prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — Därför har utskottetansett att det intefinns någon anledning att från sida i det här läget göra någotspeciellt tillkännagivande utan att man bör avvakta fängelsestraffkommitténsresultat, som beräknas föreligga . Därmed ber jag, herr talman, att få yrka bifall tilljustitieutskottets hemställan. 72 (): Det är säkerligen så att vi i stora styckenär helt överens om att man måste se allvarligt på övergrepp mot polisman. Mensamtidigt har ju straffmätningen inte varit härdare för våldmot polisman än andra våldsbrott. Det har därvidlag skett en viss utjämning,som poliserna själva ser som mycket besvärande. Poliserna med sin väldigt utsatta position behöver kännaatt de har skydd. Och människor bör veta att om de förgriper sig mot polisman,så blir det ett strängare straff än i vanliga fall. Man fär inte tro attpolismännen är en speciellklass människor som tål mer än andra. Vi vet att detförekommer stora omflyttningar inom poliskåren pä grund av den pressandesituation som poliserna lever och arbetar i, och det krävs verkligen att manbehandlar denna fråga mycket seriöst. Jag hoppas också att det kommer att blisä, när vi nu får de nya påföljdslagarna. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Exekutionsrättsliga frågor Föredrogs lagutskottets betänkande 1984/85:1 om vissaexekutionsrättsliga ftågor. 73PER (vpk): I lagutskottets betänkande nr 1 för det härriksmötet besvaras ett antal motioner om exekutionsrättsliga frågor. Blanddessa finns ett yrkande från vpk som har sin motivering i motionn 1983/84:1359,men vars yrkande i det nu aktuella sammanhanget har placerats i motion 1360,Innehållet i yrkandet är att bör hemställa att regeringen - iavvaktan på förslag om en genomgripande reform av socialförsäkringssystemet -för framlägger förslag som innebär att vårdbidrag skyddas så att detej kan tas i mät för exempelvis en skatteskuld. Utskottsmajoriteten anser attförslaget inte skall föranleda någon åtgärd, som det brukar heta.Själv har jag följt upp kravet i en reservation som är fogad tillutskottsbetänkandet. Som jag redan har nämnt ingår det aktuella kravet i enomfattande partimotion om en vidgad socialförsäkring. Det krav som härbehandlas är sålunda mycket begränsat, men därför inte oviktigt som en temporär "i protokoll 1984/85:44 Vårdbidrag är i likhet med barnpension direktknutet till barnet. Utmätning i bidraget kommer därmed att påverka barnetssituation negativt. Det kan t. o. m. leda till att måstetillskjuta medel där en utmätning tar bort medel att leva av. Den som vårdarhandikappat barn i hemmet och sålunda får vårdbidrag har också extra kostnadersom kan vara svåra att direkt uppskatta. Motionärerna har därför ansett attvårdbidraget för värd av handikappat barn skall skyddas för all införsel. Ettsådant skydd kräver att den nu gällande regleringen av införseln ändras och attvårdbidraget jämställs med barnpension och skyddas mot utmätning i alla sammanhang. Med det nu anförda yrkar jag bifall till den av mig tilldet nu förevarande betänkandet från lagutskottet fogade reservationen. 74PER-OLOF (): Som Per antydde behandlarlagutskottet i detta betänkande ett antal motioner från allmänna motionstidensom alla berör exekutionsrättsliga frågor. En motion har tillstyrkts, en annanhar lett till tillkännagivande. Jag utgår från att motionären i det senarefallet, , som har anmält sig på talarlistan efter mig, har begärtordet närmast för att tala om att han är nöjd med lagutskottets behandling avhans motion, Alla motioner har dock icke tillstyrkts, bl, a, inte vpk:spartimotion 1360, Här har anmälts en reservation. Reservationen, som PerIsraelsson har pläderat för, kan synas mycket välmotiverad. Den kräver attutmätningsfrihet skall gälla för vårdbidrag: har remitterat såvälvpk-motionen som en liknande moderatmotion till ett flertal remissinstanser,bl, a. till , och Föreningen . Ingen instans har tillstyrkt motionerna. De menar liksom utskottetatt det inte finns skäl att undanta just