prot · G809120 · 1984-12-31 00:00:00 — Och det är jag den förste att i tal efter tal stå upp ochsäga. Vi kommer från med . Det visar sig att det stårett otal länder och organisationer i kö för att komma in med pengar i bistånd.Man har inte lyckats, för man har inte kunnat hitta lämpliga användningsområdenför pengarna. Det är naturligtvis en klar brist på koordinering när det gällerbiståndet dll det landet. Det gäller också andra länder. Det vore bra om vikunde hitta effekdvare metoder för samordning, så att inte vissa åtgärderkommer dll stånd på ett mindre bra sätt. upptäckte t. ex. ettsjukhus med gott om läkare och annan personal, men utan utrustning. Det ärklart att om insatserna kunde samordnas så att utrustning också kom dit, så attsjukhuset kunde fungera, skulle det vara en framgång. Det måste vara målet iallt vårt arbete. Vi måste eftersträva - och det är ett svar till BertilMåbrink, som frågade vad vi menade med effektivitet - att pengarna kommer tillanvändning på ett sådant sätt att de verkligen når ut till människorna och inteblir sittande i flaskhalsen. Vi har en nordisk samordningskommitté, för bistånd, med parlamentariker. Jag är ordförande i dengruppen. Vi kommer att vid ett sammanträde gå igenom de länder därde nordiskaländerna fillsammans bedriver biståndsverksamhet och se om det finnsmöjligheter att öka samordningen av våra insatser så att största möjligaeffektivitet uppnås. Det har också sagts några ord om befolkningsfrågorna. Jagvill bara säga litet grand om dem. Där är också ett allvarligt,gripbart och gripande exempel, med en fruktansvärd överbefolkning som gör attall standardstegring döljs eller försvinner i skuggan avbefolkningsutvecklingen. Där har man gjort insatser som är etisktutomordentligt tveksamma. Det visar hur svårt detta är. När man betalar folkför att de steriliserar sig eller betalar agenter som går ut och säljersterilisering åt dessa människor, är det naturligtvis inte i överensstämmelsemed vårt sätt att se på detta. Det är i konflikt med grundläggande mänskligarättigheter. Det är en edk vi inte kan acceptera, men ändå, som jag sade iriksdagens utrikespolidska debatt, måste befolkningsfrågorna på något sättangripas; annars är mycket, kanske det mesta, av biståndet nästan meningslöst.Då kommer inte de fattigaste människorna att få hjälp, och det innebär hellerinte att vi medverkar dll någon höjning av människornas standard ute i världen. Jag vill , fru talman, nämna litet grand ombetalningsbalansstödet och om de mänskliga rättigheterna. Betalningsbalansstödethar majoriteten av utskottet dllstyrkt, och gjort det med en rad preciseringar.Dem har redan läst upp, och jag har ingen anledning att upprepadem. Men det är inte så som sade, att bara de raderna som StureKorpås läste upp var de som hade fångat i fållan och gjort attvi fick majoritet för detta förslag. Utskottet tyckte att förslaget varofullständigt preciserat i propositionen och att det därför fanns anledning attgöra ytterligare preciseringar. Och vi har gjort det på en hel sida, vilket jagber de ärade kammarledamöterna att ta del av. Skuldkrisen är kanske det svåraste problemet i en lång radav dessa länder. Är det inte litet konstigt att vi inte skulle kunna varaöverens om att försöka hitta en form för att hjälpa dessa länder ur sinskuldkris, genom att ha någon form av anslag som vi hjälper dem att betalaskulder med? Jag är egentligen mycket överraskad över att detta är en av destora stridsfrågorna i den här debatten. Det hade varit ganska rimligt att påden här punkten komma överens, samfidigt som det står i propositionen att manbör eftersträva att också andra länder finner ungefär samma vägar, så att vigemensamt, på bred front kan hjälpa de fattiga länderna att bli av med sinastora skulder. När det gäller de grundläggande mänskliga rättigheternafinns det, fru talman och ärade ledamöter, många regimer i världen som vi ivårt land inte är beredda att acceptera. Vi är medvetna om att den svenskademokratin och den nordiska demokratin i dess