prot · G809117 · 1984-12-31 00:00:00 — Låt mig först till stor del instämma i desynpunkter som statsrådet gett i sitt svar på interpellafionen. Han säger därbl. a. att det inom pågår ett arbete med att kartlägga och utredamöjligheterna att på olika sätt förbättra lönsamheten inom företaget, t. ex.genom att investera i ny produkfionsutrustning. När investeringsförslagen ärfärdiga föreläggs dessa styrelsen, som sedan fattar beslut. Det är en naturligbeslutsprocess inom , liksom inom många andra svenska företag. Skulle det sedan inte finnas möjligheter att inom ramenför företagets ekonomi satsa på angelägna investeringar, står naturligtvisvägen öppen att begära ytterligare medel av ägarna. När det gäller har såskett tidigare, bl. a. genom Norrbottenspropositionen. De konkreta förslag fill investeringar som anges iinterpellationen stämmer inte med verkligheten. Det är viktigt att slå fast attden ugn som avses i interpellationen är under inkörning och att det pågår ettarbete för att trimma in anläggningen. Det är inte aktuellt att spekulera inågra alternativ, såsom sker i interpellationen. Införandet av ny teknikresulterar ofta . Genom den nya ugnen skapas enbetydligt bättre arbetsmiljö, bättre effektivitet i produktionen och inte minstbetydligt lägre energikostnad per ton jämfört med det gamla produktionssättet. Både ur företags- och samhällsekonomisk synpunkt är detalltså angeläget att denna nya teknik genomförs, även om det kan innebäralängre inkörningsperioder när den nya tekniken tas i bruk. Om förslaget som anges i interpellafionen skullegenomföras, skulle det innebära att man ställer av en under inkörning nyanläggning som kostar i runda tal 85 miljoner. Det är med andra ord ett dåligtunderbyggt förslag, utan förankring i den verklighet som svensk stålindustriarbetar i. Det pågårför närvarande diskussioner vid i om Om Division Profiler vid i Detsamma gäller insatser inom metallurgin och ikoksverket. Det behov av framtidsinvesteringar som diskuteras handlar omhundratals miljoner. I det sammanhanget framstår kravet på ett tjugotalmiljoner som framförs i interpellationen som rent löjeväckande. Investeringar inom valsverken i diskuteras för fleraverk, t. ex. för finvalsverket. Det pågår också förbättringsarbeten på den nyaASEA-ugn som är under inkörning. Att föreslå alternativa uppvärmningsanordningarsom är sämre ur såväl arbetsmiljösynpunkt som driftsekonomi- och energisynpunkt,vilket görs i interpellationen, tyder på dålig kunskap om de verkligaförhållandena. Sådana förslag kan inte bara vara störande i de diskussioner sompågår mellan företaget och ugnstillverkaren. De kan också bidra tillförvecklingar som är helt onödiga i det här sammanhanget. Låt mig bara konstatera följande: Om man vill få fart påvalsverksproduktionen vid i och politiskt driva förslag som gagnarden inriktningen, bör dessa förslag testas genom någon form av kontakt medföretagsledning eller berörda fackföreningar. Av interpellationens utformningoch innehåll kan jag bara dra den slutsatsen att så inte har skett, och detbeklagar jag. Utvecklingen vid i är så viktig för länetssysselsättning och framtid att de förslag som förs fram i denna kammare måstevara väl underbyggda och realistiska. Om så inte är fallet, riskerar vi att fåen snedvriden politisk debatt, som inte gagnar vare sig utvecklingen vid SSABsom helhet eller i . Låt mig börja med att säga att jag delarSten-Ove iakttagelser då det gäller interpellationen. Det är medstor tillfredsställelse som jag lyssnar till en kunnig debattör som harinsikter i de förhållanden som arbetar under. Det är i viss mån tråkigtatt har haft litet bråttom när han har skrivit sininterpellation. Till vill jag, herrtalman, slutligen bara säga att det torde finnas rikliga tillfällen för honomatt studera de statliga företagens utveckling i under de senasteåren. När jag lyssnar till får jag intrycket att han ingentingsett och ingenting lärt av vad som har hänt. Det är den positivautvecklingstrend som de statliga företagen nu befinner sig i som är enförutsättning för att vi skall kunna vidareutveckla näringslivet i . Anf.37 (vpk): Låt mig först framhålla att min interpellation har kommittill i samarbete med