prot · G80973 · 1984-12-31 00:00:00 — Också det hemmet blir så alt säga förflyttat från deorter som man har använt för denna integrering. Del innebär alt arbetet kommeratt försvåras mycket. En lång rad betydande sociala konsekvenser blir alltsåföljden av ell beslut om nedläggning av färjan. Jag vet all beslutet har överklagats, och jag har intebegärt något förhandsbesked från kommunikationsministern - det inser jag ärorimligt. Däremot hade det varit värdefullt alt få velakommunikationsministerns principiella syn på vilken typ av sociala hänsyn somman skall la när del gäller den här typen av färjenedläggelse. gäller detUlvsundet, men det finns många andra fall av samma typ. Räcker det att man gör en enkel ekonomisk kalkylbeträffande restiderna för arbetstagare och upptäcker alt del här inte lönarsig? Eller är regeringen beredd all verka för alt man skall ta vidare hänsynoch t. ex. se på konsekvenserna för sociala institutioner som finns i områdetoch konsekvenserna för det rörliga friluftslivet samt även se på vad delinnebär för en grupp bofasta all plötsligt förflyttas 2 mil längre bort frånsill kommuncentrum och från den ort där man har sin dagliga service? Jag hoppasatt i en replik från statsrådet få litet mer av de synpunkterna. Jag kan lova så myckel som alt jag skall la med mig desynpunkter som har framfört här vid prövningen av ärendet.Mer än så kan jag inte ge löfte om. 19PÄR (): Jag lackar för delta löfte, som ändå ärnågonting som måste noteras som positivt. Del är bra om man är beredd att gålängre än till den snäva ekonomiska kalkyl som vägförvallningen har gjort idetta fall och se till den totala effekten för dem som bor på och på bådasidor därom. Det gäller framför allt dem som bor i - för vilka ärett viktigt stödområde - men det gäller även en mycket stor grupp människor ihela . Om man gör denna totala sammanvägning kan slutsalen barabli att färjan måste bevaras. Jag hoppas all det också kommer all bliregeringens slutsats. Om planerna på avbemanning av vissa järnvägsstationer iJämtlands län Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1984/85:344 om planerna på avbeinanning av vissajärnvägsstationer i Med hänvisning till SJ:s planer att avbemanna vissa järnvägsstationeri har ställt följande frågor till att mot bakgrund av dessa planer företa åtgärd att genomdrivaregeringens regionalpoUtiska avsikter? Vill statsrådetmedverka till att kundservicen mer än lågplaneringen får styra vilka stationersom skall vara bemannade? Är det i SJ:sbesparingspolitik några större rationaliseringar gjorda vid SJ:s huvudkontor? Låt mig först som vanligt göraklart alt det ligger inom SJ:s beslutsområde att bestämma vilken service man skallerbjuda på stationerna, vilka tidslägen som tågen skall ha osv. SJ arbetar påen marknad med hård konkurrens och är givetvis angelägna all nå ut tillkunderna. är verket skyldigt all uppfylla de ekonomiska krav somstatsmakterna ställt upp. SJ måste därför organisera sin verksamhet såeffektivt som möjligt. När det gäller de planerade åtgärder som är utgångspunktenför fråga har jag underrättat mig om alt SJ:s marknadsregioni f. n. är inne i ett planeringsskede, innefattande MBL-förhandlingar,kontakter med kommunerna m. m. Jag har inte för avsikt all vidta några åtgärderrörande denna vardagsrationalisering på det lokala planet. F. n. pågår med hjälp av konsulter en översyn avverksamheten vid SJ:s huvudkontor. Totalt rör del sig om närmare 2 500anställda vid huvudkontoret och de enheter därav som är lokaliserade tillandra delar av landet, typ SJ-skolorna. Ambitionen är att försöka åstadkomma enbesparing på 150 milj. kr. Översynen som beräknas vara klar iår, får utvisa vilka åtgärder som behöver vidtas. skallålgärdsprogrammet vara genomfört. Om planerna på avbemanning av vissa järnvägsstationer iJämtlands län 21MARGARETA (): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Jag förslår alt del är orimligt att begära att kommunikationsministernskall lämna synpunkter på hur SJ i vissa detaljer handlägger frågor. Mendärutöver kan vi föra en principdiskussion om dessa saker. Jag vill fråga: Vad styr ett verks handlande? Jag skullekunna ge ett svar, nämligen det som SJ;s generaldirektör har givit i enmissivskrivelse till budgetpropositionen /85. Del står så här: "Om vi både skulle få en högre kostnadsnivå och lägreintäktsnivå skulle