olika former inte kanplanteras ut i tredje världen. Det är självklart. Många regimer kränker, på ettsätt som vi tycker är avskyvärt, de mänskliga rättigheterna. Då gör man detlätt för sig genom att säga: Ta bort biståndet, den där regimen tycker vi inteom! Jag vill gärna upprepa vad jag sade , iförra årets biståndspolitiska debatt: Det är inte till regeringarna vi gerpengar. De stackars människorna, som dör i torkan, som dör i sjukdomar därföratt man InternationelU utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. saknar resurser och medicin att bota dem, barnen somsitter med uppsvällda magar och skriker, vet inte ens vad regeringen heter. Dehar ingen aning om dess politiska färg. De har ont och de är hungriga. Och detär till dem den svenska solidariteten vänder sig. Dét är till dessa människordet svenska biståndet skall gå. Om vi kan förbättra den ekonomiskasituationen, om vi kan hjälpa dessa människor i fråga om utbildning, om vi kanförstärka kvinnornas ställning, t. ex., är det i och för sig medel att nå framtill bättre demokratiska förhållanden och fill ökad respekt för degrundläggande mänskliga rätfighetema. Vad vi än har för oss i detinternafionella samarbetet, skall naturligtvis den väsentliga utgångspunktenvara att varje enskild människa har ett egenvärde, och det skall vara vårsträvan att slå vakt om detta, att hjälpa alla människor att få leva ett liv imänsklig värdighet. 19MARGARETHA AF () replik: har alldeles rätt när han sägeratt jag är kritisk mot. Den är fasflåst. Detfinns inget tecken på omprövning inför Bai eller ananasfabriker. Denfortsätter sin regimorientering, sin kravlöshet. m. betalningsbalansstödet, som faktisktinte ens utrikesutskottets majoritet vet hur det skall användas! Vad säger om kritik av importstödet? Det kommenterar haninte! Jag håller med utrikesutskottets ordförande: Det hände förlitet under den borgerliga fiden. Men det hände ändå något: Miljö- ochmarkvårdsanslaget infördes, programmet till avslutades, landramen tillVietnam sänktes och posten som biståndsinspektör inrättades. Vad hände sedan, när socialdemokraterna återkom tillkanslihuset efter valet ? Jo, miljö- och markvårdsanslaget avskaffades,posten som biståndsinspektör avskaffades och anslaget dll höjdes. - Jagvet inte om utrikesutskottets ordförande tycker att detta var ett brainitiativ. Den nyorientering som vi borgerliga är överens om finnsväl uttryckt i utrikesutskottets sammanfattning av betänkandet, och jag troratt väl känner till den. Vad beträffar biståndsanslaget har jagredan sagt här i kammaren att när effektiviteten i biståndet höjs, när nyorienteringär genomförd, när biståndet bättre når fram till dem som vi vill hjälpa, dåvill vi moderater också öka biståndsanslaget. 20 () replik: Utskottets värderade ordförande ställde enserie frågor, i första hand till , men gick sedan över tillatt kommentera för de tre borgerliga partierna gemensamma reservationer. Jag vill börja med att kommentera en fråga som ställdesdirekt till men som inte enbart berör henne. : Hur stort blir biståndet om det blir en annan majoritet efter valettill hösten? Jag kan försäkra att biståndet kommer att förbli minst1 % av bruttonafionalinkomsten. Ordföranden i utrikesutskottet är lika medvetensom jag om att det med den teknik vi använder är svårt att placerabiståndet vettigt. De förslag som oppositionsparfierna gemensamt har framlagtom en förändring av bl. a. landprogrammeringstekniken kommer att göra det möjligt- i varje fall efter hand - att placera biståndet. Då blir det - det är jagövertygad om - möjligt också för att acceptera enprocentsnivån. Så en liten kommentar om betalningsbalansstödet. Det ärrikfigt, som utskottsordföranden säger, att utskottet använder en sida till attförklara hur utskottet tänker sig att det skall användas. Men jag vidhåller attdet också är ett tecken på att man inte vet hur regeringen har tänkt sig attdet skall användas. Det är väl därför som utskottsmajoriteten lägger till - jagär tvungen, fru talman, att dra det