prot · G809157 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi menar att den dömande instansen i def sistnämnda falletändå har tillräckligt många alternativ fill påföljd aft välja mellan. Vanligstöld förskyller i många fall till enbart villkorlig dom eller dagsböter. Densom i samband med inbrott fått sitt hem raserat och blivit bestulen på förvederbörande värdefulla fing måste reagera mot denna lindrigarebrottsrubricering. har trots lindringen ibrottsrubriceringen funnit att inbrotfsstöld i eff hem kanvara aff anse som grov. Villkorlig frigivning, m. m. Villkorlig frigivning, m. m. domstolen har i en annan dom uttalat aft en inbrotfsstöldi bebodd lägenhet i allmänhet måste betraktas som ett allvarligt brott medhänsyn fill den kränkning av de boendes integritet som gärningen innebär. Viinstämmer i denna bedömning och hävdar aft inbrott i bebott hem måste betraktassom grov stöld. Jag yrkar bifall till reservation 4. 42 (): Vi har från sida i en motiontill årets föreslagit atf samhällstjänst skall införas i vårtpåföljdssystem, inledningsvis som en försöksverksamhet. Samhällstjänst innebär i korthet att den åtalade ådöms attutföra någon form av samhällsnyttigt arbete . Dettaarbete skall naturligtvis utföras helt oavlönat. Samhällstjänsten blir effalternativ till fängelsestraffet för vissa kategorier brott av lindrigare art. Vi är klart medvetna om atf det finns många prakfiskaproblem att lösa vid införandet av samhällstjänst. Men vi är också övertygadeom att det finns en mängd fördelar och att dessa fördelar är så stora atf detfinns anledning att lägga ned stor kraft på att försöka lösa de prakfiskaproblem som finns. För aft på bästa sätt utforma ett sysfem medsamhällstjänst behövs en del praktiska erfarenheter som kan vara vägledande. Avdetta skäl föreslår vi aft regeringen omgående skall starta enförsöksverksamhet med samhällstjänst som brottspåföljd. Det är också viktigt atf samhällets reaktion på ettbegånget brott kommer så snabbt som möjligt. Särskilt viktigt är detta när detgäller unga lagöverträdare. är det tyvärr inte ovanligt att polisförhöroch därefter rättegång sker mycket lång fid efter def atf brottet har begåtts.En sådan väntan kan ge den unge lagöverträdaren ett intryck av att denbrottsliga verksamheten inte resulterar i någon ordentlig reaktion frånsamhällets sida. För atf komma till rätta med dessa allvarliga problemföreslår vi aff eff system med jourdomstolar införs för handläggning avbrottmål som infe är så komplicerade att ett traditionellt utrednings- ochdomstolsförfarande är nödvändigt. Med hänvisning till def anförda yrkar jagbifall till reservationerna 2 och 3 i justifieufskoffets betänkande 38, 43ELVER (): Human kriminalvård innebär inte bara relativtbekväma fängelser och korta stafftider. Kriminalvård i posifiv mening, ochalltså en human sådan, handlar ytterst om atf få de intagna att bryta ettkriminellt livsmönster. Vi vet atf svensk kriminalvård infe alltid varitsärskilt framgångsrik i fråga om detta, I motion 1656 har vi från folkpartiefs sida väckt tankenatt samhällstjänsten kan vara ett intressant alternafiv atf pröva. Den innebäratf om den dömde under en viss fid fullföljer sina arbetsuppgifter enligt denföreskrivna ordningen skulle han slippa fängelsestraff. Flerafördelar skulle uppnås med ett sådant förfarande. Bl, a, skulle def vara humanare för dendömde - jag menar fakfiskt detta. Dessutom skulle det bli betydligt lägrekostnader för samhället. Det sista är infe minst intressant med tanke på aftdef kosfar många aft ha någon intagen påkriminalvårdsanstalf. Vidare är fängelsestraffet ofta nedbrytande och görsällan de intagna till bättre människor. Utskottethänvisar i betänkandet fill atf frågan om samhällstjänst har behandlats ifrivårdskommittén, I dess analys har för- och nackdelar ingående diskuterats.Jag vill infe bestrida, liksom fidigare talare, aff det kan finnas nackdelarmed denna typ av påföljd. Enligt min mening visar dock frivårdskommiffénsanalys att fördelarna klart