prot · G80994 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:94 1§ Justerades protokollen för den 22, 25, 26, 27 och samt för den 1mars. 2 § Svar påfrågorna 1984/85:435 och 447 om oljeföretagens priskrig har frågat mig om en konkurrens som leder till lägrepris för konsumenterna bör stävjas med ökade regleringar eller kvotsystem. Jaghar också fått frågan om inte ARA-JET uppfyller de krav på beredskapslagringsom åligger bolaget enligt lag. har frågat om resultaten av förda överläggningar mellan regeringen ocholjebolagen. har också frågat om regeringens uttalanden kanförtydligas, så att inte den nordiska handeln skadas, samt vilka åtgärderregeringen avser vidta för att säkra bilisternas krav på att köpa bensin tilllägsta möjliga pris. Jag svarar på dessa frågori ett sammanhang. Ensund konkurrens till konsumenternas gagn är en av grundstenarna i vårtekonomiska system. Det gäller självfallet även vår försörjning med oljeprodukter.Vad frågan i det här fallet gäller är vad som kan behöva göras ommarknadsutvecklingen går i en riktning som kan hota väsentliga samhälls-ochkonsumentintressen. I konsumenfintresset ligger att ha en så trygg försörjningav olika oljeprodukter som möjligt. Naturligtvis är det också ett konsumentintresseatt denna försörjning kan ske till låga priser. Jag är helt övertygad om att vii har bättre möjligheter att uthålligt svara upp mot dessa berättigadekrav om vi kan behålla en rimlig raffinaderikapacitet i landet och ett svensktinflytande i oljebranschen. Detta är också innebörden av riksdagensställningstagande i samband med behandlingen av den oljepolitiska propositionenvåren 1984. . På andra fråga vill jag svara att jag utgårfrån att överstyrelsen för ekonomiskt försvar, som är den ansvariga myndigheteni beredskapslagringsfrågor, vidtar åtgärder om någon beredskapslagringsskyl-diginte skulle uppfylla sina åligganden. vill jag först svaraatt jag vid en genomförd överläggning med oljebolagen redogjort för bl.a. regeringens syn på läget på den svenska oljemarknaden och de element avdelvis osund konkurrens som förekommit. Jag framhöll därvid bl. a. attregeringen är beredd att vidta de åtgärder som behövs om sådana förändringarinträffar som allvarligt kan hota möjligheterna att upprätthålla en rimligraffinaderikapacitet. Jag framhöll också att det givetvis är bäst om branschen självagerar så att ett regeringsingripande undviks. Svaret på sistafråga är att regeringen avser föra en politik på oljeområdet efter deriktlinjer som godkänt . Den politiken är inriktad mot entryggad försörjning fill rimliga priser. Anf.2 (): Jag vill tacka för svaret. I en värld där de protektionistiska inslagen har blivitallt fler är det väldigt angeläget att ett land som håller sinfrihandelsflagga högt. Det är motivet fill att jag ställt frågan. berör de svenska raffinaderierna ochraffinaderikapaciteten i sin energiproposifion. Där står det: "Den svenskaoljemarknaden tillhör en av de mest öppna i världen. Om förhållandena drastisktskulle ändras i sådan riktning att målsättningen att upprätthålla en rimligraffinaderikapacitet allvarligt skulle hotas, kommer jag att föreslå regeringenatt vidta nödvändiga åtgärder." Vilka åtgärder är det fråga om? Är det importkvoter somenergiministern har i åtanke? Hur står sådana i relation till vår uttaladesträvan mot en bevarad frihandel? De här frågorna får jag inget besked om i detskriftliga svaret. Våra raffinaderiproblem är ju inte nya. Vilka konkretaresultat har energiminister som ansvarig förenergifrågorna lyckats uppnå under samtalen med sina nordiska kolleger? Jagfinner det rimligt att det från norsk sida skall finnas intresse för att köpasvensk raffinaderikapacitet i stället för att satsa på egen, inhemsk. Att läggaalla ägg i en korg har aldrig varit en god regel. Likaså måste det finnasmöjligheter att komma överens med . I vilket fall som helst måste någonsamordning som tilltalar våra finska och norska vänner kunna åstadkommas. Vad gäller den andra frågan, om bensinkriget, så förstårjag