anställda på i , som i motsats till Sten-OveSundström arbetar i företaget kontinuerligt. Det är dessutom en lögn att jag inte har haft kontakt medfacket. Jag har besökt i vid upprepade tillfällen. Senast dennavinter har jag haft en överläggning med . Jag har dock inte medGöte Lindströmdiskuterat precis denna interpellation och det förslag som där förs fram - detär helt riktigt. Men själva interpellationen har tillkommit i samarbete medanställda vid i , Jag delar statsrådet och att man naturligtvis skall ställa krav på ugnstillverkaren. Meninköringsperioden tycks väl lång, och det verkar som om man har fått en produktsom inte helt svarar mot de krav som skulle ha ställts i sammanhanget. Att det är löjeväckande att kräva investeringar, på 20miljoner i en akut produktionssituation får naturligtvis stå för Sten-OveSundström. I interpellationen har jag på intet sätt uteslutit även andra, merlångtgående investeringar. Att tackla frågorna såsom gör äratt försöka blanda bort korten och helt bortse från de akuta svårigheter somfinns i valsverket. När det gäller påståendena om bristande kontakt ochbristande kunskaper vill jag bara säga följande. Jag är ingen metallarbetare.Min kompetens beträffande arbete finns på helt andra områden. Men jag uppreparän en gång att det är i samarbete med SSAB-anställda och arbetande människormed anknytning till valsverket som interpellationen har kommit till. Med detanser jag att nödig kunskap om de interna problemen har skaffats. försöker här ta upp frågan om hela utvecklingenvid de norrbottniska företagen. Det är klart att jag har sett att densocialdemokratiska regeringen under sin regeringstid har skurit ned antaletanställda i en lång rad statliga företag och därmed, tillsammans medkonjukturuppgången, åstadkommit förbättrad lönsamhet. Men de stora epokgörandesatsningarna till följd av denna lönsamhet fattas fortfarande - om man bortserfrån den finansiella rekonstruktion som gjordes i samband medNorrbottenspropositionen och som jag aldrig har förnekat. Låt oss prata om de problem som finns i valsverket ochinte syssla med olika dimbildnings- och fördömningsmanövrer. De som jobbar påvalsverket i vet vad det är fråga om. Det handlar om valsverketsexistens. För att trygga den behövs det omedelbara insatser. Om Division Profiler vid i Anf.38 (): säger att han har inhämtatnödvändiga kunskaper. Han tillägger efteråt: Låt oss prata om deverkliga behoven vid valsverket. Det är just det som jag försöker få PaulLestander att göra i denna debatt. säger vidare att han i samråd med anställdakommit fram till sina synpunkter. Men den lösning som föreslår iinterpellationen innebär faktiskt ett betydligt sämre läge för valsverket somsådant. vill i praktiken kasta 85 miljoner i sjön genom attlägga den nya anläggningen på is, trots att den inte ens är färdiginkörd. Detkonkreta investeringsalternativ som föreslår innebär en sämrearbetsmiljö för de anställda, en betydligt lägre effektivitet och en fördubbladenergiförbrukning. Jag skullevilja rekommendera att, innan han nästa gång i Om Division Profiler vid i lägger fram förslag som gäller valsverket vid i , ta kontaktmed den fackliga organisationen. Det finns ett trettiotal grupporganisationeroch en verkstadsklubb. Det räcker inte att tala med någon eller någraanställda, om man skall föra fram så här viktiga förslag, som har att göra medvalsverkets framtid. Man måste då ha en bredare kontaktyta. Misstror PaulLestander företagsledningen, kan han kolla med de fackliga organisationerna, idetta fall verkstadsklubben, som samordnar den fackliga verksamheten vidföretaget. Jag kan inte annat än betrakta krav på 20miljoner som löjeväckande, när jag vet att det krävs investeringar ifinvalsverket och andra verk med betydligt större belopp än det som PaulLestander föreslår. Det kan knappast finnas någon framtidsinriktning i detblygsamma förslag som för fram i sin interpellation. Det behövs alltså betydligt större satsningar i såvälvalsverk och metallurgi som koksverk, om man skall kunna klara en riktigframtidsutveckling för i . Jag rekommenderar därför skaffa sig en bättre kontaktyta vid företaget, särskilt i den här delen avföretaget, om vi gemensamt skall kunna klara av att utveckla i . 