prot · G80992 · 1984-12-31 00:00:00 — Beträffande regionsindelningen harjag svarat att jag inte kan se att de som bor på annan ort menarbetar på Uddevallavarvet måste få komma i fråga när det gäller de särskildaåtgärderna. Jag är självfallet medveten om att om en omst- eller färgelandabofår ett annat arbete som inte innebär längre resvägar än det tidigare arbetet,så kan frågan uppstå hur man skall tolka detta med resebidragen. Det får manutarbeta i bestämmelserna, och det kan jag inte svara på här i dag.Problemställningen ger sig själv. Om jag åker 5 mil utan resebidrag ochfår ett nytt jobb där jag måste åka 4 mil, så är frågan om jag skall haresebidrag. Det kan knappast vara meningen. Myndigheterna får naturligtvispröva det rimliga i hanteringen av dessa bidrag. 69INGVAR i (c) replik: Herr talman! När det gäller vad somhände kan vi ju konstatera att vi i alla fall hade rätt när vi sadeatt det endast fanns plats för ett stort nybyggnadsvarv i det här landet.Socialdemokraterna vågade inte den gången ta ställning, och det är därför somUddevallavarvet offras på det sätt som sker. Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i I fråga om regionindelningen och regionens storlek har detju inte skett någon utökning av de tre kommuner som är nämnda i det s. k.programmet. De kommuner som gränsar till får klara sig med de reglersom finns . Men de personer som är anställda på varvet får de stöd somanges i betänkandet. säger också att det är så, och det är bra attdetta klarläggs. Resebidragen beror givetvis på var dessa personer kommeratt få jobb. Får de jobb närmare, så utgår inte bidrag i samma omfattning somtidigare, förmodar jag. Men jag är alltså tillfredsställd med att kunna konstateraatt också färgelandaborna, orustborna och de andra som bor i kommuner inärheten också kommer att kunna skrivas in vid den särskilda förmedlingen. 70ERIC HÄGELMARK (fp): För att förstärka insatserna iUddevallaregionen begärde regeringen i proposition 1984/85:101 ett bemyndigandeatt kunna ändra bestämmelserna för de arbetsmarknadspolifiska åtgärderna. I enmotion har jag yrkat avslag på denna begäran, och utskottet har tillstyrkt minmofion. Det tycker jag är bra. Vi är alla överens om att nedläggningen av Uddevallavarvetkräver omfattande arbetsmarknadsåtgärder i regionen. Tack vare Volvosindu-strietablering finns det dock anledning att hoppas att problemen där skallkunna vara övergående. I praktiken torde det bli små skillnader i arbetsmarknadspolifiskaåtgärder om man jämför med de åtgärder som skulle ha vidtagits om regeringenhade fått bemyndigande. förbehåller sig regeringen i ställeträtten att själv ta ställning. Principiellt är frågan inte ointressant. Genomdet begärda bemyndigandet vill regeringen få mandat att skapa en alldeles egenarbetsmarknadsåtgärd i . Den princip som gäller i sådana härsammanhang har slagits fast av . Då är det självklart att riksdagenockså skall besluta om, när och hur principerna skall förändras. Den framtida arbetsmarknadssituationen i Uddevallaregionenkan komma att kräva extraordinära arbetsmarknadsinsatser. Detta gällersärskilt fiden från Uddevallavarvets nedläggning till dess att man ordnatindustrieta-bleringar med arbetstillfällen som kan ersätta dem som försvinnervid nedläggningen av varvet. Regeringen har lagt fram ett åtgärdsprogram förUddevallaregionen. Det är i och för sig ett ganska ambitiöst program. Detgäller dock att se fill att programmet kommer att fullföljas. Men man måsteockså vara lyhörd för de problem och förändringar som kan komma att uppstå såatt säga under resans gång. Redan nu kan konstateras i fråga om inplacering istödområden att, fömtom , och kommuner samtFärgelanda och Orusts kommuner bör inplaceras i stödområden. Inom folkpartiethoppas vi att industriministern återkommer med fillstånd och möjligheter, såatt även och Orusts kommuner kommer att erhålla lokaliseringsstöd.Från folkparfiets sida ser vi det naturligt att samhället går in med skildaåtgärder för att stödja de arbetslösa och främja en god och sundnäringspolitik.