prot · G809162 · 1984-12-31 00:00:00 — Huvudtanken bakom närradion är aft ideella föreningar skall kunnaproducera och sända program som ett led i den egna föreningens verksamhet.Förslaget från regeringen bygger på def förslag som en enig närradiokommiffélagt i denna del. Vi kan från sida ansluta oss fill samma uppfattning.Det är viktigt att lyssnarna får veta vem som står för programmen. Närdet,gäller det ansvarighetsrättsliga har närradion infogats i samma system somgäller för tryckta skrifter och den allmänna rundradion - dvs, om ettyttrandefrihefsbroft begåtts i närradiosändning kan den ansvarige utgivarenåtalas för programmet. Därutöver kan också sändningstillståndet för föreningenåterkallas, LyckHgtvishar närradion så när som på något fall varit förskonad frånytfandefrihefsbroff. Innan en dom vunnit laga kraft går det tyvärr ,och detta är inte tillfredsställande. bereds dock eft förslagfrån ytfrandefrihefsufredningen i . Vi vill från centernavvakta med ställningstagandet tills detta förslag föreligger, och vi avvisar inuläget förslaget om att sändningstillstånd skall kunna dras in interimistiskt. Det finns några frågor somofta ställs från de sändande föreningarna. Enfråga gäller möjligheten att använda egna sändare. Enligt vår mening bör detvara möjligt att de som har kompetens att sköta sändare får ha egen sändare.Självfallet skall sändaren vara godkänd av . Enannan fråga gäller sändarnas räckvidd, I fyra motioner pekas på möjlighetentill kommunteckning för föreningarna. Föreningarnas verksamhetsområdesammanfaller ju ofta med kommunernas, har ocksåframfört liknande önskemål. Enligt uppfattning måste man ta hänsyntill föreningarnas behov och ortens förutsättningar, varför huvudregeln om enradie bör kunna frångås, Ufskottsmajoritefen har också medanledning av motionerna gett uttryck för samma uppfattning. Därför tycker jagatt den moderata reservafionen egenthgen är obegripHg, Vi borde ha hamnat påsamma linje, Slufligen,herr talman, några ord om finansieringen, en icke oväsentHg fråga för desändande föreningarna. När försöket med närradio inleddes underströks def attekonomin inte fick vara ett hinder för föreningarna atf medverka. Men defförslag som utskottsmajoriteten nu lägger kan bli en hämsko på föreningarna.Förslaget kan innebära nära nog en fördubbling av avgifterna inom en snarframtid. Från kan vi inte ställa upp på denna drastiska höjning, utanvi anser att staten skall stå för de kostnader som har med myndighetsutövningenatt göra. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 2,5 och 7 samt iövrigt bifall fill utskottets hemställan beträffande närradio. 30 (): Närradion har blivit en stor framgång. Den försöksverksamhet som harpågått har visat på ett oavbrutet ökat intresse för närradionfrån både publiken och de sändande organisationerna. Mendå närradioverksamheten introducerades var motståndet stort. Bådesocialdemokraterna och kommunisterna gick emot närradion. Dehävdade atf närradion var ett odemokratiskt medium. Det skulle vara dyrt ochbli tillgängligt bara för de rika organisationerna, och närradion skulle varaett hot mot programverksamhet. Påalla dessa punkter har motståndarna fått erkänna att de gjorde en felbedömning.Jag betraktar detta som andens seger över materien. Jag vill gärna vitsorda attstatsrådet för sin del aldrig har gett uttryck åt en sådanvantro på närradion som t, ex, , och andraledande socialdemokratiska kulturpolitiker gjort sig tiH talesmän för. Sommaren1979 skrev t, ex, i en artikel om närradion i : "Den är dyr, så dyratt det i längden bara är stora, väletablerade organisationer som har råd. Mennärradion är också isolerande. Organisationerna förvisas till egna hörn avmedievärlden, och press, radio och TV får alibi för att strunta iorganisationerna," kan man på många håll tvärtom konstatera att socialdemokratiskaorganisationer och grupperingar inom arbetarrörelsen är bland de mest aktivainom närradion. Närradionhar alltså kommit för aft stanna, Def är min övertygelse att den inom