vi kunna hamna på ett minus 1984/85. Detta måste vi tillvarje pris undvika. Jag har därför redan i budgetarbetet markerat att jag ärberedd all acceptera åtgärder som kan vara tveksamma om man ser till dellångsiktiga perspektivet, men som ger resullalförbäiiring på kort sikt." En kortsiktig ekonomisk vinst är man alltså beredd allgöra på den långsikliga utvecklingens bekostnad. När det gäller indragningen av bemanningen på de trestationer i som jag har frågat om stämmer detta uttalande väl.Jag skall la station som exempel. samhälle är en av de största industriorterna längsjärnvägen i länet. Tack vare statliga insatser och duktigt folk på ortenblommar näringslivet. Tung metallindustri, möbelindustri, spinneri,äggproduktion, byggföretag och plastindustri med ett par hundra anställda finnspå orten. För dessa förelag är järnvägen en livsnerv som enligtförelagarnas egen utsago ökar i betydelse i takt med stigande bensinpriser ochytterligare "skjuts" i produktionen. Med rätta ställer människorna sig frågan: Kan enavbemanning av stationen stämma med den regionalpoUtiska syn regeringen har? 1detta fall har man lyckats, men del krävs för en fortsatt lyckad satsning attalla goda krafter drar åt samma håll. Kommunikationsministern borde kunna göra ettprinciputtalande på den punkten. beslut om indragning av bemanningen kan juknappast gagna en positiv utveckling av en bygd. Den kortsiktiga - jag skulle vilja säga budgetlekniska -manöver som man uppnår med denna indragning får långsiktig negativ verkan. Delär precis del som generaldirektören uttalar i sin missivskrivelse. Jag måstefråga: Är del god ekonomisk politik? Är del så regeringen vill att ett verkskall manipulera - jag säger så - för att få godkänt av regeringen? När det gäller min fråga om vad som skall avgöra enstationsbemanning, blir jag än mer ifrågasättande sedan jag läst dessa direktiv.Där står: "Varje biljeltexpedition skall bilda ettresultalområde." Tittar man på intäkterna för denna station och jämför demmed andra stationers intäkter inser man att det är lågplanering ochtågtidtabell som styr, på bekostnad av kundservice och kvalitet. Det kan välinte vara vettigt och klokt? Jag hoppas att kommunikationsministern kan hållamed mig på den punkten. Jag tror inte all den lid som MargaretaWinberg och jag har till vårt förfogande tillåter all vi ger oss in i enprincipdiskussion. Jag skulle nog snarare vilja hänskjuta frågan till dentidpunkt när vi skall diskutera SJ:s verksamhet. Del kommer alt ske medanledning av en proposition som tar upp frågan om SJ:s verksamhet. Vi i denna riksdag skall ha klart för oss att vi självahar bestämt och beslutat om hur ett affärsverk skall bedriva sin verksamhet. SJ lar ulan tvivel väldigt stor regionalpolitisk hänsyn.Man utifrån att vi i har sagt alt åtskilligt av olönsampersontrafik på järnväg skall vara kvar. Vi satsar över budgeten 1,2-1,3miljarder kronor för att klara den situationen. Jag lovar attvi skall diskutera delta i samband med alt vi tar upp den speciella propositionsom avser SJ. Låt mig på de sekunder som jag har kvar av min talelid laupp just detta speciella problem. SJ måste ändå se över hela sin verksamhet.Man har underrättat mig om alt man inte har några planer att lägga ned någottrafikslag. Vagnslaster kommer fortfarande all expedieras, men självapappershanteringen får skötas från en närbelägen station. Man försöker medandra ord alt hitta former för att klara sin verksamhet. Även om det innebärnågot försämrad service bygger man upp organisationen med syftet att man inomområdet ändå skall klara situationen. Jag tror, , att just det skaparförutsättningar för oss som är boende i skogslänen alt kunna tala om att viändock kan bjuda en viss service och att vi kan svara för en regionalpolitiskutveckling. Om planerna på avbemanning av vissa järnvägsstationer iJämtlands län 23MARGARETA (): Kommunikationsministern talar om alt del"bara" blir pappershanteringen som försvinner om man avbemannar enstation. Det är möjligt alt man kan kalla det för "bara". Jag tyckerändå, och många med mig, all just denna pappershantering, som alltså innebäratt man kan köpa biljetter på en station, har väldigt stor betydelse för en ortsom har en försäljning som uppgår till nästan 200 000 . Jag är naturligtvis glad över all detta medrationaliseringar och besparingar inom SJ återkommer. Jag