att det måste skära i hjärtenerv när OK drabbas av storaförluster. Hade ömmat för , eller , omdessa företag hade haft motsvarande problem? Anser att hon gårkonsumenterna till mötes när det gäller önskemålen om låga bensinpriser genomatt uppmana de andra oljebolagen att sluta upp med bensinkriget? Går man svenskoljeindustri till mötes genom att begränsa konkurrensen och därmed minskakraven på andra åtgärder, som kanske är nödvändiga för att sanera OK:s affärer?Det är väl inte vi svenska bilägare som skall betala OK:s trassliga affärer. Slutligen: Står agerande i överensstämmelsemed konkurrensbegränsningslagens regler om prissättning och kartellbildningar? Anf.3 (): Jag tackar energiministern för svaret på frågorna. Jag saknar visserligenden del som avser den norska reaktionen på energiministerns uttalande, men detkanske kommer i senare inlägg. Minfråga var föranledd av flera olika förhållanden. Det gäller för det första dekraffiga kostnadshöjningar för bilisterna som regeringen har genomdrivit underförra året. Det var ju då som bensinskatten gick upp med hela ,fordonsskatten ökade och bilaccisen steg med . För dem som ärberoende av bilen - jag nämnde i frågan glesbygdsbor, personer med långa reseavståndoch barnfamiljer - innebär detta en stor ekonomisk påfrestning. Det är ju såatt åtta av fio resor sker just med bil, och tittar man på de grupper somanvänder sig av bilen visar det sig att av alla småhusägare, av allaarbetare, av alla bönder och tjänstemän och av barnfamiljernahör fill dem som har tillgång till och behöver använda bil. Därför är detta enoerhört stor fråga, som berör väldigt många människor. Fördet andra: Den konkurrens som har skett inom detaljhandeln har delvis kunnatneutralisera de väldiga skattehöjningar som genomdrevs under förra året.Energiministerns uttalanden i olika omgångar har emellertid kunnat uppfattassom ett klart ställningstagande för att ingripa mot konkurrensen medbensinpriserna. Om detta är att säga att det vore att frångå tidigareställningstaganden från både regeringen och , främst det som sadesi valrörelsen - men det kanske vi skall lämna därhän, för då skedde ju en massaoöverlagda uttalanden. Det gäller emellertid också det har sagtdärefter. Jagtror alltså det är viktigt att få en press på priserna nu när skatterna påbilismen har blivit så höga. Energiministern säger i sitt frågesvar att manskall vidta åtgärder om det föreligger hot, så min följdfråga blir: Skall vitolka detta så att energiministern ser det som ett klart hot , eller ärdetta mera ett uttalande i oträngt mål? Jag tror det vore bra att få ett beskedhärvidlag, för vad sagt har inte gjort att jag för känner mig mera lugn. beslut, som det talas om ifrågesvaret, lyckades inte förhindra att regeringen höjde bensinskatten medbelopp i miljardklassen! Jag tycker det är bra att den här debatten blir av. Det som har stått itidningarna och tillskrivits mig är ju inte detsamma som eller en fullständigskildring av karaktären av de överläggningar som jag haft med oljebolagen. Detvill jag säga också med anledning av vad nu tillskrev mig. Sådanahär överläggningar har vi regelbundet med oljebranschen, ibland på dessaföretags begäran, ibland därför att det är vi som har behov av att tala meddem. De diskussioner som vi nu haft var inte strikt kopplade till frågan om OK,Däremot hade vi en mycket allvarlig diskussion om de strukturproblem inom densvenska oljebranschen som har uppstått till följd av att vi 6 protokoll 1984/85:92-95 mycketdrastiskt har sänkt vår oljeanvändning, som sammansättningen av deprodukter som kan säljas och raffineras i har förändrats. Vi var överens om att det finns mycket storastrukturproblem, som måste hanteras på ett ansvarsfullt sätt, och vi varfaktiskt också överens om att händelseutvecklingen intehar varit bra för vare sig konsumenterna eller branschen. Ett sådant exempel är att bensinpriskriget inte har gynnatglesbygden eller folk med långa arbetsresor - för dem har det inte förekommitnågot priskrig. Jag framhåller