vårdnadsbidraget från löneutmätningoch införsel. Det finns i så fall andra förmåner inom socialförsäkringssystemetsom också, på lika goda grunder, skulle kunna undantas. varnarockså för att införa specialregleringar, som skulle kunna orsaka krångel ochbyråkrati. Krångel och nya regleringar är ju någonting som vi måste undvika. Låt mig, herr talman, citera från det remissvar utskottetfick från Föreningen . Det finns intaget på s, 16 iutskottsbetänkandet. Föreningen anför bl. "Emellertid är föreningen medveten om att det ärförenat med extra kostnader för att ta hand om ett handikappat barn. För dettaerhåller vårdnadshavaren en särskild skattefri kostnadsersättning. Föreningenförutsätter att vid bestämmande av förbehållsbelopp/utmätningsfritt beloppskall vårdnadshavarens ökade försörjningsbörda och särskilda kostnader individuelltprövas." Jag tycker att det är ett viktigt uttalande frånkronofogdarna, och utskottsmajoriteten delar den uppfattningen. Jag yrkar, herr talman, bifall till utskottsmajoritetenshemställan på alla punkter och alltså avslag på reservationen, 75 PER (vpk) replik; Jag har inte så särskilt mycket att tilläggatill det som sade. Jag skall bara påminna om att denreservation vi har fogat till betänkandet innehåller-vilket jag f. ö. sagt-ettav yrkandena i en stor motion, som kräver en reformering av helasocialförsäkringssystemet. Själva idén bakom den reformen, som vi från vpk faktisktkrävde , innebär ju motsatsen till vad Per-OlofStrindberg här sade, nämligen att det skulle bli ökat krångel. Det skulle bliett mycket enklare system om den reformen genomfördes! Men även om vårt förslag skulle kunna medföra visstkrångel har vi framfört det av rättviseskäl, och vi står fast vid det. Det harvi gjort i och med att vi har motionerat och i och med att jag har reserveratmig. Vi tycker att den ersättning man får för vård av handikappat barn inteskall kunna utmätas. Den moderata motionen gick ungefär halva vägen. Där fannsdet krav på att kostnadsersättning inte skulle kunna utmätas, men moderaternahar sedan nöjt sig med utskottets skrivning, och det sägs att hänsyn skall tastill kostnadsersättning. Det anser också vi att man skall göra, men vi anseratt man skall gå en bit till och kräver därför att man inte alls skall mäta utersättning för värd av handikappat barn, 76 () replik: Jag är medveten om att vpk-motionen 1360 baraär en liten del av den stora motionen 1359, Men det är denna lilla del somlagutskottet har haft att ta ställning till. När inte ens anser att man bör bifallamotionen utan att det finns tillräckliga möjligheter att klara dettaändå, har vi från lagutskottets majoritet inte heller haft anledning atttillstyrka bifall till motionen - även om vi förstår tankegångarna och tyckeratt de är beaktansvärda. Vi tror dock att detta kan på annat sätt, 77 (); Det finns en gräns även för kronofogdensverksamhet. Lagen förbjuder att fogden tar ifrån en gäldbunden man allt vad hanäger och har. Kläder, säng och annan oumbärlig egendom får han behålla; detingår i hans beneficium. Att kronofogden måste lämna kläderna i fred är däremotinte ett uttryck för talesättet att "kläderna gör mannen", I mannensfall gäller ju att "dräktenär ej mannen, vill jag tro. Skoddeller oskodd gör till saken ringa. Sörj niblott för, att vi få stå, ej springa, så hjälper nog sig foten utan sko," - för att citeraden trasige korpralen numro 7, Standar vid Jutas, Vad händer , om beneficieegendornen blir stulen ellerbrinner upp och försäkringsersättning faller ut? Är även denna ersättningfredad från utmätning, så att gäldenären har möjlighet att återanskaffa denförlorade egendomen?Svaret borde vara ja - det säger sunda förnuftet. Exekutionsrättsliga lägga beslag på ersättningen för borgenärernas räkning, så kan ju gäldenäreninte skaffa sig t. ex, en ny säng utan blir kanske tvungen att ligga på golvet. Men så enkelt är det förvisso inte. I en hovrätt-jagnämner inte dess namn - slog man fast i ett dit fört mål att utsökningsbalkeninnehöll en uppräkning