ettbegränsat antal år kommer att finnas över hela landet, 1dag skall fatta beslut om aft permanenta närradion - och det är bra.Men def finns fortfarande några skönhetsfläckar i utskotfsmajorifefensställningstagande. På det hela taget går dessa fillbaka på regeringensregleringsiver. Detfinns t, ex. ingen anledning att så detaljreglera närradioföreningarnasprogramutbud som sker i propositionen. En medlem av lagrådet har t, o, m,ifrågasatt om en sådan begränsning av närradioföreningarnas sändningsräft ståri överensstämmelse med grundlagsskyddet för yttrandefriheten. Enligt min meningbör man inte godta denna begränsning av närradioföreningarnas programutbud, Yttrandefrihefsbroftbör beivras inte i administrativ ordning utan genom domstolsförfarande, Idagarna har konsfitutionsutskoftef enhälligt intagit den uppfattningen när detgäller kabelsända program och därmed gått emot regeringens proposition omkabel-TV, Det är synd aft kulturutskotfets majoritet inte har varit lika lyhördför ytfrandefrihefssynpunkferna, utan ställt sig bakom propositionens förslagom möjlighet till administrativa inskränkningar i programverksamheten. Självfalletbör det också stå föreningarna själva fritt att anskaffa sändamf-rusfning,under förutsättning att den godkänns av feleverket. Jag är övertygad om attteleverket även med ett sådant system skulle vara den främsta leverantören, mendet finns ingen anledning atf ge monopol också på detta området. Slutligenbör närradionämndens verksamhet inte i sin helhet finansieras av de sändandeföreningarna. Det är från principiell synpunkt olämpligt att det ideellaföreningslivet skall finansiera en del av den statliga förvaltningen. De delarav nämndens verksamhet som innefattar myndighetsutövning bör bekostas avstaten. Det är en uppfattning som inte bara de borgerliga parfierna är ense om,utan som också närradioföreningarna ansluter sig till. Påeft par punkter har utskottet vidgat friheten för närradion, Den första är närutskottet skriver att "om en lokal samarbetsorganisation för exempelvisolika handikappföreningar eller kyrkor har fått sändningstillstånd, finns detinte obetydligt utrymme för att låta de olika föreningarna medverka och föra utsina budskap". Det innebär att sändningar av just denna typ, som hittillsvarit möjliga, också skall kunna fortsätta. Jag tänker t, ex, påRadio , Ocksåpå en annan punkt gör utskottsmajoriteten en justering, som bl, a, markerasgenom en formeH ändring av 1 § närradiolagen, 5-kilomefersgrän-sen skallfortfarande vara huvudregel för sändarnas räckvidd, men närradionämnden skallkunna medge avsteg från huvudregeln. Detta skall ske "utifrån en bedömningav föreningslivets behov och ortens förutsättningar". Framför allt börglesbygdsorter kunna komma i fråga för en sådan prövning. eff instrument för aft göra en generös bedömning av de lokalaförutsättningarna för närradions räckvidd, och där skall föreningslivets behovoch ortens förutsättningar vara avgörande. Jag vill yrka bifall till de reservationer som bär mitt namn. Samtidigtfinner jag det angeläget att än en gång uttala min fillfredsställelse över attvi kommit fram till den dag då en i stort sett enig riksdag kan fatta beslut omatt permanenta närradion. När den introducerades skedde det under starktmotstånd från de socialistiska partierna, har verkligheten övertygatdessa partier om att en vidgad yttrandefrihet faktiskt kan accepteras. Närradionhar kommit för att stanna. ankommer det på de många ideella föreningarna ochpå kyrkorna ute i atf undan för undan ge närradion ett alltmerakvalitativt och omväxlande innehåll. 