i mitt svar det som jag sade också vid detaktuella fillfället, att vi naturligtvis måste sträva efter en struktur sominnebär att vi i sådana här lägen uthålligt och inte bara tillfälligt kan ha ensäker och billig försörjning, till nytta för konsumenterna och landet. Jag vill säga, , att jag medvetet avstod frånatt besvara frågan om av det skälet att jag inte anser att jag har gjortnågot uttalande som skadar det nordiska samarbetet. Det är heller ingen som haransett det. Den norske oljeministerns uttalanden är mycket måttfulla och utgårfrån det förhållandet att jag liksom han förutsätter att det bästa ärfrihandel, att det bästa är om man kan lösa problemen inom branschen, att vialltså önskar undvika regeringsingripanden. 5 (): Det var inte många av de frågor som jagställde som jag egentligen fick något svar på. uttalanden, som harframgått av pressen, har gett mycket stort eko ute i världen, där man harberört frågan om importrestriktioner av olika slag. Och när regeringen nu ienergipropositionen antyder att en del åtgärder förmodligen måste vidtas om enviss situafion inträffar, vore det angeläget om klart deklareradeatt de åtgärder som hon tydligen hade i åtanke inte gäller olika typer avimportrestrikfioner som kan leda till att svenskt näringsliv råkar ut förrepressalier från andra länder. Jag tycker inte att det här relativt lillaproblemet skall behöva leda till någonting sådant. 6ELVER (): Energiministern säger att det som TT går utmed och som kan läsas i fidningarna inte är detsamma som det som haravhandlats. Det låter sig ju sägas, men just därför att detta har stått itidningarna och varit TT-referat är det bra att vi kan få ett förtydligande häri kammaren, låt vara att jag inte anser att det är nöjaktigt - det kan jukanske bero något på skiftande värderingar. Norgesoljeminister säger enligt TT: "Det vore mycket uppseendeväckande om infördeimportrestrikfioner på bensin och andra raffinerade oljeprodukter. Det skullestrida mot oljeavtalet och allvarligt försvåra möjligheterna attvidga energisamarbetet mellan och ." Det ärmöjligt att det var överord. Men i så fall är det viktigt med ett klarläggandeav att det inte handlade om något som kunde försvåra energisamarbetet och enutvidgad nordisk handel, någonting som vi i andra sammanhang så väldigt gärnaslår vakt om. Jag vidhåller att den atfityd som regeringen ochenergiministern iiitar strider mot vad t. ex. har givituttryck för, nämhgen hur sänkta oljepriser bör utnyttjas. Det skulle bl.a.komma de enskilda konsumenternas ekonomi till godo. Det är klart att det dågäller att inte driva en polifik som går i motsatt riktning. Att säga att långa arbetsresor enbart är ettNorrlandsproblem är att förenkla. Också i kan människorna upplevaatt de behöver bilen vid långa resor. Jag tror att det ligger i alla bilistersintresse, inte minst de många låginkomsttagarnas, att vi får så lågabilkostnader som möjligt. Detta innebär att också bensinpriset skall pressas såatt det blir så lågt det någonsin kan bli. Får jag först konstatera att ni inomfolkpartiet, enligt vad jag har inhämtat från ert partikansli här i ,i er ekonomisk-politiska mofion till detta inte har föreslagit någonändring av vare sig bensinskatt, fordonsskatt eller bilaccis. Några sådanaförslag framläggs inte heller i andra motioner. har fortfarande det lägsta bensinpriset i Nordenoch priset är bland de lägsta i . Vår strävan är att vi skall halångsiktigt trygg och billig försörjning. Vi har uppmärksammat attmöjligheterna att nå det målet försvåras, om man får spekulationstendenser påmarknaden som kan slå ut de seriösa aktörerna. Vi har haft en diskussion omdetta som i högsta grad har varit i konsumenternas intresse. Vad jag då harsagt och även framfört fill massmedia, som dock inte har behagat vidarebefordradet, är att de åtgärder vi överväger självfallet inte strider mot vare sigfrihandelsprincipen eller andra vikfiga principer om t. ex. kartellbildning ochannat som tog upp. Det finns också tekniska lösningar attfillgripa. Jag är inte beredd att ytterligare precisera mig , menjag vill säga att den diskussion som jag tog upp inleddes på ett så fidigtstadium att branschen skulle ha god fid på sig att vidta erforderliga åtgärder. 