av vad som var fredat från utmätning och attförsäkringsbelopp icke upptogs i denna uppräkning. Ersättningen varföljaktligen inte fredad utan fick utmätas, blev slutsatsen. Min invändning -jag deltog i målets handläggning -att lagstiftaren inte kan förutse allt somkan hända och att tystnaden i förarbetena till bestämmelserna därför inteberättigar till några som helst slutsatser var förgäves, liksom synpunkten attdet vore en orimlig utgång att låta kronofogden ta försäkringsbeloppet. Därförmin motion för ett är sedan. I ett annat mål har högsta domstolen besvaratden ställda frågan så, att det från beneficieegendomen härrörandeförsäkringsbeloppet är fredat från utmätning i vissa situationer men däremotinte i alla. Sä inte heller enligt HD är det alltid möjligt för gäldenären attersätta vad han förlorat av beneficieegendomen. I lagutskottets betänkande 1 har jag emellertid fått fulltstöd för min enkla uppfattning att ett försäkringsfall - det kan gälla stöldeller brand - inte skall påverka vare sig gäldenärens eller borgenärensställning i utmätningshänseende. Utskottet säger: "I likhet medmotionären anser utskottet att det finns starka skäl för attförsäkringsersättning för förlust av egendom som ingår i beneficiet bör varaundantagen från utmätning i de fall ersättningen behövs för att gäldenären ochhans familj skall kunna skaffa ny sådan egendom. En annan ordning kan nämligensom motionären påpekar", fortsätter utskottet, "medföra attgäldenären blir förhindrad att ersätta den skyddade egendom som förlorats ochatt borgenärerna gynnas genom försäkringsfallet. Det övervägande antaletremissinstanser som yttrat sig över motionen har också ställt sig positiva tillmotionärens förslag." En av de mest positiva remissinstanserna är f. ö. Sveahovrätt med presidenten i spetsen; hovrätten tyckte egentligen att enlagändring var onödig, eftersom det önskade resultatet kunde uppnås ändå. Sedan utskottet funnit att HD;s avgörande inte alltidinnebär ett tillräckligt skydd för gäldenären, förklarar utskottet att det börinföras en uttrycklig regel av innebörden att försäkringsersättning för förlustav beneficieegen-dom skall undantas frän utmätning. Utskottet uppdrar därför åtregeringen att framlägga förslag till erforderlig lagstiftning. Efter många turer kunde alltså,herr talman, det sunda förnuftet hemföra segern. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan, såvitt här är i fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (utmätningsfrihet för vårdbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avPer -bifölls med acklamation. Mom. 2-4 Utskottets hemställanbifölls. 10 § Föredrogs betänkande 1984/85:12 Förenklat kungörande avuppgifter i aktiebolagsärenden (prop. 1984/85:38) 1984/85:3 Verksamheten inomEuroparådet m.m. (redog. 1984/85:8 och skriv. 1984/85:68) 1984/85:5Socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara (prop. 85:24) 1984/85:6 Redogörelse för tillämpningen avterroristlagstiftningen (skr. 1984/85:72) 1984/85:8 Invandring m.m. (prop. 1984/85:25delvis) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 11 § Föredrogs jordbruksutskottets betänkanden 1984/85:14om ett trygghetspaket för skogsbrukare och 1984/85:16 om luftvård. betänkanden 14 och 16 kommer attdebatteras i tur och ordning, och voteringarna kommer att äga rum i ettsammanhang sedan dessa betänkanden slutdebatterats. Först upptas alltså jordbruksutskottets betänkande 14 omett trygghetspaket för skogsbrukare. Ett trygghetspaket för skogsbrukare Ett trygghetspaket för skogsbrukare 79 (): Löntagarna har utvecklat ett försäkringsskyddtillsammans med arbetsgivarna, och det skyddet utgör ett väsentligt komplementtill den vanliga socialförsäkringen. Det finns ett gemensamt bolag, , sombildades av SAF och LO, och det bolaget har till uppgift att utan vinstsyfteadministrera verksamheten. Detta försäkringsskydd utgör ett väsentligtekonomiskt skydd vid dödsfall, arbetsskada, sjukdom, arbetslös- Ett trygghetspaket för skogsbrukare het och ålderspensionering. För