31 (); skaH fatta beslut om en permanentning av närradion. myndighet, närradionämnden, inrättas. Vissa av reglerna för program ochsändningstider ändras. Lyssnaren skall alltid ha rätt aft veta vilken föreningsom sänder. Därför får ingen förening genom bulvanverk-samhet upplåtasändningstid till någon annan. Denförsöksverksamhet som föregått dagens beslut har breddats. Såvälsmå och stora tätorter och glesbygd har varit representerade. Hösten 1984förhandlade fram utrymme på FM-bandet för en utbyggnad av närradionvid den internationella teleunionens frekvensplaneringskonferens i , Ettså varierat utbud av ideella föreningar som. möjligt har varit önskvärt. Nyakategorier av föreningar, förutom de kyrkliga och politiska som brukar anmälaintresse, har uppmuntrats att delta. Våren1984 medverkade 37 invandrarföreningar med icke svenskspråkiga sändningar.Eftersom omöjligt kan upplåta sändningstid till alla språkligaminoriteteter har närradion visat sig vara ett utmärkt komplement, Idecember 1984 hade 70 orter sändningstillstånd, 812 föreningar deltog iförsöksverksamheten. Visocialdemokrater anser att det har varit riktigt att förlänga försöksverksamheten- också för att allemansradion i lokalradions regi skulle få en korrektutvärdering. Frågornakring vissa programreglers utformning är fortfarande inte slutgiltigt lösta.Både propositionen och kulturutskottets betänkande lämnar öppet för.attregelverket kan behöva ändras i samband med att antar en nyyttrandefrihetsgrundlag. Ingen sammanslutning, tror jag, oroade sig för attverksamheten skulle dras in efter försöksperiodens upphörande. Åtminstonetekniskt går ju världen framåt. Själva idén att utnyttja ny teknik - radio ochkabel-TV - för att framföra vad man tidigare tryckt i föreningsblad finns intenågot principiellt att invända emot. Föreningsradion får nu verka på sinavillkor och byggas ut i sin egen takt. Den får vara partisk och pläderande. Mankan och skall heller inte ställa de kvalitetskrav som åläggs attuppfyHa. Föreningsradions styrka är människor med engagemang som för ut detbudskap de själva tror på och vill förmedla tHl andra. Iett anfall av dåligt humör har i denna kammare låtitundslippa sig atf vi socialdemokrater såg närradion som en hydra som hotadedemokratin och friheten. Men varför skulle just def socialdemokratiska partiet,som är det parti som står folkrörelserna närmast, lägga hämsko på dessasmöjHgheter att komma till fals och nå nya anhängare? Finns det något rimligtmotiv för detta? Detär riktigt att vi från början förordade allemansradio i lokalradions regi.Skälet till att vi gjorde detta var närmast att vi ville förstärka och utökayttrandefriheten. Här skulle de riktigt små föreningarna och även enskildamänniskor kunna göra sin röst hörd, utan aft ha kravet på sig atf haregelbundet återkommande sändningar, Allemansradionär ett intressant inslag i lokalradions ordinarie verksamhet. Tyvärr harman inte ansett sig ha möjligheter att avsätta medel i någonstörre utsträckning, I försöksperiodens inledningsskede var vi oroade för attbara rika och i övrigt resursstarka föreningar skulle ansluta sig tiHnärradion, men närradion har visat sig billigare än väntat. Våren1982 lade den dåvarande kulturministern fram en proposition om att närradionskulle ges fastare former. Vi socialdemokrater yrkade avslag på förslaget. Dethade tillkommit i största brådska och innan närradiokommittén hunnit avlämnaannat än ett delbetänkande grundat på en alltför kort försöksverksamhet. Deborgerliga parfierna kommer att frångå det mesta i det regelsystem som deden gången röstade igenom. Därmed erkänner de indirekt aft beslutet för derasdel var felaktigt och förhastat. Pååskådarplats bevittnade vi socialdemokrater hur folkpartiefs stora hjärtefråga- närradion - plötsligt drevs med större emfas av . Moderaternaville att den skulle permanentas, under def att ville ge denfastare former. modell skulle bli en skvader som kunde flaxa meninte flyga, enligt talesman. Såskall jag övergå till att kommentera reservationerna. I reservation 1 sägs attden föreslagna detaljregleringen av närradioföreningarnas programutbud ärsynnerligen diskutabel. Till detta skall sägas att närradioföreningen är enparaplyorganisation på orten vars huvudsakliga uppgift är att administrerasändningar, göra tidsfördelningsförslag och låta sammanslutningar provsända.Dess eget programutbud skall begränsas tiH programtablåer, evenemangssändningaroch information i