39 (vpk): fortsätter att rekommendera mig att takontakt med facket, trots att han mycket väl vet att jag har besökt facketunder den här vintern och att jag då talat om de här problemen. Jag har intedirekt lagt fram det här förslaget för granskning och samråd - så långt ärSten-Ove påpekanden korrekta, om han nu menade det han sade. När det gäller själva frågan om ugnen har jag ju skrivit iinterpellationen att de problem som har funnits vid ugnen troligen kommer atträttas till . Men jag har också talat om enreservuppvärmningskälla. påstår att mittförslag är löjeväckande, men jag har inte hört något om var han själv står ifråga om initiativtagande i dessa frågor. Att det tas ett initiativ ärlöjeväckande - att man inget initiativ tar är tydligen helt korrekt enligtSten-Ove sätt att tolka de här problemen. Anf.40 (): säger att han har besöktfacket . Det betvivlar jag inte. Men är det ju så att det pågår enutveckling på detta område, där man kontinuerligt diskuterar fram olikaförslag. Jag tror det skulle ha uppskattats av många, inte minst bland deanställda och bland de aktiva inom fackföreningen, om innan hanframställde den här interpellationen hade låt mig säga testat upp den inuläget. säger vidare att han inte på något sättvill skrota den här ugnen, men för mig som har försökt sätta mig in i de härfrågorna förefaller de alternativ som finns innebära betydligtsämre arbetsmiljö, betydligt sämre lösningar ur driftsynpunkt och framför allten fördubbling av energikostnaderna. kan jag naturligtvis ha fel på dennapunkt. vara någotsom jag inte känner till, trots att jag bibehåller en rätt bra kontakt med deanställda och med facket vid företaget. Jag skulle gärna vilja att PaulLestander förklarade vad som menas med den här alternativa uppvärmningsanordningen.Vad kan det röra sig om för fantastiska nyheter som varken fackföreningen ellerde aktiva på detta område känner till? avslutar sitt inlägg med att fråga var jagstår i de här frågorna. Jag har en viktig princip som jag följer när det gällerSSAB. Jag låter vederbörande diskutera färdigt sådana här förslag. Det pågåralltid diskussioner, och att ge sig in och försöka bryta ut en del på dettaviktiga område gagnar inte sysselsättningen och det gagnar inte produktionenvid företaget. Och det är ju trots allt det vi båda är ute efter, PaulLestander. Om Division Profiler vid i 41 (vpk): Jag har inte brufit ut en särskild del ur de eventuellainvesteringsplaner som diskuteras mellan företag och fack. Jag har ställtfrågan fill ett statsråd hur han ser på två direkt omnämnda delar i enpruduktionsutveckling vid valsverket i . Jag uppmanar än en gång Sten-OveSundström att inte försöka med några inbillnings- och fördömningsmanövrer utantala om det som finns i interpellationen, det som rör regeringens inställningtill de här frågorna. Det är den ena biten. Den andra biten är att jag gång på gång har förklarat attjag har besökt facket, vilket i sitt första inlägg ville gesken av att jag inte hade gjort. Jag har inte kollat upp interpellationensinnehåll med facket, vilket jag också har förklarat. Jag har framhållit att denkommit till i samarbete med anställda och arbetande vid själva valsverket. Jaghar gjort en fullständig genomgång av hur detta initiativ har kommit fill. Jaghar ingen anledning att gå in i teknikaliteter med i de härfrågorna, utan här är den polifiska frågan: Var står regeringen. har tydligen mest lust att prata om sigsjälv och sina principer. Men frågan är om han nu har nyckeln och lösningentill utvecklingen inom - och en bra och klar lösning på både de akuta ochde långsiktiga problemen. Jag har inte sett den presenterad politiskt som någotförslag här i , och det var närmast det jag ställde frågor om. Var står själv? Anf.42 (): Låt mig påminna - j ag troddehan kände till det - om att det pågår investeringar vid iLuleå inom en tvåhundramiljonersram, som har beslutat för något årsedan. Jag skall inte tjata vidare om hur viktigt det är atthålla sig informerad om utvecklingen - den går ju snabbt i den här typen avindustri - och hur viktigt det är att hålla kontinuerliga kontakter, inte minstmed fackliga organisationer, när man lägger fram sådana här