överväger nackdelarna. Jag har svårt aft förstå vadvi skulle förlora på aff inleda en försöksverksamhet med denna nyatyp av påföljd, ligger tyvärr efter många andra länder när det gälleratf finna alternativa påföljdsformer. Vi borde bli litet djärvare, i godmening, och inte bara hänvisa fill att ärendet bereds och aft det finns olöstaproblem. Jag ber atf få yrka bifall till reservation nr 2 i utskottetsbetänkande som och står bakom. Villkorligfrigivning, m. m. Anf.44 () replik: Jag måste reagera mot påstående att vi gör def bekvämtför oss och stoppar in folk i fängelser. Def är inte alls på det sättet. Ungalagöverträdare får ofta åtalseftergift, villkorlig dom, bötesstraff ellerskyddsfillsyn. Påföljden kan upprepas gång efter annan, och lagöverträdarenmåste förstå innebörden av den. Samhället måste emellertid också reagera närnågon infe far varning av dessa lindriga sanktioner. Jaghar ingått i den kommitté som behandlade frågan om samhällstjänst. Jag kanförklara för er här i kammaren aft samtliga ledamöter där var entusiastiskafrån början, men sedan restes def ena hindret efter def andra. fill atf samhällstjänsten är något slags föredöme, men de länder somhar prövat detta system har redan börjat frångå det, därför atf det har visatsig vara ett otympligt experiment. Direktiven för kommittén gällde också de s. k.gråtjuvarna, som går ut och in i anstalterna. Inte tror väl någon här aft deblir bättre för aft de spelar gitarr påålderdomshem? Det var ungefär sådanaarbeten som möjligtvis kunde tillåtas för dem. 45 ()replik: Atf har ingått i frivårdskommittén kan vara värdefullt, menjag tar det knappast som eff skäl för aft avstå från försök med samhällstjänst.Det han sade sist visar hur han har tänkt sig den alternafiva tjänstgöringen.Def visar också atf kommittén inte har lagt ner någon särskilt stor möda på affpröva seriösa alternativ. Talet om atf andra länder överger samhällstjänstenkan vi ta ganska lätt på. Våra danska och norska grannländer provar nämligendetta system. Huvudfråganär ändå, och ufskoffsmajorifefen: Är det bra som def är ? Omdet vore det skulle vi ta det ganska lugnt. Villkorlig frigivning, m. m. tanke på de mycket negativa erfarenheter som vi har av dentraditionella kriminalvården borde vi känna betydligt mera brådska än vadutskottsmajoriteten gör. Det är inget tvivel om atf man kan uppnå flerafördelar med samhällstjänst: Dels finns det positiva kontakter för dem som ärdömda tiH påföljd och som de skulle kunna dra nytta av, dels kunde det skapasförståelse för kriminalvården som sådan också bland vanliga samhällsmedborgare,dels skulle detta system slutiigen vara samhällsekonomiskt mycket positivt.Därför är def trist aft konstatera att utskottet tar så enkelt på vårt förslagoch intar en så passiv atfityd. 46LISA (): Jag skall i allra största korthet - tiden går- be aft få yrka avslag på de fyra reservationer som är fogade tilljustitieutskottets betänkande nr 38 och bifall till majoritetens skrivning idetta betänkande, som handlar om anslag fill kommittéer och som berör mofionersom har väckts med anledning av budgetpropositionen. Jag vill trycka på aft frågorna om samhällstjänst, om denvillkorliga frigivningen, om jourdomsfolar, om grov stöld och om hur man skallse på det brottet har diskuterats tidigare. Det är säkert intesista gången har anledning aft ta upp frågorna, Atf jag så bestämt yrkaravslag på krav på att vi nu skall fa bort den villkorligafrigivningen har flera skäl. Ett skäl är att den villkorliga frigivningen harfunnits hos oss i sedan början av def här seklet, I och Islandinfördes den , men i våra andra grannländer och iSverige har den villkorliga frigivningen blivit en självklar princip närdomstolar tar ställning och när man bedömer längden av eft straff. Till detta kommer aft def i hela - överallt, i allaländer - finns villkorlig frigivning, utom på , Def skulle vara mycketsäreget om vi nu skulle gå ifrån denna princip, i all synnerhet somfängelsesfraffkommiftén kommer med sitt betänkande ,Fängelsesfraffkommiftén har fått i uppdrag aft helt förutsättningslöst och ividaste kriminalpolitiska sammanhang ta ställning till hela frågan om denvillkorliga domen. Jag tror atf vi kan ha anledning atf vänta på dess resultat. Frågan om samhällstjänst har det redan varit en vissdebatt om. Jag vill peka på att de som står bakom reservation nr 2 nog inte harläst frivårdskommifféns betänkande ordentligt eller i alla fall dragitfelaktiga slutsatser. Vi i denna kommitté analyserade verkligen noggrantfördelar och nackdelar. Vi fann att de kanske inte vägde rikfigt jämnt, meneftersom frågan tillsammans med en del förslag som gäller villkorligtfängelsestraff övervägs inom departementet, tror jag att vi kan avvakta även idef här fallet. Frågan om jourdomsfolar har utretts av rättegångsutredningen,som fann att detta skulle vara ekonomiskt och tidsmässigt betungande. Av denanledningen har man infe tagit ställning till frågan ännu, men eftersom vi nuhar en utredning om det svenska häkfningsförfarandet, är det möjligt aft man idet sammanhanget är tvungen att ta upp frågan om jourdomsfolar. Då kan mansjälvfallet ta upp frågan i ett större sammanhang. Jagyrkar alltså avslag på reservation 3, Närdet gäller reservafion 4 kan man bara peka på atf förmögenhetsbrotfs-kommittén,där man fog ställning till hur arten och graden av grova brott skall bedömas,ännu inte fått alla sina förslag framförda i propositionen. Regeringen beaktaremellertid utredningens förslag, och vi säger i majoritetens skrivning atf viinte tror atf det finns skäl aft anta att den nuvarande regleringen har letttill sådana olägenheter av rättspolifisk art atf vi har anledning aft ta någotinitiativ. Jagyrkar alltså, herr falman, bifall till utskottets hemstäHan och avslag påreservationerna. Villkorligfrigivning, m. m. Anf.47 (): reagerade mot att vi vill avskaffa den villkorligafrigivningen. Vi anser aft def är bättre att ändra straffskalorna. Som jag sadei mitt anförande drar det ett löjets skimmer över tingsrätter, domstolar ochnämndemän att vad de dömer ut inte blir verklighet. Det är därför vi harreserverat oss, LisaMattson sade också aft vi skulle avvakta fängelsestraffkommitténs betänkande,eftersom det skall komma . Man kan då fråga varför regeringen inte haravvaktat rättegångskommitténs betänkande som kommer ungefär . Vidiskuterade detta i föregående ärende, men det körde man över. Då var det rätt,när regeringen stod bakom förslaget, och då tycker jag aft det också är riktigtaff vi lämnar en reservafion som motsvarar vad större delen av svenska folketanser om den obligatoriska villkoriiga frigivningen, Anf.48 (): Med hänsyn fill det pressade tidsläget skall jag mycket kort kommenteraen enda punkt i anförande, och det gäller samhällstjänsten, LisaMattson säger att de som står bakom reservafion 2 troligtvis inte har lästbetänkandet ordentligt. Det kan kanske finnas anledning att påpeka att två avde tre reservanterna faktiskt ingick i frivårdskommittén, så betänkandetsinnehåll är nog ganska väl dokumenterat där. Visserligen är det rätt när säger attdetta ärende delvis ligger under beredning i departementet, men vi kräver juinfe aff man skall införa eft definifivt sysfem med samhällstjänst.Vi menar att här finns en mängd osäkra faktorer, som inte heHer utredningenkunde klara ut och belysa i alla delar. Därför säger vi atf här behövs enförsöksverksamhet för att man skall få ett fullständigt underlag för detslutgilfiga ställningstagandet om vi skall införa samhällstjänst eller inte.Jag vill kanske mera se kravet på införande av en försöksverksamhet som ett ledi beredningsarbetet. 49 (): Jag vill helt kort till säga atf fängelsesfraffkommifténhar i uppdrag att se över samfliga straffskalor och ställa dessa och 5 protokoll 1984/85:157 Omvidgad rätt till försäljning av apoteksvaror principerna för hur denvillkorliga frigivningen skall fillämpas emot varandra. Jag troratt det är mycket värdefullt att vänta tills den här mycket svåra men ganskanödvändiga sammanvägningen har ägt rum. TillElving vill jag bara säga aft man läser frivårdskommifféns betänkandefel om man, som det sägs i reservation 2, kommer fram till atf fördelarnaöverväger nackdelarna. Den slutsatsen kom majoriteten i frivårdskommittén infefram till, - tvärtom. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (villkorlig frigivning) Utskottetshemställan bifölls med 201 röster mot 69 för reservation 1 av m,fl. Mom.3 (samhällstjänst) Utskottetshemställan bifölls med 210 röster mot 56 för reservafion 2 av m,fl, 4 ledamöter avstod från atf rösta. Mom.6 (jourdomstolar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.9 (grov stöld) Utskottefshemsfällan - som ställdes mot reservafion 4 av m,fl, - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls, 11§ Kammaren beslöt att uppskjuta behandlingen av på föredragningslistanåterstående betänkanden fill eft senare sammanträde. 12 § Svar på fråga1984/85:596 om vidgad rätt till försäljning av apoteksvaror har frågat industriministern om han ämnar vidta någraåtgärder för atf t, ex, fillåta fler landsbygdsbutiker atf sälja ejreceptbelagda apoteksvaror och vara ombud för andra apoteksvaror. Arbetetinom regeringen är så fördelat aft def är jag som skall svara på frågan. Minuppfattning i frågan har jag redovisat i proposition 1984/85:170 om avtal medApoteksbolaget m,m, som har fattat beslut om. Enligt bådegällande och kommande avtal mellan staten och Apoteksbolaget skall bolagetfillse atf servicen fill allmänheten och sjukvården är fullgod.Glesbygdens speciella behov skall därvid beaktas. Glesbygdensläkemedelsförsörjning på orter utan apotek baseras på de s, k, apoteksombuden.Ca 1 500 sådana apoteksombud finns i landet. Bolaget harutvecklat apofeksombudens service genom att successivt förse merparten av demmed ett sortiment av de viktigaste receptfria läkemedlen, Apofeksombuden harockså fått en regionalpolitisk betydelse, I många fall har det bidragit tillatt dagligvarubutiker har överlevt i glesbygder. Apoteksbolaget skall enligtavtalet med staten svara för en omfattande sakHg informafion om läkemedel. Ävenom konsumenten själv kan välja receptfria läkemedel, bör han eller hon vidköptHlfället kunna få information och råd om läkemedlens användning av särskiltutbildad personal. Apoteksombuden är därför knutna till bestämda apotek som dåkan tillhandahålla erforderlig information. Av bl, a, det skälet har jag intefunnit anledning att i propositionen föreslå någon ändring i bolagets ensamrätttill detaljhandel med läkemedel. Om vidgad rätt tid försäljning av apoteksvaror 51ULLA ORRING (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Jag hade ställt min fråga till industriministern, eftersom jag har sett det härmera som en näringsfråga och en glesbygdsfråga. Den rör närmast möjligheternaför lanthandeln att bredda sitt sortiment. Betydelsen av att butikerna blir kvar i våra bygder är väldokumenterad. Försäljningen av varor till kunderna är det primära, men butikenblir också service- och träffpunkt för människor och medverkar därför till attstärka de sociala kontakterna och den allmänna trivseln. harockså tagit fram rapporter som visar den samhällsekonomiska nyttan av attbutikerna finns kvar. Glesbygdsstödet har räddat hundratals butiker frånnedläggning. Men det måste finnas utrymme för lönsamhet även för övriglanthandel, inte bara den i glesbygden. Ett medel är då atf försöka breddasortimentet. Det innebär stora fördelar för kunderna atf ha tillgång till eftutökat varusortiment. Vid en träff med landsbygdshandeln för en fid sedanframkom också att det stod högt på önskelistan hos handeln att få säljaApoteksbolagets receptfria mediciner, men lanthandlarna har infe kommit någonvart i diskussionerna med Apoteksbolaget, Som konsument har jag svårt atf förstå varför jag infe kanköpa hudvänlig tvål av visst fabrikat, som jag behöver för min psoriasis t,ex,,eller vanlig Magnecyl eller andra receptfria läkemedel hos min lanthandlare, Istället kostar det mig en dyrbar resa till närmaste