prot · G809101 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi tycker att det är värdefullt att det sker enrekrytering av handledare från löntagarorganisationerna föruppföljningsansvaret. Vi tycker att det är vikfigt att vi följer uppinformationen om den läroplan som gäller för , liksom attminoritets- och invandrarverksamheten får sitt anslag och får det via SIL.Därför avstyrker vi de reservationer som finns på dessa punkter. vill inte ställa upp på så värst mycket inomskolans område. De föreslår också att de regionala planeringsråden skallslopas. Den verksamheten har varit i gång ett tag och också blivit föremål förutvärdering av SÖ, som överlämnat en rapport till regeringen. Rapporten beredsnu i . Utskottsmajoriteten tycker att man också för kommande årskall anslå medel till dessa planeringsråd. Sedan får vi se i samband med nästaårs budget vad utvärderingen har resulterat i och vilken slutgiltigorganisation de regionala planeringsråden skall ha. Länsskolnämnderna har medel för utvecklingsstöd i skolan.Anslagen går till länsskolnämnderna för att dessa skall kunna få utvärderingenförlagd så nära verksamheten i skolan som möjligt. uttalar statsrådet attutvecklingsstödet också för framtiden bör inriktas mot gymnasieskolan. Anslagenär till hjälp för kommuner som t. ex. har långt till en högskola eller i övrigthar begränsade resurser. SÖ förordar också en mera långsiktig uppläggning avverksamheten. Detta biträder vi och föreslår att moderatreservationen avvisas. En parlamentarisk skoldelegation vill vpk ha för att bl.a. följa upp den nya läroplanen för . Under ett flertal riksmötenhar denna fråga varit uppe till diskussion. Men också då har förslaget varitatt vi skulle få tillbaka denna parlamentariska grupp för att granska olikaföreteelser i vår skola. Utskottsmajoriteten anser att när denna skoldelegationnu en gång har slopats är det myndigheten, SÖ, och regeringen som skall haansvaret för att övergripande följa vad som händer i vår skola, ta initiativoch lägga upp förslag. Det är här i som vi skall diskutera sådant. Vihar ju rika möjligheter att påverka olika inslag i skolan. Det tas mångainitiativ, av såväl SÖ som regeringen, som vi får tillfälle att diskutera här ikammaren. Denna ordning tyclvcr vi är bra och avstyrker alltså förslaget omskoldelegation även . Vpk vill också att frågan om särskild utredning om elevermed medicinska handikapp skall påskyndas. I föregående års budgetpropositionmeddelade föredragande statsrådet att SÖ fått i uppdrag att tillsammans medsocialstyrelsen utarbeta informationsmaterial. Skolorna skulle få enredogörelse för de kunskaper som finns om funktionshinder men också uppslagtill insatser som kunde underlätta elevernas skolgång. har SÖ tagit fram ettsådant material, som skall komma ut till skolorna. Vidare finns medel atttillgå för att anlita utomstående för samråd och delgivande av kunskaper. Detgörs således en de! , och vi kan avvakta verkan av dessainsatser. På handikappområdet satsas medel för att få fram läromedelsom kan underlätta undervisningen för olika handikappgrupper. Statsrådetmeddelar också att särskilda medel skall utgå, riktadetill datautveckling. SIL får anvisning att rikta resurserna speciellt tillhandikappade grupper. Visst är det viktigt att vi också har med dehandikappade eleverna i de nya undervisningsinslag som tas i anspråk på skolansområde för att bibringa eleverna en så fullödig och modern utbildning sommöjligt! Undersenare år har rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel tillförts Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. Föredragande statsrådet föreslår ingaökade medel för denna verksamhet för kommande budgetår. Däremot vill regeringenatt statskontoret skall göra en granskning av rikscentralernas verksamhet, Iavvaktan på denna granskning förordar också utskottsmajoriteten bifall till detföreliggande förslaget och föreslår således att vpk-reservafionen lämnas utanåtgärd. Med det sagda föreslår jag bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter och avslag på de reservationer som är fogadetill betänkandet. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 73 () replik: Som jag inledningsvis sade är väl detta i ochför sig inte några särskilt upphetsande frågor. Detta är exempel på anslag sominte till varje pris behövs. Det är också exempel på hur man i onödanvidmakthåller byråkratiska organ. Det här lilla betänkandet blir ett typexempelpå stelbenthet när det gäller att få ner statliga utgifter och över huvud tagetrensa upp. Här har vi ett antal anslagsposter, vi har pressadekonomi, och vad gör man? Jo, man ökar på successivt, lägger på än det ena, ändet andra, i stället för att på allvar överväga om de här utgifterna verkligenär nödvändiga. Är det verkligen så att vi i det här landet inte kan klaraoss utan det extra anslag för information om Lgr 80 som det är fråga om här?Kan vi verkligen inte klara oss utan dessa regionala planeringsråd, som inteens har utvärderats ännu? Är alla dessa anslagsposterverkligen så viktiga att vi för den skull måste låna pengar utomlands till dem?Är de så viktiga att vi måste ta upp lån, att sedan betalas fillbaka med godränta av våra barn och barnbarn? 74KERSTIN () replik: Det finns ingen anledning att ha någon långdebatt om de här frågorna. En del av dem som vi tagit upp får vi fillfälle attkomma tillbaka till i andra sammanhang. Låt mig bara säga att jag är litet förvånad över att HelgeHagberg så kategoriskt säger att den här omfördelningen inom avdelningen inomSÖ ligger helt i linje med de tankegångar som finns. Jag förstår infe riktigtatt inte har klart för sig - vilket jag trodde han hade - attjust påbyggnadsutbildningen och övriga utbildningar inom gymnasieskolan liggermycket nära varandra och att det är mycket viktigt att de hålls samman inomsamma avdelning. Vi är alltid - det vet mycket väl - tvungnaatt göra prioriteringar mellan olika områden som vi anser vara angelägna. Vihar ansett - vi kommer tillbaka till defvid ett senare tillfälle - att justfort- och vidareutbildningen för lärare är ett så angeläget område att vi harfunnit det nödvändigt att förstärka den delen av anslaget. Det har vi gjortgenom en omfördelning, som jag redan sade i mitt förra inlägg. 75 ()replik: Fördet första kan jag bara beklaga att socialdemokraterna inte hade möjlighet attlägga på ytterligare något till och Skola, som är en ideelltarbetande organisation som verkligen kan behöva få uppmuntran i form av enförstärkning. Fördet andra: Löntagarorganisationerna tror jag är i en sådan situation att de kanklara den uppsökande verksamhet som de skall bedriva när det gäller att få tagi handledare för ungdomar. Vi får ändå räkna med betydligt färre ungdomar iungdomsuppföljningen, och det betyder också färre handledare. Får man dåbehålla det anslag som man haft tidigare innebär det faktiskt en förstärkning,och det tycker vi är tillräckligt. Anslagtill , m. m. Anf.76 () replik: undrar om det är så viktigt att vi har de onödiga ochbyråkrafiska anordningarna att vi tvingas låna pengar i utlandet för attalltfort ha dem i verksamhet. Jag vet inte om vi direkt lånar pengarnautomlands. Vi har ju faktiskt, efter att ha levt på lån, börjatbetala för oss själva här i landet. Detär riktigt att vi tar de reformer som vi genomför i vår skola på allvar. Vi serdessutom till att följa upp de olika insatserna och få dem utvärderade. Oftatar vi fram dessa frågor och diskuterar dem också här i , vilket detär viktigt att vi gör. Vitycker att det är angeläget att såväl verksamheten med planeringsråd somutvärderingen av grundskolereformen, som ännu är ganska ny och som vi hitfillsinte har fått någon ordenfiig utvärdering av, får fortgå. Vi menar också attdet är viktigt att vi ökar anslaget till löntagarorganisationerna med 1 miljon,så att de när det gäller uppföljningsansvaret kan vara med i rekryteringen avhandledare. Vi borde i detta sammanhang tänka också på de äldreungdomsgrupperna, som vi har utplacerade i arbetslivet på ungdomsplatser. Jaghar samtalat med dessa grupper, och deras reakfion är att de har för litetkontakt med det gängse arbetslivet. De får jobba och ha en arbetsroll, men defår inte diskutera med ansvariga, t, ex, fackliga företrädare. Jag tycker attvi skall undersöka om det inte går att utveckla verksamheten, så att defackliga organisationerna blir medagerande också på den punkten. 