8 (); Jag upprepar min hemställan attenergiminister betydligt mera preciserar vilka åtgärder hon avseratt vidta för att komma fill rätta med det som hon upplever som problem när detgäller svensk raffinaderikapacitet. Det är synnerligen angeläget att vi, liksom oljebolagenoch även en del utländska ambassader, genom dagens debatt får klargjort vad detär för någonfing som ligger bakom ordet åtgärder. Är det importrestriktioner?Är det importkvoter? 9 (): Just därför att man inte allfid kan anse attpressen är tillräckligt tydlig när det gäller alla uppgifter är detnaturligtvis bra att debatten kan föras här i kammaren så att vi får ettofficiellt besked från energiministern och regeringen. Energiministern har ändå inte kunnat lugna mig. Det är enöverdrift att gå ut och tala om att det nog är dags att vidta åtgärder, vilketregeringen har gjort i propositionen och i andra sammanhang. Uttalandena harändå tolkats så, och energiministern har ju inte sagt att det inte skulle kunnabli aktuellt. Jag upplever saken så, att regeringen i oträngt mål oftaåterkommer till ämnet. Detta är oroande. När det gäller frågan om varför vi i årets mofioner intehar yrkat på ändringar av bensinskatterna är väl bara att säga att vi inte kanjustera alla de många skattehöjningar som har skett. Det rör sig ju om fleratiotal sådana. vet lika väl som jag att så länge majoritet den har kan vi inte återta alla dessa skatteuppräkningar. Det viktiga är ändå, och det var det som var poängen meddet jag försökte säga, att vi inte gör negativa korrigeringar, om bilisterna nufått chans att handla bensin något så när billigt. Låt mig säga att bilisternas chanser atthandla billigt har varit mycket ojämnt fördelade. Dessutom kommer derasmöjligheter att göra det att kunna hotas om man inte tar itumed strukturåtgärderna. Eftersom frågade speciellt om resultatetav överläggningarna vill jag också säga att representanterna för oljebranschenvid dessa överiägg-ningar själva sade att det var bra att någon äntligen togitu med den här frågan, därför att de själva upplever den som ett problem. Till vill jag säga att oljebranschensrepresentanter vid överläggningarna nöjde sig med den detaljeringsgrad som jagi dag har gett uttryck för. Jag deklarerade alltså att det vid behov finnstekniska lösningar att utnyttja som varken strider mot frihandelsbestämmelsernaeller mot reglerna om konkurrensneutralitet. Det är faktisktkonkurrensneutraliteten på den svenska marknaden som har hotats genom vissa avde åtgärder som vidtagits av branschen själv. Jag vill tillägga att det var eni högsta grad sansad och lugn överläggning som vi hade. 11 (): Får jag tolka dettasom att energiminister tar avstånd från tankar på importkvoteroch importrestrikfioner? 12ELVER (): Jag vill inte bestrida att den prissänkningsom förekommit har varit ojämnt fördelad. Men tendenserna när man skall utjämnahar, åtminstone från regeringshåll, varit att göra det så att priserna gåruppåt. Varför inte försöka med någon form av utjämning som kunde omfatta också en strävanatt få dem att gå nedåt? Jag tror det är detta vi skall lägga krafterna på nunär vi har drabbats av sådana kraftiga höjningar av skatterna på drivmedel. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1984/85:99 om åtgärder för atthindra indirekt användning av svenskt utbränt kärnbränsle i kärnvapenframställning har i en interpellation motbakgrund av uppgifter i vissa fackfidskrifter om att återvunnet uran från densvenska forskningsreaktorn i Studsvik används i en process för framställning avkärnvapen frågat mig om dessa uppgifter är riktiga och, om så är fallet, om densvenska regeringen är beredd att vidta åtgärder för att förhindra att utbräntkärnbränsle kan komma att användas i samband med framställning i kärnvapen. Plutonium och höganrikat uran kan användas