apoteksförråd eller apoteki en tätort, som jag obetingat kan köpa kemisk-tekniska varor, somkan vara nog så farliga. Utomlands fungerar det öppna försäljningssystemet utmärkt,Hälso- och örtmediciner säljs också i de vanHga butikerna. Varför då inteApoteksbolagets recepffria mediciner? Def förstärker min och många andraskänsla av Apoteksbolagets monopolställning och eft förmynderi gentemotmänniskorna. Det öppna systemet är något som ligger i tiden, allra helst somapoteken självabörjat med självbetjäning, där vi som kunder på eget ansvar plockar till ossvarorna efter eget val. Nugår kontraktstiden ut för Apoteksbolaget, Bolaget har ensamrätt aft bedrivadetaljhandel med läkemedel och har som en speciell uppgift att se till attglesbygden blir tillgodosedd. Jag tycker aft systemet med Apoteksbolaget somett monopolföretag förhindrar en naturlig konkurrens, och jag vill därförställa en följdfråga till statsrådet: verka för en bättre spridning av försäljningen och därmed geläkemedelsutredningen i uppdrag atf utreda hur man skall försöka sprida läkemedelshanteringenut till lanthandlarna, varigenom de skulle få en möjlighet atf bredda sittsortiment? Som jag sade i mitt svar, har behandlat frågan omavtalet mellan staten och Apoteksbolaget, I sitt betänkande hemställdesocialutskottet att skulle ge regeringen fill känna att 1983 årsläkemedelsutredning bör få i uppdrag atf överväga en utvidgning av antaletapoteksombud. Utskottet säger också atf def är angeläget aff få en bättretillgänglighet och service för allmänheten och tillägger atf en fullgod servicemåste upprätthållas även i glesbygden. Regeringenskall naturligtvis följa det uttalande som har gjort, ochläkemedelsutredningen är ju inne i sitt arbete med de här frågorna. OmUlla Orring har stött utskottefs förslag vid voteringen , är det eft svarpå de frågor som hon har ställt. Regeringen följer givetvis de beslut somriksdagen fattar, Anf.53 (): Jag är glad för den deklarationen från statsrådets sida. Det här är juen gammal fråga som aktualiserade , då man vidförhandlingar med Apoteksbolaget begärde atf bolaget skulle öppna sin service. Jagtolkar statsrådets svar så aft vi kan få möjlighet att köpa Magnecyl och andrareceptfria läkemedel i de vanliga butikerna där vi alla går och handlar varjedag. Jag tror att def är en åtgärd i rätt riktning atf verka för denmålsättningen. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1984/85:598 om följderna av Dagmar-överenskommelsen har frågat mig hur många vakanta läkartjänster som finnsi jämfört med . Vidare har hon frågat mig omregeringen är beredd atf vidta några åtgärder så atf patienterna i garanterassjukvård på lika villkor. Någoncentral redovisning av vakansläget för de är frågar efter finnsinfe. Den senaste undersökningen som är gjord avser , Jag kan därförinte ge några exakta uppgifter om antalet vakanser och . Socialstyrelsenhar emellertid ringt runt till fyra landsting i och fått enbeskrivning av situafionen jämfört med , har en viss förbättring skett under def senaste åretmen fortfarande finns många vakanser främst inom primärvården. Vidtjänstledigheter har man svårt att finna ersättare och vissa vårdcentralerklaras med enbart kortfidsvikarier från och , Äveni läns landsfing har en viss förbättring skett under def senasteåret. Men primärvården inom framför allt glesbygdsområden har fortfarande rekryteringsproblem.Inom den slutna vården finns problem bl, a, inom psykiatri, kirurgi ochonkologi, har rekryteringsläget förbättrats under det senasteåret framför allt inom den slutna vården. Man räknar med att inom de närmastetvå åren ha rekryterat de läkare som man har behov av för framtiden. Inomprimärvården i läns landsfing har antalet ordinarie läkare inomallmänmedicin ökat. Inom den slutna somatiska vården är läget oförändratjämfört med . Särskilda svårigheter föreligger inom röntgen,laboratoriespecialiteterna, anestesi samt psykiatri. PåKarin Ahrlands fråga om regeringen är beredd att vidta några åtgärder så aftpatienterna i