77 (): Det är dags att slå larm om skolbibliotekens på sina håll uslastandard, inte minst mot bakgrund av att timtiden i ämnet svenska pågrundskolan utökats och att, glädjande nog, svenskämnet nyhgen gjortsobhgatoriskt på gymnasieskolans tvååriga linjer. Svenskämnet håller på attändra karaktär. Från att ha varit ett mer renodlat färdighetsämne med tonviktpå att lära ut formalia om språket, införs nu mer uppsatsskrivning ochlitteraturläsning på schemat, och kunskaperna i litteraturhistoria utökas.Denna pedagogik är ämnad att frigöra elevernas egen kreativitet och lägga en Anslag till , m. m. grund förett förhoppningsvis livslångt läsintresse. Svenskämnets roll som förmedlare avvårt gemensamma kulturarv stärks. Önskvärt vore att skolstyrelser och skolledningar nogsamtstuderade budgetpropositionens bil. 10 och i sitt handlande vägleddes avföljande kloka sentens: "Insatser för att förstärka svenskämnets ochlitteraturens betydelse i skolans arbete kräver att ett brett och varieratutbud av litteratur finns att tillgå i skolan." Verkligheten ser tyvärrsådan ut att detta utbud saknas i alltför många skolor. I proposifionen om litteratur och folkbibliotek betonasockså vikten av ett bättre samarbete mellan folkbiblioteken ochskolförvaltningarna och anslås medel till utgivning av en klassikerserie lämpadför skolbruk, något som är glädjande. Utskottet delar vår uppfattning om värdet avlitteraturläsning i skolan och utgår ifrån att kommunerna så långt som möjligthar tillgång fill goda bibliotek. Detta är, med tanke på den bistra verkligheten, en någotfrom förhoppning vad gäller skolbiblioteken. Alarmerande är att bokanslagen till skolbiblioteken -enligt en undersökning som har gjort - har halverats räknat perelev . Därtill kommer att skolornas inköp av läromedelminskat betydligt . Skolbibliotekens standard uppvisar storaolikheter kommunerna emellan. En del skolor saknar bibliotek. Mediebeståndet ärtill dels föråldrat och behöver förnyas. De fackutbildade skolbibliotekariernaär få. Något som förtjänar speciell uppmärksamhet och som jag kraftigt villbetona är att eleverna på de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan är desämst ställda i fråga om skolbibliotek. Vi skriver i vår motion att även omskolbiblioteksverksamheten uteslutande är ett kommunalt åtagande har denstatliga skoladministrationen ett övergripande informationsansvar, som man kanfinna nya vägar att leva upp fill. Som första åtgärd och i form av ett försöksprojekt bordetvå eller flera länsskolnämnder slå sig samman om en skolbibliotekskonsulentvars uppgift skulle vara att informera och propagera för fullgod standard påskolbiblioteken. Även om utskottet inte uttalar sig förmofionens lösning säger man följande: "När det gäller länsskolnämndernas insatser villutskottet erinra om att det åligger dem att följa den pedagogiska utvecklingenoch vid förändringar i läroplaner vidta de åtgärder som de finnerändamålsenliga inom ramen för befintliga resurser." Detta vill vi motionärer tolka så att varje länsskolnämnduppmärksammar de brister som finns inom skolbiblioteksverksamheten i det egnaansvarsområdet och går ut med en bred informafion i frågan. Det brådskar, och det är synnerligenangeläget att snabba och resoluta åtgärder vidtas. Vikten av att upprätthållaen fullgod biblioteksstandard är avgörande för om statens satsningar på merkultur och litteraturläsning i skolan skall bli framgångsrika. Jag yrkar bifall till Nr 101 Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omutbildningsutskottets betänkande 17.) Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 14 om anslag fill universitets- ochhögskoleämbetet, m. m. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Anslag till universitets- och högskoleämbetet, m. m. Anslagtill universitets- och högskoleämbetet, m. m. 79 (): Även när det gäller utbildningsutskottetsbetänkande 14, som avser anslag till universitets- och högskoleämbetet, skalljag försöka fatta mig kort. Det är framför allt två frågor som jag vill ta upp ochnågot beröra. Den ena gäller avvecklingen av regionstyrelserna, och den andragäller internationaliseringsarbetet. Frågan om regionstyrelserna har debatterats ingående vidmånga olika tillfällen. Det är möjligt att vi får en debatt , annars ärjag övertygad om att det blir många debatter senare i detta ämne. Regionstyrelserna kom till i samband med den s, k,högskolereformen 1977, Regionstyrelserna är onödiga byråkratiska organ. Självhar jag i tillhört en regionstyrelse. Jag måste säga att det intefinns några uppgifter som inte skulle kunna utföras lika bra och kanske bättreav andra organ. Här finns det möjlighet att spara ett tiotal miljoner, pengarsom så väl behövs på andra områden inom den högre utbildningen. Till detta betänkande har en reservation fogats frånmoderater och folkpartister i utskottet - reservation 1, och till den ber jagatt få yrka bifall. Såväl moderata samlingspartiet som harmotionsvägen aktualiserat åtgärder för en ökad internationalisering av denhögre utbildningen. Det gäller framför allt att göra det möjligt för vårastudenter att tillgodoräkna sig studieresultat som de har uppnått vid utländskauniversitet, då inte minst språkstudier. Det är värdefullt över huvud taget för våra studerande attvistas vid utländska universitet, att skaffa sig erfarenheter och att kunnaträna språk. Det vidgar perspektivet för de studerande, och det ökaranvändbarheten på olika områden när vederbörande återvänder till hemlandet. Förspråkstudierna är detta självklart. Egentligen borde det vara obligatorisktför t. ex. blivande språklärare att de tillbringat åtminstone utomlands.Nu vet jag att detta av statsfinansiella och andra skäl är svårt att genomförai dagsläget. Anslag till universitets- och högskoleämbetet, m. m. men det är någonting som borde stå högt på önskelistan. Utskottet skriver att det finns former förtillgodoräknande av studieresulfat utomlands. Det är riktigt, vi har alltsåvåra linjenämnder. Det finns möjlighet för studierektorer och andra att gå in ide här sammanhangen, men det är inte till fyllest. Vad vi saknar är ettauktoritativt uttalande från sida, vilket verkligen sättereftertryck bakom de här vackra orden från utskottsmajoriteten i vad gällerangelägenheten av internationalisering av den högre utbildningen ochforskningen. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservafionerna 1 och 3 och i övrigt till utskottets hemställan. 80PÄR (): I det här betänkandet behandlas bl. a. ettpar yrkanden i kommittémotion om högskolefrågor. a. tas det uppett yrkande från vår sida om att man skall genomföra en besparing på 6,5 milj.kr. på anslaget Vissa tandvårdskostnader. Detta utgör då en del av vårt totalaförslag beträffande omfördelning av resurser till enligt vår mening mera angelägnaändamål. Jag yrkar bifall till reservation 2 där denna fråga behandlas. Det principiellt intressanta tas upp i reservation 3, somgäller högskolans internationalisering. har ju utvecklat det helaganska vältaligt, varför jag inte behöver tillägga särskilt mycket. Jag tyckerändå att det borde vara ganska självklart att man vid studier i ett främmandespråk skall kunna tillgodoräkna sig studier i landet i fråga som en merit. Detmåste vara mycket angeläget att uppmuntra sådana studier. finns detmöjligheter, men det ankommer på den enskilda linjenämnden om studierna fårtillgodoräknas som merit eller ej. Då blir det självfallet ett stortrisktagande för den enskilde studenten. Risken finns ju alltid att man inte fårtillgodoräkna sig dessa studier. Det är också viktigt att man får studiemedelvid den här typen av studier. blir mer och mer beroende