begränsad omfattning. Kultur- ochkonstitutionsutskottens majoriteter är ense med föredragande statsrådet ochlagrådets majoritet om att denna begränsning bör framgå av lagtexten, Naturiigtvisfinns det en bred enighet här i kammaren om att yttrandefriheten bör vara dengrundläggande principen för massmedia men även att vissa avsteg måste görasfrån denna regel. Förtal av enskild och hets mot folkgrupp är inte tillåtet. Deallra flesta närradioföreningar är måna om anseende och goodwill i aHmänhetensögon och aktar sig noga för att göra övertramp. harantagit etiska regler för verksamheten som givetvis har en självsanerandeeffekt. Detfinns ett flagrant undantag, nämligen , som jag tycker skall fåschavottera i denna kammare med namns nämnande. Föreningen har gjort sigberyktad för att i sina sändningar bedriva rasistisk och antisemitiskpropaganda. Den har saft i system aft fortsätta sårande och kränkande hets motfolkgrupp efter fällande dom i tingsrätt och efter överklagande fill högreinstans. Många remissinstanser har med rätta varit upprörda över attsändningarna inte har kunnat stoppas utan fortgått obehindrat trots fällandedom. Därav propositionens skärpta regler om att eft sändningstillstånd skallkunna återkallas interimistiskt. Närdet gäller återkallande av sändningsräft har socialdemokraterna infe frångåttden Wikströmska propositionen i 13 § närradiolagen, enligt vHkensändningsrätten skall återkallas vid ytfrandefrihefsbroff som dessutom skallbedömas som allvarligt missbruk av yttrandefriheten. Nuhar själv och hans partivänner ändrat sig och säger aftprincipiella invändningar kan riktas mot ett återkallande av sändningstillståndav närradionämnden, vilket skall basera sig på sändningarnas innehåll. Sistaordet är inte sagt i denna grannlaga fråga. En fortlöpande översyn avlagreglerna skall ske vad gäller närradions verksamhet, och en översyn göras pådet radiorättsliga området. I vilken utsträckning yttrandefriheten i övrigamassmedia skall jämställas med def tryckta ordet och etermedia med varandra iden kommande yttrandefrihetsgrundlagen är fortfarande en öppen fråga. Jag yrkar avslag påreservation nr 3. Reklamoch s. k. sponsring kommer atf vara förbjudet i närradion. En teknisk utredningskall dock göras för atf bedöma den kommersiella reklamens effekter bl. a. förolika former av ljudradioverksamhet. Min egen bedömning är att lokalpressenkommer att drabbas ekonomiskt. Folkefspark-föreningarna och Folkefs hus-föreningarna är ideella organisationer sombedriver sin verksamhet utan vinstsyfte. vill att just dessaorganisafioner - som för övrigt står arbetarrörelsen nära -infe skall fåsändningstillstånd, därför atf def finns risk för atf föreningarna i sinaprogram gör reklam för den kommersiella delen av sin verksamhet. Enligt vårtförslag riskerar en organisation som gör reklam att få sin sändningsrättindragen, och detta är en viktig spärr för missbruk. har varit att inte i något fall avslå sändningsfill-ståndför Folkefs parkföreningar och Folkets hus-föreningar eller förbygdegårdsföreningarna, som hör till samma kategori. Utskottsmajoritetenanser inte att föreningarna själva skall skaffa sändare. Det är sakatt hyra ut sådana fill en enhetlig taxa, Hitfills har man gjort detta utan attta ut något opris. står också för underhåll och service. Detär enligt utskottets uppfattning viktigt att föreningsradion behåller sinmycket lokala karaktär, 5-kilometersgränsen för sändarnas räckvidd skall varahuvudregel, skall dock kunna göra avsteg från denna och i sinbedömning väga in föreningsHvets behov och ortens förutsättningar. Vad gällernärradionämndens finansiering håller vi fast vid det förslag som deborgerliga parfierna tidigare varit ense om. Närradion skall bära sina egnakostnader - också närradiomyndighetens. , herr falman, yrkar jag bifall fill utskottetshemställan och avslag på de borgerliga reservafionerna. Det har varit enintressant läsning. På de flesta vitala punkter har borgarna övergivit sinaförslag , när de sista gången hade chansen att agera iregeringsställning. Eller också är de - som i reklamfrågan - splittrade. 