garanteras sjukvård på lika villkor vill jag svaraföljande, KarinAhrland har ställt frågor fill mig om effekten av den s, k,Dagmar-överenskommelsen, Jag gav då eff utförligt svar där jag bl, a, framhöllatt avsikten med propositionen om vissa ersättningar fill sjukvårdshuvudmännenär att sjukvårdshuvudmännen i sin planering skall beräkna det totalavårdutbudet inom sitt område och samordna sin verksamhet med den som deprivatpraktiserande vårdgivarna bedriver, I proposifionen sägs att deprivatpraktiserande vårdgivarna är ett viktigt komplement fill den offentligavården men att de är aHtför koncentrerade till storstadsregionerna. Jaghar inte för avsikt att föreslå regeringen atf vidta några åtgärder medanledning av denna fråga. 55 (): Jag ber att få tacka för sjukvårdsministerns svar på , har tyvärr inte möjlighet aft delta i debatten . Jaggör det i hennes ställe. Jaghar vid det här laget haft ganska många debatter med statsrådet somknyter an till denna reform. diskuterade vi de i flera fallalltför långa väntetiderna inom sjukvården och deras samband med denna s, k,Dagmarreform som beskär människornas möjligheter aft besöka privaUäkare, Ijuni hade vi en omfattande debatt om syftet med denna förändring.Gränslinjen gick mellan å ena sidan regeringen och centerparfiet, somföreställde sig att man skulle kunna fördela läkarresurserna jämnare överlandet på det här sättet, och å andra sidan moderata samlingspartiet ochfolkparfiet som inte trodde på detta instrument och dessutom varnade för aftsystemet skulle leda fill bortfall av sjukvård och, framför allt istorstadsområdena, fill en i längden minskad etablering av privatläkare ochdärmed indirekt också till mindre frihet för patienterna att välja läkare, Ijanuari hade vi en diskussion om Dagmarreformens prakfiska effekter, därstatsrådet hänvisade till att det då var för tidigt att ge någrabesked. Från interpellanternas sida pekade vi på exempel där patienternasmöjHgheter minskat att nå läkarkontakt, både i storstadsområdena och iglesbygden. Det senare gällde bl, a, det uppmärksammade fallet i iÖrebro län, där en i anställd läkare med privat praktik i detHHa samhället förvägrades anslutning till ochdärför infe kunde fortsätta med den av patienterna uppskattade privatpraktikeni , Vaddet nu gäHer är ett annat exempel från storstadsområdena, nämligen från Malmöhuslän, där man inte har kunnat träffa ett heltäckande avtal. Ett antalfritidspraktiker måste där bedriva sin verksamhet utanför sjukförsäkringensram, med åtföljande ökade kostnader för patienterna. Det blir dyrare för desjuka att gå till sin doktor. har bara ungefär en tredjedel av defritidspraktiserande läkarna och sjukgymnasterna i kunnat träffaavtal med som möjliggör anslutning till . Ettantal uppskattade läkarverksamheter måste stå utanför. Det gäller bl, a, OveGrauers , husläkarna i , Syster iLund, Det finns flera andra exempel, där resultatet av reformen alltså blivitatt om man viH utnyttja dessa läkartjänster i fortsättningen, får man betalaväsentligt mera. För er bundsförvant i , , blev det härför magstarkt. i har reserverat sig. Jagtycker att slutsatsen är ofrånkomlig: Dagmarsystemet har lett till osäkerhetför läkare och sjukgymnaster, till minskade möjligheter för människor att sökaprivat vård, till ett ökat tryck på och ökade väntetider inom den offentligasjukvården. Jag tycker att tiden nu är inne att överge prestigen: Ta tillbakaförslaget och starta om på förnuftig basis, ! Överläggningen var härmedavslutad. 14 § Svar på fråga1984/85:614 om åtgärder för att förhindra spridning av sjukdomen AIDS har frågat mig om jag, mot bakgrund av risken för attde prostituerades kunder sprider AIDS-viruset till sina hustrur och andrakvinnor, överväger atf kriminalisera de prostituerades kunder. Regeringenser mycket allvarligt på sjukdomen AIDS, En rad åtgärder har redan vidtagitsoch kommer att vidtas för att förhindra att smitfan sprids till nya gruppersamt för att hjälpa dem som är bärare av viruset eller redan har insjunknat.