skogsbrukarna finns emellertid inte sammaförsäkringsskydd. LRF har som första företagarorganisation vid jordbruketsprisförhandlingar fått sig tilldelad medel för att åstadkomma ett skyddlikvärdigt löntagarnas. Lantbrukarnas trygghetspaket omfattar till skillnad motlöntagarnas försäkringsskydd inte försäkring vid arbetslöshet ellerpensionering. Det är angeläget att också skogsbrukets folk får komma iåtnjutande av ett liknande skydd. Det rör sig om ca 30 000 skogsbrukare somskulle behöva få detta försäkringsskydd. Till 1981/väcktes tre motioner om sådanatrygghetspaket. tillstyrkte motionerna och ansåg att det varangeläget att problemet fick en snar lösning. Man säger i betänkandet attutskottet liksom motionärerna anser att det vore värdefullt om även deyrkesverksamma skogsbrukarna kunde erhålla den ökade trygghet som erbjuds genomarbetsmarknadsförsäkringar. Utskottet, heterdet vidare, delar skatteutskottetsmening att det är önskvärt att frågan fär en snar lösning. Det torde ankomma påregeringen att framlägga erforderligt förslag i ämnet, säger utskottet.Jordbruksutskottet tillstyrkte alltså dessa motioner. Statssekreterare meddelade LRF redan ijanuari 1983, dvs, , att ett trygghetspaket skulle komma.Vissa detaljfrågor återstod dock att lösa, men ärendet uppgavs ha högstaprioritet. Vi behöver ett fortsatt aktivt skogsbruk i landet, ochsjälvverksamheten måste därför på olika sätt underlättas. En viktig förutsättningför en fortsatt hög aktivitet är att skogsbrukarna får ett försäkringsskydd somstimulerar till självverksamhet och som ger dem ekonomiska möjligheter tillfortsatt produktion, även när en skada inträffat. Det måste ligga imyndigheternas intresse att även den här gruppen kommer i åtnjutande av sammaregler som andra. Det har ställts frågor här i - av ijanuari, av , av - ochjordbruksministerns svar har varit att det skall prövas ibudgetsammanhang. Han har sagt att det är regeringens ambition att komma tillrätta med problemen, så att skogsbrukarna kan få den trygghetsförsäkring somdet finns skäl för. Det är angeläget att vi kan lösa denna fråga, säger han. När frågan nu skall prövas i budgetarbetet, tycker vi attdet borde ges klart besked om att en sådan försäkring också kommer attgenomföras. Så länge vi har skogsvårdsavgifter får väl pengarna tas därifrån -men jag poängterar: så länge vi har skogsvårdsavgifter. Jag yrkar alltså bifall till reservationenvid jordbruksutskottets betänkande nr 14. 80LENNART BRUNANDER (c): har gett exempel på hur denhär frågan har behandlats och vilka möjligheter som andra grupper i samhälletredan har på området, och det finns ingen anledning för mig att upprepa sammasaker. Fråncenterpartiets sida tycker vi att det är allvarligt att regeringen inte har fått fram ett förslag till trygghetspaket ellerAMF-försäkring för självverksamma skogsbrukare. Det var ju ett klart uttalandesom gjorde om att man ville ha ett sådant system. Riksdagenskrev dessutom att detta är viktigt och att man ville ha ett förslag snarast.Snarast kan knappast vara att vänta , eftersom förslaget redan då lågfärdigt och klari. Jordbruksministern har, som refererats här, i någrasammanhang förklarat att frågan skall behandlas i budgetarbetet. Men det äringet svar som gör oss vare sig nöjda eller trygga. Att frågan skall behandlasär ju ingen garanti för att det kommer att ske någonting. Det är den inriktningsom man har haft också, och då har inget skett. Vi tycker alltså att det finns all anledning i världen attse till att regeringen nu får en ny påstötning, ett nytt tillkännagivande, ettnytt uppdrag från . Skadefrekvensen bland självverksamma skogsägare ärockså sådan att det finns anledning att se på det hela med en viss oro: 1 000skadades , och 17 olycksfall hade dödlig utgång. Detta kan maninte nonchalera. Det har alltid hävdats att det är finansieringen som ärproblemet, men jag kan inte på något sätt se att den är ett problem. Dethandlar om 15 milj. kr. eller kanske något mer. När förslaget togs framhandlade det i