ikärnladdningar. Plutonium finns i använt, främst låganrikat, kärnbränsle ochkan fås fram genom upparbetning. Höganrikat uran består fill största delen avuran-235. Både plutonium och höganrikat uran är underkastade särskilt noggrannkontroll vid lagring, transport och användning. Höganrikat uran används i ettantal forsknings- och materialprovningsreaktorer. Det svenska kärnenergiprogrammet berörs inte avuppgifterna i artiklarna. Det utnyttjar låganrikat uran, och inget använtbränsle går fill . Den svenska linjen för hantering av använt bränsle är,som jag har utvecklat i proposifionen (1983/84:60) om ny lagstiftning påkärnenergiområdet, att bränslet skall slutförvaras direkt, utan upparbetning. använder höganrikat uran i sinforskningsreaktor R2 alltsedan denna togs 1960. Bränsletfillhandahålls enligt långtidskontrakt med . Efteranvändning i R2, varvid inemot halva mängden uran-235 förbrukas, återsändsbränslet fill i utbyte mot nytt höganrikat uran, innehållande samma mängduran-235 som återstod i det använda bränslet. Denna mängd kompletteras i USAmed lika mycket nytt uran som har förbrukats i R2. Bränslepatroner till R2fillverkas i av det erhållna materialet. Mängderna registreras av lAEA,det internationella atomenergiorganet i , som också övervakar lager ochtransporter av klyvbart material. I de tidskriftsarfiklar som hänvisar fillges uppgifter om att bränsle som har använts i förskningsreaktorer underbearbetning i "förlorar sin idenfitet" och kan användas somkärnbränsle vid framställning av militära kärnämnen. Vad beträffar uppgifterna att material frånforskningsreaktorer används i militäras, k. produkfionsreaktoreri kan manför svenskt vidkommande Om åtgärder för att hindra indirekt användning av svensktutbränt kärnbränsle i kärnvapenframställning Nr 94 konstateraatt vårt nuvarande kontrollavtal med , som gäller Måndaeen den ,innehåller ömsesidiga garantier för att kärnämnen som har överförts 'S mellanländerna under avtalet inte används för något militärt ändamål. Medanledning av andra fråga vill jag säga följande. OrM °t " fl f" ti -Användningen av höganrikat uran är något som vivill undvika som ett led i hinA A' Irt vårainternationella ansträngningar att få bort hanteringen av kärnmaterial ,," . . , som kan användas i vapen. Från amerikanskt håll önskar man en allmän uth " fk" h" / övergång fill låganrikat uran, dvs, med mindre än20 % uran-235 och därför ,,- n ,.. inte användbart i kärnladdningar, i de fall där man nu tillhandahåller Det pågår utvecklingsarbete medaktivt amerikanskt bistånd för attforskningsreaktorer världen över skall kunna byta till bränsle med lägreanrikning. Studsvik har påbörjat prov med låganrikat bränsle i R2 som ett led iundersökningarna rörande en sådan övergång. Föratt undvika även indirekt samband mellan civil och militär kärntekniskverksamhet är det vikfigt att arbeta för att inga civila kämanläggningar på någotsätt utnyttjas för militära syften. Jag har , bl. a. vidIAEA:s generalkonferens , fört fram regeringens uppfattningatt kärnvapenstaterna utan undantag skall göra en klar åtskillnad mellan dencivila och den militära sektorn såväl för kärnmaterial som för kärntekniskaanläggningar och att dessa länders civila kärnenergiverksamhet i sin helhetmåste underkastas effektiva s. k. safeguards genom lAEA-kontroll. Regeringenhar tagit konkreta initiativ för att nå en lösning härvidlag. Anf.14 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på mininterpellation. Bakgrundentill interpellationen är att det i de amerikanska tidskrifterna förekommit artiklar om att använt kärnbränsle från europeiskaforskningsreaktorer, däribland den svenska forskningsreaktorn i Studsvik, påomvägar skulle ha kommit att användas som drivbränsle i amerikanska reaktorerför framställning av ammunition till kärnladdningar. Detta är egentligen enmycket allvarlig anklagelse, även om frågan i inte kommit upp i ettperspektiv av något slags missbmk av material utan som ett säkerhetsproblem isamband med transporter av detta