nämnde intehuvudkontoret i mitt första inlägg. Jag fick i svaret besked om att del pågåren planerad reduktion på huvudkontoret. Men jag blir litet fundersam när manser att då det gäller huvudkontoret - där visserligen många personer skallrationaliseras bort -planerar man, där gör man en organisationsöversyn och därtittar man efter vad del blir för konsekvenser av det ena eller andra beslutet,medan man ute i fältorganisationen inte gör samma analys och inte allsbeskriver konsekvenserna på samma vis. Man beskriver konsekvenserna såsomministern alldeles gjorde - alt tågen stannar och människor kan köpabiljetter på tåget. Men konsekvenserna måste väl ändå ses i ett litet vidareperspektiv. Måste man inte ställa några frågor: Hur påverkar den häravbemanningen samhällsutveckUngen i stort? Vilken roll spelar den service SJger för infrastrukturen i området? Om planerna på avbemanning av vissa järnvägsstationer iJämtlands län Om nu inte dessa frågor ställs inom SJ, hoppas jag altregeringen är beredd att, den dag den får resultatet från SJ, se del hela idessa något vidare perspektiv. 24 Kommunikationsminister : Herr talman!Jag tror att vi skall vara rättvisa nog, , alt säga att SJ står inför en ganska stor förändring. Man har decentraliseratbeslutsfattandet i mycket hög grad. Jag är medveten om - och det tror jag attockså de anställda inom är- att SJ slår inför ell ganska gigantiskt problem,nämligen alt se till att förelaget skall fungera på elltillfredsställande sätt. Jag har i varje fall, jag har haft förmånenalt arbeta med detta, kunnat konstatera att den goda viljan finns hos demänniskor som jobbar vid SJ. Kan bara vi politiker vara beredda all ställa uppi alla sammanhang med erforderliga insatser tror jag inte alls alt vi skallbehöva befara någon försämrad service: 25 (): Jag är väl medveten om att SJ är ålagd dehäi" restriktionerna. Jag ifrågasätter inte dem utan jagifrågasätter det sätt på vilket man har valt att genomföra dem. Jag tycker altdet verkade panikartat när man alldeles gick ut tillfältorganisationen och krävde att ett visst antal män - del är mest män dethandlar om - skall vara borta vid ett visst datum. Jag anser alt man hade kunnat välja på ett annat sätt ivad gäller bemanningen. Man borde ha tittat mer på hur man skulle kunna geservice till människorna och företagen , som man nu har gjort, på tidtabelleroch var tågen möts. Jag tror alt det är lättare alt ändra en tidtabelloch låta tågen mötas vid andra stationer än de gjort än att klippa av servicen förde människor som köper sina biljetter vid en viss station och tycker attdet hela fungerar väldigt bra. Låt oss ändå vara överens om att det finnstvå grundläggande krav som måste uppfyllas för all SJ skall ha en chans,nämligen att människor åker med tågen och att företagen använder tågen förtransport av sina produkter. I den proposition som vi kommer attpresentera inom en månad kommer vi att ta upp dessa frågor. Jag är ganska övertygadom att kammaren då kommer att få möjlighet att verkligt ingående diskutera hurvi skall ha det med SJ för framtiden. 27MARGARETA (): Då hoppas jag alt man verkligen tittar efterhur människor åker med tågen. Det är det jag har gjort, och det är utifrån detsom jag krifiserar valet när det gäller avbemanningen av stationerna. station såldesunder fjolåret biljetter för . Många Nr 73 människor har alltså vall att handla biljett och åka från den stationen. Närministern nu aviserar ell nytt tänkesätt är jag tacksam och glad för det. 28 KommunikafionsministerCURT : Herr talman! Det är inte för att vara elak, ,som jag säger följande, men såldes i 8 biljetter per dag. Vadgällde vagnslaster var det fråga om 98 vagnar - per dag mindre än envagn och mindre än två vagnar. Ävenom vi har ett behov av att värna om vår hembygd och se till att vi har enregionalpolitisk och industripolitisk utveckling-vilket jag har respekt för,- måste vi ändå inse att det beror väldigt mycket på osssjälva hur vi skall kunna klara frågorna om SJ:s verksamhet. Omöverförande av järnvägssträckan tiU riksbanenätet 29 (): Jag är medveten om de siffror som ministern nämner. Men jag skullevilja föreslå att ministern då också tittar efter vilka försäljningssiffror deandra stationerna utefter sträckan har. Det har jag gjort, och del är därförjag kritiserar valet av just den här stationen. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:353 om överförande av järnvägssträckanVästervik-Bjärka-Säby till riksbanenätet i har frågat mig när regeringen avser lämna förslag till om överförande av bl. Bjärka-Säby-Väslervik till riksnätet. Frågan om attföra över vissa bandelar till riksnätet kommmer att behandlas i denproposition med rikfiinjer för järnvägspolitiken som jag tänker föreslå regeringenatt lämna . Anf.31 i (s): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Minfråga är föranledd av att det har förekpmmit ett ohämmat ryktesspridande, somgått ut på att regeringen inte skulle avse all fullfölja tidigare giveninformation om att bandelen Västervik-Bjärka-Säby skulle föreslås bli överfördtill riksbanenätet. Den informationen har regeringen och kommunikationsministernlämnat i anslutning till att man beslutade lägga ned persontrafiken påsmalspårsnälet. Det besked somkommunikafionsministern nu lämnar gör, hoppas jag. Om planerna på namnbyte för luftfartsverket fortsattaspekulationer i den här frågan omöjliga. Del var del främsta syftet med minfråga. Jag tackar för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1984/85:354 om planerna på namnbyte förluftfartsverket ' Herr talman! har mot bakgrund avluftfartsverkels planer alt bl. a. byta namn frågat mig om jag anser att ettnamnbyte är angelägnare än annan investering, t. ex. markradar. På förslag av luftfartsverket anvisar regeringen ochriksdagen medel för verkets investeringar. Härvid anser jag det självklart attnödvändiga säkerhelsinvesteringar prioriteras. Det finns därför enligt min meninginget samband mellan eventuella merkostnader för ett namnbyte ochupprätthållande av en god flygsäkerhet. 33GÖREL (); Jag tackar kommunikationsministern försvaret, som dock besvarar bara halva min fråga. Det beror möjhgen på att någonformell framställan om namnbyte tydligen ännu inte gjorts. Men kommunikationsministernmåste ändå vara informerad om planerna på namnbyte och om den negativa reaktionpå förslagen som kommit från personalen: Bakgrunden till förändringsförslaget är all man villprofilera luftfartsverket och göra verket mera känt hos den breda allmänheten.Dess värre har man nog lyckats med det , men knappast positivt.Människor tar sig för pannan när de hör om de här dyra och meningslösaförslagen. Vad går dåde s. k. profileringsförslagen ut på? Luftfartsverketskall byta namn till . Emblemet skalländras: Vingarna skall bort därför att, som del heter, del är många andra verk,t. ex. SJ och , som har vingar på sina emblem. Man skall gå inför en enhetlig färg på bl. a. vagnparken. Vad beträffar det sista förslaget harluftfartsinspekfionen lagt in sitt veto. Såväl personer i svart som svartafordon är ju camouflerade, och det är i högsta grad olämpligt när del gällerrampljänsl och annat. Man bör i stället använda en så väl märkbar färg sommöjUgt. Därefter till frågan om emblemet. Är del något verk varsemblem bör innehålla vingar så är del luftfartsverkets. Del verk som ansvararför den civila flygtrafiken har rimligen större rätt till vingar i emblemet änbåde SJ och . Så frågan om namnbytet. När regeringen år.1967fattade beslut i namnfrågan för luftfartens eget verk, var det efter mogetövervägande. Del är ju just luftfart som verket sysslar med. Chicagokonventionensoriginaldokument, undertecknat av representanter för 160 länder. I alla länder har man ett namn på luftfartsmyndigheten somanknyter till luftfart - i våra nordiska grannländer, i , osv. Altöversälta "flygverk" till engelska är praktiskt taget omöjligt utanalt gå omvägen över ordet luftfart för att det skall bli begripligt. Förslagen är enligt min mening löjliga och kostar tillråga på allt en massa pengar - pengar som kunde användas tillflygsäkerhetshöjande åtgärder i stället, eller sparas. Vad beträffar kostnaden, som uppskattas till 9-10 milj.kr., så täcker de pengarna inte på långt när alla kostnader som följer med ensådan här ändring. Bättre marksäkerhet behöver inte kosta mer än ca hälften. Jag vill ställa frågan: Kan jag hoppas att detregeringsövervägande som låg till grund 1967 också nufår vara vägledande för regeringens beslut och att de här profileringsförslagenstoppas i papperskorgen? Om planerna på namnbyte för luftfartsverket Jag tycker, , alt hedern bjuderatt man först får ta del av den framställan som luftfartsverket tydligen är påväg alt avlämna