förslag. Jag harhelt enkelt kunnat läsa i interpellation att det finnsalternativa uppvärmningsanordningar för valsverkets ämnen. Men för att dettaskall kunna användas rationellt måste man bygga en överföringsbädd mellan ugnenoch för-paret. Denna bäddkostar tio tolv miljoner, står det i interpellationen. Det var det jag menadelåg inom ramen för de här tjugo miljonerna. När detta står så klart skrivet i interpellationen,förutsatte jag att det var ett konkret förslag som verkligen kundestå bakom. är tydligen så inte fallet. Därför hälsar jag till de diskussioner som pågår. Jag tycker också attPaul Lestander, liksom vi andra, kunde avvakta konkret vad diskussionerna ledertill i slutändan, innan vi för fram kraven i riksdag. 43 (vpk): Det är klart utskrivet i interpellationen. Men det varfråga om regeringens inställning till investeringarna, och jag får konstateraatt det inte har klarlagts i den här debatten. väljer attangripa interpellationen och därmed förhindra att raka och klara besked, somborde ha kornmit ut ur denna interpellationsdebatt, verkligen ges till dem somjobbar i företaget. 44 (): Låt mig bara avslutningsvis för min delpåminna om att i den Norrbottensproposition som togingick tre steg av investeringar - 200 miljoner, 180 miljoner och 400 miljoner.I skrivningen i propositionen, som också ställde sig bakom,uttalades att investeringen skulle ske i jämn takt. Låt mig därför ocksåinformera om att det här första steget pågår. Det återståralltså en period innan den delen av det här trestegspaketet ärfärdiginveste-rad. Det tycker jag markerar en klar viljeinriktning från vårtpartis sida. Det förvånar mig litet grand att heltförbigår den viktiga delen för och för utveckling inte minsti fråga om Luleåverken. 45 (vpk): Det här investeringsprogrammet är ju väl känt. Det är intedet jag frågar om, utan jag har nämnt två konkreta projekt inom valsverken, somjag velat få besked om. Jag har inte fått något besked. Att har fattatvissa övergripande beslut i anslutning till Norrbottenspropositionen förändrarinte bilden, utan vad det nu gäller är hur frågorna har ställts och att maninte har fått några svar . Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på interpellation 1984/85:126 om entreprenadverksamheten vid 46Statsrådet : Herr talman! har frågat mig om 1. regeringen ärberedd att, mot bakgrund av att statliga medel används för Nr 117 verksamheten och dedrastiska personalminskningar som skett inom p . . , vidta åtgärder för att förmå att använda egen personalför .~ onril 1Q8Sprospekteringsborrningen i Viscariagruvan? 2. regeringen ärberedd att söka förmå att utarbeta en plan för pnrenad-avveckling aventreprenadverksamheten vid malmfältsgruvor kinmheten vid och ersättadenna med nyanställningar? , r. d gjordes enfinansiell rekonstruktion av . påbörjade den anpassning avproduktionsresurserna som var nödvändig för att affärsverksamheten skulle kunnagå runt . Bolaget har genomfört dessa åtgärder och uppvisar ettmycket gott resultat för . råder en god konjunktur förLKAB:s produkter, och utnyttjar hela sin kapacitet. Det finns emellertidorosmoln . Jag tänker då dels på eventuellkonjunkturavmatt-ning, dels på de nyöppnade gruvor som kommit in på marknadenoch som har en annan och mer förmånlig kostnadsbild än . En av förutsättningarna för att även fortsättningsvisskall kunna vara konkurrenskraftigt är att kostnaderna inte överstiger den nivåsom konkurrenterna har. På vilket sätt detta skall ske är emellertid en frågasom och verkställande ledning har att hantera. Jag är inte beredd att föreslå regeringen att försökaförmå att agera på visst sätt när det gäller bolagets löpande skötsel. 