32 () replik: Den mest intressanta frågan i den debatt somvi för här är den om sändarnas räckvidd. Jag tror också aft det är denfråga som föreningslivet i första hand intresserar sig för. Jag kan inte se attCatarina Rönnung gav något som helst motiv för atf behålla5-kilomete:rsgränsen, som är den nuvarande huvudregeln. Varför skall inteföreningarnas egna önskemål kunna få styra denna verksamhet, som ju är fill förföreningarna och som enligt skulle bedrivas på just derasvillkor? Def vore intressant att höra varför föreningarna inte skall kunnaanvända exempelvis kommunen som en bas, om de själva föredrar detta, erinrade om att jag en gång kallade ettfidigare förslag om närradion en skvader som flaxade utan aft kunna lyfta, ochdef är korrekt. kanske den lyfter litet bättre, men när den har flaxat i vägen bit upptäcker den att den är kedjad - med en lina. Jag tycker, , att vi skall klippa av den linan. När det gäller frågan om att interimisfiskt dra in fillståndgör det litet för lätt för sig. Det faktum att det inte finnsen lagakraftvunnen dom betyder aft def beslut som fingsrätten har fattat kankomma att ändras i högre instans. Det kan visa sig aft man har en annanuppfattning vid den fortsatta prövningen av situationen. Då har man alltsåvidtagit en åtgärd, som i praktiken har drabbat en organisation, trots att densedermera kanske kommer att frikännas. Jag tycker att detta från rättssäkerhetssynpunktär en mycket betänklig åtgärd i sig. När vi därutöver skall prövadessa ting enligt en yttrandefrihetsgrundlag, som skall ha samma karaktär somden nuvarande grundlagen för tryckfrihet, är det ytterst olämpligt att införaen sådan begränsning. Jag tycker inte att angav några motiv för monopol i fråga om sändare. Om enförening själv ordnar sändarutmstning av den karaktären att den kan godkännasav , varför skall den då inte få göra det? Varför bibehållateleverkets monopol på detta område? Har det något som helst egenvärde? Jag kaninte se def. 33JAN-ERIK () replik: påstod att jag i mitt arbeteför närradion skulle ha drabbats av ett anfall av dåHgf humör. Nej, CatarinaRönnung, mitt arbete för närradion har varit präglat av ett oändligt tålamod. första frepartiregeringen gällde det att övertyga och moderaternaom att det var angeläget att starta denna försöksverksamhet. Sedan gällde det atfbesegra socialdemokraternas och kommunisternas motstånd. Det varett mycket påtagligt motstånd. Jag har en citatsamling, som är utomordentHgtimponerande på den punkten. För övrigt är känd sak så god som vittnad. CatarinaRönnung påstår att jag nu intar en delvis annan ståndpunkt än 1982. Det är välinte så underligt att def kan ske en viss perspektivförskjutning.Framför allt tycker jag att det är vikfigt att observera att man bör tillämpasamma principer när det gäller yttrandefrihetsbrott oavsett medium. Def har vihaft anledning att fa stäHning tHl på ett annat sätt än 1982. Förövrigt tycker jag inte atf det är något aft skämmas över atf man intar en annanståndpunkt, när erfarenheterna samlar sig. Jag tror verkligen på omvändelsensmöjlighet, och hennes socialdemokratiska kolleger är utmärktaexempel på detta, fast det är så märkvärdigt svårt för dem att erkänna det.Eftersom jag sällan präglas av dåligt humör i mitt arbete med närradion ellerandra frågor, vHl jag gärna säga: är det för närradions vänner, CatarinaRönnung, fest i , Låt oss då fröjdas och vara glada. 