till regeringen. När del gäller frågan om huruvida jag har besvarat denställda frågan skall jag be att få upprepa den: "Anserkommunikationsministern alt ett namnbyte på luftfartsverket är angelägnare änannan investering, l.ex. Delta har jag svarat på. Jag har sagt att jag ansersäkerheten vara angelägnare. Jag har inte fått någon annan fråga än just denna. Slutligen kan jag när det gällermarkradarsystemet, som skall stärka vår marksäkerhet, säga att man räknar medatt som första svenska flygplats kommer att få ensådan radar. Det är det kompletterande svar jag har att ge. När det gällerfrågan om mitt ställningstagande till luftfartsverkets framställan skall jagpröva den frågan den dag jag får en sådan framställan. 35GÖREL (): Vad beträffar kommunikationsministerns svar -att det inte finns något samband mellan merkostnader för namnbyte ochupprätthållande av god flygsäkerhet - håller jag inte med honom om detta. Detär faktiskt skattepengar som används i båda fallen. Det var glädjande att höra om investeringen förmarkrörelseradar, som jag nu fick besked om. När det gäller flygsäkerheten iövrigt vet jag alt del är väldigt mycket som behövs ute på . Belysningenpå förbindelsebanorna är l.ex. En förbättring på den punkten ärinte billig-men nödvändig. Så har vi satsningen på räddningstjänsten, somkommunikationsministern och jag har debatterat. Jag kan nämna en delannat som vi har diskuterat tidigare. Flygbränslecisternerna hör också tillfunktionerna Om planerna på namnbyte för luftfartsverket Jag kan upplysa kommunikationsministernom.att man har uppläckt att de här cisternerna har läckt eller läcker.Del kan vara intressant alt veta. Nog finns det angelägnare projekt att lägga pengarna på änden rena försämring som profileringsförslaget faktiskt innebär och som kostarså mycket - långt mer än de 10 milj. kr. man har räknat fram. Trots allt tror jag alt kommunikationsministern kommerfram till samma resultat som regeringen gjorde 1967. Jag betraktarkommunikationsministern som en myckel förnuftig man, och jag har hopp om attdel här förslaget hamnar i papperskorgen. 36Kommunikationsminister : Herr talman! Låt mig först bara säga attdet här inte är fråga om skattepengar, eftersom luftfartsverketavgiftsfinansierar sin verksamhet. , Vidare vill jag säga att jag naturligtvisär mycket lacksam för alla dessa redovisningar av vilka säkerhetsåtgärder somär erforderliga på . Av luftfartsverket har jag fått veta att även andraflygplatser har behov av säkerhetsanordningar. Jag kan försäkra vi i departementet efter varje debatt jag har med om Arlandamyckel noggrant noterar dessa redovisningar. Vi får även redovisningar frånluftfartsverket, och vi har förhoppningar om att kunna skapa så stor trygghetsom del över huvud taget är möjligt på . 37 (): Jag lackar för delta tillägg. Kommunikationsministern är säkerligen väl medveten omsambandet mellan skatter och avgifter och om vad luftfartsverket bekostar medskattemedel resp. avgifter. Skatter höjer l.ex. bränslekosinaderna, vilketpåverkar de avgifter man lar ut av flygbolagen-. På detta sätt belastas helaluftfartssektorn, och visst är det i hög grad skattepengar det rör sig om. Vad luftfartsverket sysslar med är luftfart och inte flyg.Flyg är ju en funktion av hela luflfartssyslemet. Men luftfartsverket sysslarju också med säkerhetsbestämmelser, andra föreskrifter, markservice m. m. Det ärändringshysteri delta, herr talman! Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Meddelande om fråga Nr 73 Tisdagenden Meddelades att följande fråga framställts fråga 1984/85:386 av i Benglsfors (c) tilljustitieministern om planerna på nedläggning av Väslergårdenskriminalvårdsanstalt i : Efter förslag frånjusliliedeparlementel hotas nu den öppna kriminalvårdsanstalten iMelleruds kommun av nedläggning fr. o. m. . Vid anstaltenfinns 60 platser som f. n. är överbelagda. har som upptagningsområde , Bohuslänoch Trestadsområdet. Vid en nedläggning kommer intagna från delta område allplaceras långt från hemorten, vilket strider mot grundtanken i kriminalvården.Vidare försvinner 40 statliga arbetsfillfällen i en region som redan tidigarehar landets lägsta andel statligt sysselsatta. Medanledning härav vill jag fråga justitieministern: Är justitieministern bereddmedverka till att planerna på nedläggning av Väslergården upphävs? 10 § Kammaren åtskildes .