- Därför kommer vi från sida att mycket noggrantfölja utvecklingen i . Bekämpandet av arbetslösheten är en av de vikfigaste frågor somriksdagen har att ta ställning till. Målet att minska arbetslösheten torde vialla vara överens om. Däremot skiljer vi oss åt i vissa avseenden i vad gällermedlen för detta. Låt oss föra en öppen diskussion där vi kan brytauppfattningarna med varandra och sedan fatta beslut. Det är bra att riksdagennu kommer att bifalla min motion och fillbakavisa regeringens försök att utaninsyn forma arbetsmarknadspolitiken, även om det bara rör sig om enregion i landet. Jag yrkar bifall fillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (riktlinjer för ett åtgärdsprogram i ) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 12 för reservafion 1 av AlexanderChrisopoulos. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (reglerna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i ) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 189 röster mot68 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservafion 2 av AlfWennerfors m. fl. 10§ Anmäldes och bordlades 1984/85:115 Regionalutveckling och utjämning 11§ Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1984/85:107 av LinneaHörlén (fp) till utbildningsministern om åtgärder för att höja skolelevernaskunskapsstandard: En rapport om en internationell undersökning avskolelevers kunskaper har väckt berätfigat uppseende. Enligt denna s.k. lEÄ-undersök-ning ligger de svenska eleverna inte så väl till ikunskapshänseende som de fidigare har gjort, Iaritmefik t, ex, ligger näst sist bland 20 undersökta länder. EndastSwaziland visar sämre resultat, I algebra har vi också lyckats passera Luxemburgför att dela tredje plats från slutet med , Geometri ochsannolikhetsberäkning har de svenska eleverna dock klarat något bättre, och påvissa av gymnasiets teorefiska linjer ligger resultatet något över genomsnittet. Jagfinner denna rapport oroande, inte minst med tanke på vårt lands möjligheteratt hävda sig i den internafionella konkurrensen. Mot denna bakgrund vill jagfråga utbildningsministern: Vilka åtgärder kommer att vidtagas för att höjakunskapsstandarden bland elever i den svenska skolan? 12 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:452av () till bostadsministern om bostadsbyggandet budgetåret1985/86: I årets budgetproposition bil. 13 saknas uppgift omregeringens bedömning om hur stort bostadsbyggandet beräknas bli budgetåret1985/86. Uppgifter härom har regelmässigt funnits i budgetproposifionerna sedanlång tid tillbaka. Jag vill därför tillbostadsministern ställa följande frågor: Varför finns ingen uppgift om bostadsbyggandetsberäknade omfattning /86 angiven i budgetpropositionen? 2, Hur många lägenheter anser bostadsministernkommer att igångsättas /86? 1984/85:453av () till finansministern om skatterabatters inverkan påstabiliseringspolitiken: För att regeringens inflafionsmål om högst 3 %prisstegring skall uppnås får löneökningarna i genomsnitt inteöversfiga . Detta innebär emellerfid att löntagarna inte fårnågon reallöneförbättring utan tvärtom en viss reallöneförsämring, eftersomden genomsnittliga prisstegringen kan förväntas bli . Nuutlovar emellerfid finansministern genom en s. k. skatterabatt ändå enreallöneförbättring, om löneavtalen håller sig inom nämnda ram. Eftersom någonmotsvarande besparing i den statliga budgeten inte aviserats, betyder detta attden utlovade reallöneförbättringen, som ju innebär en köpkraftsökning, bl.a.kommer att leda till dels importökning, dels prisökning. Med anledning härav vill jag fråga finansministern om en plötslig Nr 92 skatterabatt i ett mycket ansträngt budgetläge verkligen står iöverensstäm- Torsdaeen den melse med regeringens stabiliseringspolifiska mål. 13§ Kammaren åtskildes .