34 () replik: Jag kanske inte direkt vill kaHa för en höna, möjligtvisen tupp. Men han befann sig innanför ett visst kritstreck, när han gickmed på att närradioprogrammen skulle kunna tas emot med god hörbarhet inom ettområde från sändaren. säger han att det är obegripligt aft vi harfastslagit att närradion fortfarande skall ha denna lokala karaktär. Vi har emellertidgjort en uppluckring i utskottets skrivning och förklarat atf man skall tahänsyn till föreningslivets och ortens förutsättningar och att närradionämndeni sitt bedömande skall se till föreningarnas bästa. Jan-ErikWikström har alltid glorian fullkomligt rakt över sitt huvud och inte på sned.Han har arbetat och sHtit med närradion . Men han har trots alltfrångått väldigt många av de ståndpunkter som han intog 1982, Det kanske är enmindre fråga, men när det gäller monopol var han då väldigt entydigoch sade att fältorganisation och dess möjligheter till rafionelltutnyttjande av materielen gör verket väl lämpat att svara för utbyggnaden avsändare och programledningar. Yttrandefrihetsgrundlagstiftningenär under beredande i departementen. Man har fortfarande inte tagit ställningtill om etermedia skall behandlas och bedömas exakt lika det tryckta ordet. Vivet fortfarande inte om etermedia blir föremål för en annan bedömning, AHtdetta övervägs . Propositionen lämnar öppet för att lagreglernaskall kunna ändras när det gäller närradions verksamhet. Under detta anförande överfog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Nr 162 Anf. 35 () replik: Det är helt riktigt att vi hade en 5-kilometersgräns under försöksverksamheten.Någon riktpunkt måste man ha, när man startar eft Mennu har vi ett antal års erfarenhet. Mot den bakgrunden och Närradio eftersomvi vet aft föreningarna tycker att en av de mest angelägna fingen i fråga om närradion är attfå starkare sändare, vill vi atf man skall upphäva 5-kilometersgränsen såsomhuvudregel och i stället införa en fri prövning, där föreningarnas önskemål -givetvis med hänsynstagande fill de tekniska förutsäftningarna - får ligga tillgrund. Detär också riktigt att det skall vara en lokal verksamhet. En lokal verksamhetsker naturligen inom en kommun. Om den kommunen råkar vara litet större, så att inte räcker, varför då ha en huvudregel, som def erfordras särskilda skälför att frångå? Låt oss ha såsom huvudregel atf föreningarnas önskemål skalltillgodoses, om de vill ha en starkare sändare och det inte finns någratekniska hinder. Närdet gäller yftrandefrihefsgrundlagen och vad den kan komma aft innebära villjag framhålla atf def för vår del är en självklar utgångspunkt aft man skallförsöka åstadkomma enhetlighet så aft lagstiftningen för def tryckta ordetligger såsom grund, Def mest anmärkningsvärda med propositionens förslag är juatt man under det att denna beredning pågår skärper det nuvarande regelsystemetoch inför en möjlighet för ett interimistiskt beslut, som bygger på i denförsta rättsliga instansen, kanske infe står sig i en följande högre instans.Det är fakfiskt ett mycket allvarligt förslag från rättssäkerhetssynpunkt. Detär förvånande att utskottet har accepterat det, Anf.36 () replik: Det förekommer verkligen förändringar inom det polifiska livet. Undermina år såsom utbildningsminister lade jag fram förslag om närradio verksamhet.Det möttes med förakt och hån från socialdemokratiska debattörer. Det finns,som jag tidigare sade, en imponerande exempelsamling. Jag har emellerfidavstått från att citera ur den. KulturministerBengt lägger nu fram ett förslag och får på praktiskt taget allapunkter stöd av oss. Det tycker jag är självklart. Så kliver , präglad av magsyra, råder det glädje hos närradions vänner. Jagnoterar den omsvängning som har skett inom socialdemokratin. Den är bra. Det ärhälsosamt att man kan byta åsikt också i sådana här frågor. Jag har försökt geer en eloge för detta. Mitt goda humör är så obegränsat att jag avstårfrån att kommentera uttalande om min helgongloria och annat,Def är faktiskt närradion som det gäller. Jag är glad över aft CatarinaRönnung numera är en vän av närradion. 37 () replik: påstår aft vad socialdemokraterna har sagt omnärradion har präglats av förakt för närradions verksamhet. Jag vet infe vilkenexempelsamling som han åberopar. Jag har ganska noga gått igenom deprotokoll som har föregått tidigare ställningstaganden i närradiofrågan. Jag harinte på något ställe funnit minsta föraktfullt uttalande om ideella Onsdaeen den föreningarsmöjligheter att kunna göra sin röst hörd i närradion. Jag har sagt c i goc