material. Materialet transporteras nämligenkors och tvärs på den amerikanska konfinenten. Men det är som sagt allvarligt,om det skulle vara så att material från en svensk reaktor används på dettasätt. Det skulle ju strida mot den strävan som man haft att dela pådenna verksamhet i å ena sidan den civila kämkraftsanvändningen ochforskningsverksamheten kring kärnenergi och å andra sidan den militäraverksamheten, Imin interpellafion ber jag om ett besked humvida uppgifterna i dessa amerikanska facktidskrifter är riktiga eller inte, I sitt svar hänvisarBirgitta fill det nuvarande kontrollavtalet, som gäller och innehåller "ömsesidiga garantier för att kärnämnen som har överförts mellan länderna under avtalet inte används för något militärt ändamål", 86 Den fråga som man då fortfarande ställer sig är:Har detta hänt tidigare? Är uppgifterna i de bådaangivna tidskrifterna riktiga, att material från Studsvik kan ha använts förvapenframställning om än i indirekt form, eller kan vi avfärda uppgifterna? Omdet kan ligga någonting i dessa uppgifter blir min nästa fråga: Hur pass säkraär de garantier som har lämnats i det nya avtalet? Innebär det att vi kankänna oss helt trygga, att sådant här inte kan upprepas? Har regeringen kunnatförsäkra sig om att den hantering av det aktuella materialet som beskrivs i debägge tidskrifterna, vilka i sin tur bygger på uppgifter från GeneralAccounting Office, nu har upphört? Det skulle vara bra om statsrådet villeklargöra hur det förhåller sig i dessa båda avseenden. Somsvar på min andra fråga om vad regeringen gör för att säkerställa att någonfingliknande inte upprepas hänvisar dels till det arbetesom pågår och som syftar till att finna vägar att frångå användningen av höganrikaturan i forskningsreaktorer, dels till de svenska kraven gentemot bl, a, omatt man skall skilja den civila kärnkraftsanvändningen från den mihtära ochatt det skall vara en ordentlig säkerhetskontroll, under lAEA, av den civiladelen av den här verksamheten. Jagtycker att detta arbete är ett mycket vällovligt arbete som det, naturligtvis,finns all anledning att helhjärtat stödja. Men det är också saker och ting somverkar på lång sikt. Frågan är således: Vad gör vi , fram fill dessatt vi har kommit bort från användningen av höganrikat uran och fått enordentlig lAEA-kontroll av civila kämenergihantering? Här återkommer viegentligen till de gmndläggande frågorna: Vad har regeringen gjort för att klargöra om denhantering som beskrivs i nämnda amerikanska fidskrifter har ägt rum eller inte,dvs. om det finns någon risk för att använt kärnbränsle från haranvänts i samband med kärnvapenframställning? Om det nu visar sig att den här verksamhetenfakfiskt har bedrivits, hur kan vi då få tillräckligt säkra garantier för attverksamheten nu har upphört? Finns det uppgifter från som kunnat verifierasom att den här verksamheten nu har upphört, eller finns det inte några sådanauppgifter? Om vi inte har tillräckligt säkra garantier, har vi då anledning attgöra en omprövning när det gäller det utbyte av kärnbränsle som vi har med ? Omåtgärder för att hindra indirekt användning av svenskt utbränt kärnbränsle ikärn vapenframställning Jag har självfallet samma uppfattning som , nämligen attdet här är en utomordentligt allvarlig fråga som måste följas med stornoggrannhet. Jag tror inte att någon bestrider att den nuvarande regeringen harföljt och arbetat med dessa frågor med stor omsorg. Historiskt sett - det ärinte fråga om en teknisk nödvändighet - är det så, att civila kärnkraftsprogrami vissa delar har haft ett klart samband med de militära programmen. Det gällerjust den här typen av anläggningar, som bearbetar materialet i ohka led.Historiskt sett har vi också varit hänvisade till den sortens anläggningar. Föratt påminna om ytterligare ett historiskt faktum så har ju denna hanteringpågått . Frågan har således handlagts av ett antal regeringar. Jag talarspecifikt om forskningsreaktorerna och den Nr 94 speciella process som gör att vi är beroende av ,