varje fall om 15 miljoner, och beloppet ligger väl på ungefärsamma nivå . Höjningen av skogsvårdsavgiften senaste budgetåret inbringade170 miljoner till staten. Totalt tar staten in ungefär en halv miljard iskogsvårdsavgifter. Och så säger man att man inte kan finansiera en sådan härviktig åtgärd för skogsbrukarna! Men jag skulle till socialdemokraternas talesman här viljaställa frågan vad han lägger i begreppet och hur viktigt man anser attdet är att fä till stånd ett trygghetspaket för skogsbrukare. Kan vi räkna medatt vi i budgetpropositionen får ett förslag om införande av en sådan härförsäkring? Jag vill med det sagda yrka bifall tillreservationen vid jordbruksutskottets betänkande 14. Ett trygghetspaket för skogsbrukare 81BÖRJE (); Frågan om trygghetspaket för skogsbrukare harvarit föremål för motionskrav och riksdagsdebatter sedan tre . har också anmodat regeringen att komma medförslag om trygghetspaket för skogsbrukare. Detta uppdrag har inte regeringenfullgjort . Reservationen som är fogad till jordbruksutskottets betänkandeär av denna anledning angelägen, och jag yrkar bifall till den. Reservationen är viktig också ur den synpunkten att dethos de självverksamma skogsbrukarna föreligger en högre olycksfallsfrekvens änbland andra yrkesgrupper. Behovet av en försäkring är uttalat med hänsyn tillgjorda erfarenheter. I motionen som ligger till grund för reservationen i frågaanges, att risken för olycksfall med dödlig utgång i skogsarbetet är fem gångerhögre för självverksamma skogsbrukare än för andra yrkesverksamma i skogen.Bland de deltidsarbetande skogsbrukarna finner man den högsta olycksfrekvensen. Ett trygghetspaket för skogsbrukare Som ytterligare skäl för ettfullgott försäkringsskydd för skogsbrukare kan anföras att lantbrukare redan nuhar ett värdefullt skydd vid arbetsskada, sjukdom, förtidspension och dödsfall.Detta försäkringsskydd infördes . Skyddet avses utgöra ett kompletterandeskydd till vad som utgår enligt lagen om allmän försäkring och lagen omarbetsskadeförsäkring. Företagare inom lantbruket och deras familjemedlemmar harhärigenom fått ett försäkringsskydd som motsvarar det som anställda enligtkollektivavtal har . Skogsbrukare står däremot utanför. började ett arbetsmarknadsförsäkringsskydd attutvecklas i samverkan mellan löntagare och arbetsgivare. Det var ett komplementtill socialförsäkringssystemets olika ersättningar. Mensjälvverksamma skogsbrukare tvingas stå utanför. Fr. o. m. /84 finansieras entrygghetsförsäkring för fisket med medel som tillförs fiskprisregleringen. Avdessa medel har under innevarande budgetår avsatts ca 4,5 milj. kr. för atttäcka kostnaderna för den försäkringen. En trygghetsförsäkring för skogsbrukare måste givetviskosta en del. De beräkningar som gjorts ger vid handen att de årligakostnaderna torde belöpa sig till ca 15 milj. kr. I likhet med anser vi att ettförsäkringsskydd för skogsbrukare bör kunna finansieras genom att man tar ianspråk medel från skogsvårdsavgiften. I en frågedebatt i antydde jordbruksministerSvante att det är nödvändigt att överväga huruvida det är lämpligtatt använda skogsvårdsavgiftsmedel för finansiering av trygghetsförsäkring förskogsbrukare. En sådan antydan ger närmast vid handen att man kan hysafarhågor för att jordbruksministern avser att skjuta på frågans lösningytterligare . Det kan dock inte handla om brist på medel.Skogsvårdsavgiften ger ju efter den senaste höjningen, som vi från folkpartietvisserligen motsatte oss, ca 500 milj. kr. Det vore angeläget att endel av dessa medel använts till en försäkring för självverksamma skogsbrukare. Låt oss snart få se ett regeringsförslag omtrygghetspaket för skogsbrukare! 