en gång till - att man utgår från attregeringen överväger betalningsbalansstödets närmare utformning och redovisarsina slutsatser härav i den kommande budgetpropositionen. Man ber alltså attregeringen skall tala om hur den hade tänkt sig att årets anslagskulle användas. Av sina egna skall man höra det! Så elak förmår inte ensoppositionen vara när den avvisar anslagsförslaget. InternationelU utvecklingssamarbete m. m. 21RUNE () replik: Jag är tacksam att utskottets ordförande trotsallt mera betonade det som förenar än det som skiljer. Det är ju de praktiskafrågorna när det gäller hur vi fördelar biståndet som det råder skilda meningarom, och de tål ju att diskuteras. frågade vad som hände under den borgerligaregimens tid och sade att det då fanns en handlingsförlamning. Jag vill barakonstatera att den handlingsförlamningen inte var större än att vi uppfyllde enprocentsmålet. Det var först när den kraftfullasocialdemokrafiska regeringen tillträdde som vi sänkte biståndet under detstrecket. Det förekomformella brister i handläggningen av det - all right. Men jag vill säga attKotmale var ett av våra mest lyckade misslyckanden. Det är ett projekt som nuär i det närmaste färdigt - invigningen kommer väl att ske . Dethar av granskare från SIDA betecknats som ett av våra mest lyckade biståndsprojekt. Beträffande den biståndspolitiska utredningen säger att vi har haft sådana med fidsintervall på ungefär fio år. Det finnsingenfing som säger att just den tidsintervallen skulle vara den rätta.Närhelst det finns behov av att ompröva hur u-hjälpen skall fördelas bör vilåta utreda bättre former. Vi anser från oppositionen att den fiden nu är inne.Vi behöver en snabb, målinriktad utredning som tar upp de här problemen. Det äringen taktik från vår sida, utan det är uttryck för omsorg om u-landshjälpen. Att man tog bort anslaget när det gällde miljö, markvårdoch energi betraktar vi som en olycklig politisk markering. sägeratt vi är ense om att pengar bör avdelas för ändamålet, men då frågar jag: Vadfanns det för anledning att ta bort rubriken som angav fill vilket ändamålanslaget skulle gå? Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Bakom demokratimålet, slutligen, ligger den filosofin attdet inte går att nå effekfivitet i en humanitär och ekonomisk hjälpinsats tillett folk som förtrycks och där de mänskliga rättigheterna inte respekteras. Detär också en betydande risk att den svenska u-hjälpen under sådanaomständigheter av en förtryckarregim begagnas i deras propaganda för attförstärka förtrycket av det egna folket. 22 () replik: vill inte tala om för osshur stort biståndet blir i nästa budgetproposition, om det blir en borgerligregering . Hon säger att när man har uppnått vissa mål, kan man gå upptill av BNI. Men då skall ni ju först utreda dessa frågor, och innan nihinner rätta till vad ni anser är galet går det . valde utskottetsvice ordförande, , i stället att tala om att det blir . Detbetyder att vi har fått reda på att i en mycket avgörande del avregeringspolitiken mittenpartierna nu kommer att köra över . Kanmoderaterna vara med i en regering där de övriga regeringspartierna ökar enanslagspost med kanske ? Det är en utomordentligt märkligsituation, som jag aldrig fidigare har hört talas om. vill alltså i framtidenhöja bidragsbeloppen, medan säger sig vilja göra det meddetsamma. Jag undrar om inte väljarna vill ha klarare besked huruvidaMargaretha moderater vill ingå i en regering där de på dettaskändliga sätt blir överkörda av de andra borgerliga partierna. Jag frågade tidigare vilka stora insatser som gjordesunder de sex borgerliga åren för att omorientera det svenska biståndet.Margaretha räknade bara upp några detaljer, som väl knappast kundesägas vara exempel på en omorientering av biståndet. Ni hittade på en rubrik ommiljö etc. Verksamheten har inte minskat på det området . Inte hellerdet kunde väl sägas vara en omorientering av det svenska biståndet. En biståndsinspektörstjänst inrättades, och inte heller detkunde sägas