47 (vpk): Jag får tackastatsrådet för svaret. Statsrådet avvisar frankt tanken på att föreslåregeringen att försöka förmå LKAB-ledningen att agera mot vare siginternationella entreprenadföretag eller nationella sådana inom gruvverksamheteni malmfälten. Det är ju ändå ett faktum att det finskaentreprenadföretag man kommer att anlita i Viscariagruvan tar jobb från diamantborrare. Undertaget för den egna kompetensen inom företageturholkas också genom entreprenadverksamhet, exempelvis när Skega tog överdäcksbytesverksamheten. Men allvarligast är ändå att när människor går arbetslösai malmfälten skall ett statsföretag engagera utländska entreprenörer som tardessa jobb. Statsrådet vägrar att ta några initiativ för att förändradessa förhållanden. Fanns det då ingen bakomliggande strategi när , LKABoch lades direkt under industridepartementet? Fattades inte det beslutetutifrån tanken att övergripande samhälliga behov skulle styra verksamheten? Frågan om entreprenörborrningarna i Viscaria har varitföremål för överläggningar mellan fack och företag. Facket krävde att verksamheten skulle drivas med av gruvbolaget anställd arbetskraft. På vems sida står statsrådet - de anställdas eller företagets? Jag vill för kännedom meddelaatt mitt agerande och regeringens agerande grundar sig på beslut -och de riktlinjer som har dragit upp. I en parlamentarisk demokratifinns det redovisat vilka utgångspunkter och värderingsnormer som gäller föragerandet i den här frågan. 49 (vpk): Jag betvivlar inte statsrådet kunnighet idet formella och reella agerandet i en parlamentarisk demokrati - mitt inläggskall inte uppfattas på det sättet. Och det är inte det som frågan gäller, utanhär gäller frågan: Skall gruvarbetarna i malmfälten få de jobb som finns inommalmfältens gruvor, som ägs av ? Statsrådet borde ju ha ettpolitiskt förhållningssätt till den frågan - och jag frågar om det politiskaförhållningssättet. Det politiska förhållningssättet, som detgäller att följa, finns också redovisat inför denna riksdag. 51 (vpk): Statsrådet är högste företrädare för ägarenstaten. Och eftersom ägaren i alla bolag, oavsett vilka som sitter istyrelserna, har ett oerhört stort inflytande så finns naturligtvis, även medde ramar som fastlagts av för de statliga företagen, möjligheter attpåverka. Jag noterar bara att statsrådet inte avser att utnyttja demöjligheterna i denna fråga, eftersom han frankt deklarerar att "jag taringa initiativ för att ändra de här förhållandena". Överläggningen var härmed avslutad. 11 §Föredrogs och hänvisades Skrivelsen och propositionerna 1984/85:187 tillsocialförsäkringsutskottet /85:191 fill näringsutskottet /85:192 fillskatteutskottet 12 §Anmäldes och bordlades 1984/85:28Kulturarbetarnas skatteförhållanden m.m, (prop. 1984/85:93) 1984/85:25Anslag till domstolsväsendet m. m. 1984/85:100 delvis) 1984/85:26Åtgärder mot narkotikamissbruket 1984/85:17 Anslag till ungdomsorganisationer (prop.1984/85:100 delvis) 13 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:524 av () till finansministern omskattebefrielserna i samband med Vänerskogs konkurs: När kom tillbeslut för att eliminera de värsta orimligheterna i skattehänseende fill följdav Vänerskogskonkursen förutsågs en obyråkrafisk och öppen inställning till dekonkreta problemen. Rikdsdagsbeslutet innebar att virkesleverantörerna skulleslippa betala skatt, moms och egenavgifter på virke de levererat men inte fåttbetalt för om värdet av leveransen överstiger . synes tillämpningenav denna bestämmelse bli sådan att 4 000-kronorsgränsen inte bara gäller varjeleverantör utan också varje delägare till leveransen. Därigenom skulle i mångafall avsikten med riksdagsbeslutet kringgås. Mot bakgrund av detta vill jagfråga finansministern om han avser att vidta någon åtgärd med anledning avbehandlingen i skattehänseende av vissa leveransdelägare till följd av desärskilda bestämmelserna i anslutning till Vänerskogskonkursen. 1984/85:525 av () till socialministern ominnehållet i visst studiematerial för förskollärare: Inom ramen för fredsfostran iförskolan används enligt uppgifter i pressen studiematerialet Världen iförskolan. Där framgår bl. a. att vissa händelser skall särskilt uppmärksammasoch firas, bl. a. Lenins födelsedag, vilket knappast torde vara iöverensstämmelse med riksdagsbeslutet om fredsfostran i förskolan. Firandet avLenins födelsedag kan ju inte ses som ett positivt bidrag till fred ochfredsfostran. Jag villmed anledning av detta fråga socialministern: Är det riktigt att ett sådantstudiematerial används och att det har sanktionerats av ? Om så är fallet, avser statsrådet att vidta några åtgärderför att bringa fredsfostran i förskolan i överensstämmelse med riksdagensbeslut? 14 § Kammaren åtskildes .