82BENGT KRONBLAD (s): I jordbruksutskottets betänkande 14 tar manupp frågan om trygghetspaket för skogsbrukare. Vi vet alla att löntagarna tillsammans medarbetsgivarna har utvecklat ett arbetsmarknadsförsäkringsskydd, somadministreras av ett särskilt företag, AMF. Finansieringen har skett genom har använt tillgängligt löneutrymme, vilket i annat fall skulle ha utgåttsom lön till de anställda. Man kan klart slå fast att det är viktigt och nödvändigtatt bygga ut arbetsmarknadsförsäkringsskyddet så att det omfattar alla. Därförvill jag gärna till säga att sä fort det finns ekonomiska förutsättningaravser vi att införa ett försäkringsskydd som också gäller skogsbrukare. Ett införande av ett trygghetspaket för skogsbrukare harav motionärer, exempelvis , beräknats kosta ca 15 milj. kr. per år.Enligt reservationerna till utskottets betänkande borde trygghetspaketetfinansieras med skogsvårdsavgifter. Jag vill dock här redovisa attskogsvårdsavgiften enligt principer som är godkända av används försådana ändamål som är till gagn för skogsbruket som sådant eller på sådant sättatt alla skogsbrukare kan dra nytta av dem. Enligt samma principer skall någonformell avräkning av utgifter mot avgiftsmedel inte göras. Inte hellerförutsätts någon exakt redovisning av hur medlen används. Avgiften betraktassom skogsägarnas bidrag till de allmänna insatserna i vid mening för detsvenska skogsbruket. De ca 450 milj. kr. som skogsvårdsavgiften kommer att ge är,som jag ser det, i stor utsträckning redan intecknade för sådana ändamål. Avjordbruksministerns svar på en framställd fråga här i riksdagenframgår att frågan om ett kompletterande arbetsmarknadsförsäkringssysteni förskogsbrukare prövas av regeringen vid höstens budgetarbete. Jag yrkar därför avslag på reservationernaoch bifall till jordbruksutskottets hemställan i betänkande 1984/85:14. Ett trygghetspaket för skogsbrukare Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 83LENNART BRUNANDER (c): säger att trygghetspaketet förlöntagare har finansierats genom att dessa avstått från sitt löneutrymme. Desjälvverksamma skogsägarna betalar ju in en skogsvårdsavgift till staten. Vårtkrav är att de pengar som flyter in genom skogsvårdsavgiften används för attlösa den här frågan, som är mycket angelägen för skogsbruket. Skogsvårdsavgiftsmedlenär ju tänkta att användas till gemensamma åtgärder för skogsbrukets främjande.Det är alltså en mycket viktig fråga. Vi tycker därför att det är fullt logisktatt använda pengarna på detta sätt. påstod vidare att vi skulle ha sagt att enskogsvårdsavgift skall lösa problemet. Vi har inte sagt att en skogsvårdsavgiftskall lösa frågan, utan vi har sagt att en skogsvårdsavgift och de pengar somredan nu tas in bör användas för detta ändamål, inte några nya pålagor, BengtKronblad säger också att det inte behövs någon avräkning och att man redananvänder skogsvårdsavgifter till sädana här åtgärder. Visst, det är alltid enrad åtgärder som staten vill vidta, och man kan naturligtvis redovisa attpengarna går till sådana åtgärder. Men enligt min och uppfattninganvänds skogsvärdsavgiften till en rad ting som inte var aktuella näravgiften infördes. Därför har vi föreslagit att den skall tas bort. Sä länge vihar den kvar är trygghetspaketet för skogsägarna ett viktigt användningsområde.Jag tycker att det vore bra om kunde lova att vi får ett förslagvid höstens budgetarbete, BengtKronblad sade att vi skall få ett förslag, när det finns ekonomiska Ett trygghetspaket för skogsbrukare Det finns ekonomiska förutsättningar,alltså bör vi få förslaget . 84 (): Det är framför allt ordet "prövas" som här måste observeras. Som jag sade tidigare uttalade utskottet redan för två årsedan att det borde ankomma på regeringen att lägga fram ett förslag så attfrågan kunde få en snar lösning. Det har alltså gått tvä år, och sägersocialdemokraterna att regeringen skall pröva frågan och att det är deekonomiska förutsättningarna som blir avgörande. Vi anser, som jag också sadetidigare, att man för detta skall kunna ta i anspråk medlen frånskogsvårdsavgifterna, så länge dessa finns. Men naturligtvis skallskogsvårdsavgifterna inte vara den enda pott man kan ta medel ur- det kanfinnas andra möjligheter. har ju också sagt här i riksdagenatt han inte kan svara på frågor om hur budgeten kommer att se ut. Jag förmodaratt han vet det .