vara en påtaglig insats för omorientering av biståndet. I dagsitter två personer i UD och utvärderar biståndet. Vi gör, som jag sadetidigare, vad vi kan för att det skall bli så bra som möjligt. Att det finns enperson som kallas biståndsinspektör eller att man i annan ordning försökerutvärdera verksamheten innebär inte någon förändring av biståndsinsatserna. sade att det inte var riktigt såmycket som hon hade hoppats på. Nej, det var tydligen någon annan som satt ochbromsade nyorienteringen i den gamla borgerliga regeringen. Det hände ingenting-det kan vi tydligen vara ense om. Till vill jag säga att vi ansåg attKotmaleprojektet, när det tillkom, var felaktigt. Det är möjligt att vi skulleha kunnat använda de pengarna på ett för det landet bättre och effektivaresätt. Men när projektet är färdigt vill också jag intyga att det är ett välgenomfört projekt. Det finns ingen anledning att kritisera den nu färdigaanläggningen, där svenska industrier tillsammans med den srilankesiskaregeringen gjort utmärkta insatser för attnå ett bra resultat. Det vill jag gärna ha sagt för att på den punkten undvikaalla missförstånd. Beträffandebiståndsbalansstödet vill jag säga att när utskottet på en hel sida säger hurman anser att det skall användas, då är det naturiigtvis på vanligt sätt enanvisning till regeringen, som måste rätta sig därefter. Anf.23 () replik: Jag är förvånad över att utrikesutskottets ordförande bagatelliserarså viktiga frågor och principer för biståndet som en utvärdering innebär. Jagtror att för biståndsviljan hos svenska folket är kontroll och utvärdering avatt biståndsmedel används väl en viktig punkt. Utrikesutskottetsordförande bagatelliserar också en så vikdg princip som att svenskt biståndinte får utgå till krigförande länder. Det faktum att landprogrammet till Cubaavslutades hade att göra med att hade legotrupper i en lång rad länder.Jag tror inte att svenska folket tycker att det är bra. Jag är således förvånadöver att utskottets ordförande bagatelliserar så viktiga frågor. Jagtror inte att behöver oroa sig för en borgerlig regeringskris ifråga om u-hjälpen. Det allra vikfigaste är att vi är ense om en nyorienteringav biståndet på en lång rad väsenfliga punkter. Jag tror att vi också skallkunna komma överens om biståndsanslagen. Själv har jag deklarerat vårupprikfiga vilja för kammaren att när biståndet får en bättre inriktning, därvi känner att det gör nytta, då är vi beredda att höja biståndsanslaget. Anf.24 () replik: Bara en kort kommentar beträffande betalningsbalansstödet. Det ärnaturligtvis riktigt, som utskottets ordförande säger, att det som står ibetänkandet är en tillsägelse till regeringen om hur stödet skall användas. Mendet går ju inte att komma ifrån att det är en fillsägelse tillregeringen att den inte borde komma med anslagsposter utan att tala om hur densjälv har tänkt sig att pengarna borde användas. Anf.25 () replik: Jag vill bara kort kommentera regeringsalternativet då det gällerbiståndet. Jag anser att efter den deklaration som gjordei replikskiftet med mig fidigare i debatten står det klart, att i händelse aven borgerlig seger i det kommande valet kommer biståndsmålet på attbibehållas. Vikommer att tillsätta en snabbutredning beträffande de biståndspolitiska målenoch medlen och med den som grund uppfylla enprocentsmålet. InternationelUutvecklingssamarbete m. m. 26 ()replik: har även företrädare i utrikesutskottet talat om attmoderaterna måste ge sig för de andra och inte lägga sig av BNI. Detkonstiga är att inte talar om detta. 