av omvärlden,och därför är det mycket viktigt att vi har en väl fungerande språkundervisningi skolorna, så att språkkunskaperna allmänt blir goda. Därför måste vi ocksåsatsa på den som vill bli språklärare. Det är också viktigt med godaspråkkunskaper när det gäller personer som arbetar inom bl. a. näringsliv ochadministration. Man borde därför inte minst på detta område satsa på internationalisering,vilket vi också har föreslagit. Jag yrkar bifall fill reservation 3. Däremot vill jag absolut inte, herr talman, yrka bifalltill reservation 1, där regionstyrelsernas ställning tas upp. Enligt centernsuppfattning är de små högskolorna en mycket viktig del av vårt högskoleväsende.De är effektiva när det gäller att nå ut med högskoleutbildning till ungdomarsom annars av geografiska skäl inte har möjlighet till sådan utbildning. Det ärav stor regionalpolitisk betydelse. Man har möjlighet att utnyttja lokalaförutsättningar på ett sätt som berikar verksamheten. För att inte de småhögskolorna skall komma i kläm mellan de stora jättarna, universiteten, spelarutan tvivel regionstyrelserna en mycket viktig roll. Det är viktigt att det ärregionstyrelserna som får fördela olika typer av resurser, så att de småhögskolorna inte bliralltför beroende av de stora universiteten. Därför yrkar jag avslag påreservation 1. Jag yrkar alltså bifall till reservationerna2 och 3 och i övrigt till utskottets hemställan. 81 (): Från sida tycker vi attregionstyrelserna är onödiga byråkrafiska organ, som skallavvecklas. Den regionala samordningen, som är viktig och nödvändig, kanuniversiteten och högskolorna själva med fördel klara av. Att det skall behövasen stor styrelse och ett antal tjänstemän för att t. ex. klara av regionalplanering i och på är och förblir en egendomlig ordning. Decentralisera i stället, säger vi, genom att geuniversitet och högskolor pengar snabbt och direkt genom att ta bortregionstyrelserna! Oppositionen mot regionstyrelserna växer också starkt iden besparingssituation som högskolan befinner sig i. Senast har Umeåuniversitets rektor sagt att han inte skulle sörja om regionstyrelsernaförsvann. Det sade han till stor förtret för regionkansliet i Umeåhögskoleregion. Också på de mindre högskolorna blir uppfattningen vanligareatt det är bättre att ta bort regionstyrelserna än att skära i budgeten. Viskall ha klart för oss att de mindre och medelstora högskolorna nu har fungeratså länge att de själva har fått en sådan omfattning och en sådan kvalitet påverksamheten att de kan klara mycket som de hade svårt att klara tidigare. Långt in i socialdemokratins led växer också kritiken. Detframgår av betänkandet att statsrådet tänker återkomma till regeringen"beträffande en utredning om den regionala utbildningsplaneringen".Man frågar sig vad som menas med det. Tydligen fungerar det ändå inte särskiltbra med regionstyrelserna - inte heller om man lyssnar på socialdemokraterna. Jag vill fråga socialdemokraternas företrädare i den härdebatten: Är detta början till slutet för regionstyrelserna, omsocialdemokraterna får bestämma? Eller vad menas egentligen med att man nuvill tillsätta en utredning? Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. 82 I (): Till det betänkande som vi nu behandlar ochsom bl. a. rör anslag till centrala och regionala myndigheter för högskolanfinns, som vi redan hört, tre reservationer fogade. Jag går därför direkt in påden första, som är en välkänd reservation och som berör regionstyrelserna. som fidigare vill reservanterna ha ett principbeslut omen avveckling av regionstyrelserna - och fr. o. m. /86. Manvill också ge regeringen i uppdrag att lägga fram en awecklingsplan. Utskottsmajoriteten anser att regionstyrelserna spelar en viktigroll när det gäller att utveckla former för samverkan mellan olika regionalaorgan med ansvar för utbildningen. Jag vill också understryka att statsrådet -vilket även berörde här- ämnar återkomma till regeringenbeträffande en utredning om den regionala utbildningsplaneringen. Anslag till universitets- och högskoleämbetet, m. m. Anslag till universitets- och högskoleämbetet, m. m. därmed för dagen inte finns någon anledning att göra annatän att avstyrka reservationskravet. När det gäller reservation 2, om besparingar på anslagetVissa tandvårdskostnader, tog utskottet under förra upp några av deproblem som varit förknippade med anslaget. Bl, a. ligger prisstegringarna pådentalmaterial väsentligt högre än den prisomräkning som fillämpas vidanslagsberäkningen. Utskottsmajoriteten avstyrker, med hänvisning till kostnadsutvecklingenför de ändamål som bekostas under anslaget, motion 1324, yrkande 17, i dennadel, I fråga om reservation 3, om högskolansinternationalisering, understryker utskottsmajoriteten betydelsen avinternationalisering av den högre utbildningen. Att språket fyller en viktiguppgift i internationaliseringssammanhang kan jag understryka. Det är ocksåbetydelsefullt som kontaktförmedlare, inte bara mellan människor inom ett ochsamma språkområde utan också mellan länder och kulturer med olika språk. Det ärhelt självklart. Det är så självklart, anser jag och utskottsmajoriteten, attspråkkursverksamheten inte skulle behöva någon särskild reklam i fråga ominternationaliseringen. I detta sammanhang blir språket också ettarbetsredskap. Det finns mycket positivt att säga ominternationaliseringen, men det ankommer på linjenämnder, enskildainstitutioner och lärare att bedöma vilka studier utomlands som börtillgodoräknas. Det finns alltså former för tillgodoräknande avstudieresultat utomlands. Med dettayrkar jag avslag även på reservation nr 3. 83 (): Det vore intressant om kundeförklara vad utskottsmajoriteten avser när man säger att man har erfarit attregeringen vill utreda frågan om regionstyrelsernas fortsatta verksamhet. utvidga verksamheten, eller är man inne på linjen att göra någonting åtdenna byråkratiska utväxt? Vad är syftet med det hela? Varför vill man interedan nu komma till skott? Det har funnits tendenser i denna riktning tidigare. När det gäller själva internationaliseringsproblematikenfinns det anledning att ställa frågan: Om utskottets majoritet anser att -vilket är tacknämligt - internationaliseringen är så väsentlig, varför är mandå inte beredd att göra ett tillkännagivande till regeringen? Detta gäller intebara den tekniska frågan. Det är riktigt att linjenämnder, studierektorer ochandra kan fatta beslut i ärendet, men det gäller också, som harframhållits av talare i denna debatt, att kunna sätta makt bakom orden och visahur angelägen internationaliseringen är. Varför kan det inte göras ett sådanttillkännagivande? 84PÄR (): framhöll allt vackert somkunde sägas om språkutbildningen. Det är alldeles riktigt att det finns mycketvackert att säga om den. Det var emellertid inte vackra ord som vi efterlyste ivår motion, utan konkreta åtgärder som skulle göra det möjligt att förbättraspråkutbild- Att underlätta för språkstuderande att studera i uflandet är en sådankonkret åtgärd. Vi anser att de regler som gäller är otillräckliga.Vad som behövs är klarare rikthnjer, så att studenterna vet vad de skall hållasig till, både när det gäller meritvärdering och när det gäller studiestöd. Detborde vara möjligt att på denna punkt komma fram till någorlunda likartaderegler över hela landet. Som sagt var, herr talman, är vackra ord ingen tröst förvåra språklärare -vad som behövs är konkret handling, och det är där somutskottsmajoriteten har kommit till korta. Anslag till universitets- och högskoleämbetet, m. m. 85JÖRGEN (): Jag fick inte något svar på den fråga som jagställde i mitt förra inlägg om vad syftet med denna utredning om den regionalaplaneringen är. Jag tycker att är skyldig kammaren ett svar ifråga om vilken färdriktningen är. Är det fråga om att förstärkaregionstyrelserna ytterligare - vilket socialdemokraterna har föreslagitfidigare - eller är det fråga om att göra en omprövning? Kan rent av resultatetbli det att man kan tänka sig en avveckling av regionstyrelserna?