3 protokoll 1984/85:120-121 målet skall, säger hon,återställas först sedan det har gjorts utredningar och en omorientering avbiståndspolitiken. Detär alltså företrädare för mittenpartierna som bestämmer, och det betyder ipraktiken att besparingsförslag inte är värda ett skvatt. Det ärbara luft alltihop, och syftet är att man vill låtsas vara merabesparingsivrare än de andra partierna. har vi fått en borgerlig deklarafiondär det sägs att man inte bryr sig ett dugg om på den punkten. Mankör helt enkelt över dem. Sedanvill jag säga till att om jag nu har uppfattats så att jagbagatelliserar vikten av att utvärdera biståndet, då har jag grovtmissförståtts. Jag hoppas att ingen annan uppfattade mig så. Jaghar sagt att det innebär inte bättre utvärdering att man har enbiståndsinspektör än att man på annat sätt, med flera befattningshavare,försöker utvärdera biståndet. Det görs i . Man har valt enannan teknik än denna enda tjänst. Det innebär ingen bagatellisering. För migär en utvärdering av biståndet utomordenfligt betydelsefull. Jaghar heller inte bagatelliserat frågan om bistånd till krigförande länder, utanjag sade inledningsvis att kolleger dll mig kommer att ta upp andra punkter ibetänkandet, med hänsyn fill den ärendefördelning vi har gjort inbördes. Detvar skälet för mig att inte ta upp den problematiken. Jagtycker att det är djupt allvarligt i och för sig när länder som mottar svensktbistånd för krig i andra länder. Jag tycker att det är djupt allvarligt närländer över huvud taget, antingen de får bistånd eller inte, för krig i andraländer. Det ingår i vår utrikespolifik i andra sammanhang att försöka förhindrade brotten mot andra människor och mot mänskliga rättigheter. har avsatt mer än ibistånd dll . än i något annat land uppnåddesenprocentsmålet för biståndet. Trots budgetproblemen håller regeringen fast viddetta mål. föreslås en ökning av biståndet med mer än 1 miljard kronor.Det står i stark kontrast till den restriktivitet som i övrigt präglar .statsbudgeten. Skälenför regeringens förslag är tungt vägande. Bland dessa skäl vill jag främstnämna den djupgående försörjningskris som drabbat stora delar av och defatdgaste akuta skuldsituadon. En betydelsefull nyhet på detbiståndspolitiska området är ett särskilt anslag för betalningsbalansstöd. Förländerna söder om har utlandsskulden i förhållande till exporfintäkternasdgit från till . Skuldåterbetalningarna uppgåri genomsnitt fill en fjärdedel av exportintäkterna. För många av våramottagarländer är denna siffra ännu högre. I skulle avexportintäkterna behöva användas för amorteringar och räntor. Ytterligare 70 %skulle behöva användas för import av olja. Det är en ekvafion som inte gårihop. Många av u-ländernasregeringar genomför nu särskilda program för att hindra levnadsnivån frånatt falla ytterligare och för att återvinna balans i utrikesbetalningarna.Omställningen är smärtsam, men ännu svårare och mer drasfiska åtgärder kankomma,att krävas , om en omläggning av politiken skjuts påframtiden. Föratt stödja denna process riktas alltmer desperata vädjanden till i-länderna ominternationella bidrag till långsiktiga lösningar av betalningsproblemen. Detnu föreslagna betalningsbalansstödet skall kunna användas till lindring avskuldbelastningen för länder med de mest akuta problemen och därmed snabbareåterge deras ekonomier expansionskraft. börjar ett av och Internafionella valutafonden sammankallatmöte om skuldproblem. och de övriga nordiska ländernakommer där att rikta uppmärksamheten speciellt på de afrikanska ländernassituation. Betalningsbalansstödetskall användas uteslutande för utvecklingsändamål och handläggas i de formersom är de gängse för biståndsärenden. Det betyder att SIDA och BITS kommer attlämna förslag till insatser. De skall också administrera stödet. Regeringenfattar sedan beslut i vanlig ordning. Förnågra år sedan tydde undersökningar av biståndsopinionen på en fallandebiståndsvilja. visar särskilt yngre åldersgrupper ett ökat intresse för utvecklingshjälp. .Människors offervilja och engagemang för villkor gör det viktigtatt kunna redovisa sådana resultat av hjälparbetet att stödet för biståndetbestår. Det är nödvändigt att klargöra att biståndet inte kanbegränsas till förnödenheter för att ytterligare några månader hålla svältandemänniskor vid liv. Om katastrofen inte skall upprepas, måste vi också fåmöjlighet att hjälpa de drabbade människorna att åter skapa tryggalivsmöjligheter. Vi måste angripa krisens orsaker med hjälp av långsikfigtutvecklingssamarbete. Under1970-talet överskattades möjligheterna till ekonomisk tillväxt, enöverskattning som i sin tur ledde dll alltför många kapital- ochimportkrävan-de projekt. Å andra sidan underskattades svårigheterna att utanändringar överföra västerländsk teknologi till utvecklingsländer. Sverigesåväl som andra givarländer genomför nu i samarbete med mottagarländerna enmycket omfattande omläggning av sitt bistånd i fråga om både mål och metoder. Utvecklingsprojekteninriktas nu i allt större utsträckning på att förbättra produktion ochdistribufion av livsmedel, hindra miljöförstöring och sfimule-ra fill lokalainitiafiv. Det i och för sig blygsamma målet är att göra det möjligt förAfrikas folk att inom detta århundrade återuppnå den levnadsnivå som rådde närkrisen började. Vår akuta katastrofhjälp kommer att integreras bättre med det reguljärautvecklingsbiståndet. Större vikt läggs vid att det långsiktigautvecklingsbiståndet inriktas på att angripa katastrofernas mer djupgåendeorsaker, bl. a. genom ökade insatser för mark- och skogsvård och vattenförsörjningpå landsbygden. Av det totalabiståndsanslaget går dll multilaterala program InternationelUutvecklingssamarbete m. m. InternationelUutvecklingssamarbete m. m. och drygt hälften dllbistånd genom SIDA. Dessa båda budgetposter har ökat i ungefärsamma takt. Påslagenpå landramarna är förhållandevis små. Därför minskar andelenlandprogrammerat bistånd i SIDA:s anslag något. Landprogrammeringen utgöremellertid alltjämt grunden för det svenska bilaterala biståndet. Den ärnödvändig för att ge mottagarsidan ett inflytande på projektval och ärsamfidigt uttryck för långsiktigheten i våra åtaganden. Med de anpassningar somskett för att göra landramstekniken mer flexibel finns det numera storamöjligheter att vid torka eller andra katastrofer snabbt ändra inriktningen påsamarbetet. Somexempel på vad jag nu sagt vill jag nämna att SIDA i Efiopien planerar enlångsiktig insats för livsmedelsförsörjning och markvård. Finansieringenkommer att ske såväl genom landramspåslaget som katastrofanslaget. Önskanatt ha handlingsfrihet att omfördela mellan länderna är ett av skälen till attregeringen föreslår att katastrofanslaget ökar. Det innebär ingennedprioritering av programländerna, eftersom största delen av katastrofanslagetför närvarande används för dem, men det innebär ökad tonvikt på snabba insatservid omedelbara behov. Systemetmed landprogram har behandlats i en särskild SIDA-utredning. Somplaneringssystem har landprogrammeringen stora fördelar. Den började tillämpasav och många andra givarländer liksom av FN somen reaktion mot det fidigare projektinriktade biståndet. SIDA:s utredning pekarbl. a. på hur landprogrammeringen under den fid systemet tillämpats behållitsin grundstruktur men kunnat anpassas till utvecklingen i olikaländer. Föratt på bästa sätt bistå de mottagarländer som hamnat i en försörjningskris harimportstödet ökat. Stödformen är flexibel och ändamålsenlig, inte minst iländer som är i behov av snabba leveranser för att möta akutaförsörjningsproblem. Det bör inriktas på enklare varor och standardiseradeprodukter, som mottagaren har godtagbar kapacitet att hantera och tillgodogörasig. Samtidigtfinns ett behov av att tillämpa fastare beredningsformer för importstödet. Ifortsättningen kommer årliga importstödsplaner att utarbetas för allamottagarländerna. Dessa åtgärder bör öka importstödets effektivitet. De enskilda organisationerna har, särskilt i katastrofdrabbade områden,visat sig vara den bästa vägen att nå fram till nödlidande eller behövandegrupper i . kanaliserades av katastrofbiståndet genomdessa organisationer. Deenskilda organisationerna står friare än de statliga biståndsorganen när detgäller att pröva nya metoder, småskalig teknologi och beslutsformer som gerutrymme för folklig medverkan.. Dessa organisafioner utgör ofta spjutspetsarför övrigt bistånd och kompletterar på ett effektivt sätt de biståndsinsatsersom görs av statliga biståndsorgan.