prot · G809165 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är nämhgen så attjordbruksnämndens förslag har sin utgångspunkt i en pris-och kostnadsprognosför tiden - en prognos som vi från vår sida menar inte kanvara med verkligheten överensstämmande ens , och ännu mindre längrefram . Beträffande finansieringen av spannmålsöverskottet,så skall det från vår utgångspunkt sett vara så aft medel fas upp i budgetenför , undan för undan. Den av oss föreslagna förändringen avlivsmedelssubvenfionerna, som talade om, innebär ju atf dessasubvenfioner i sin helhet skall hjälpa till att finansiera ett bättre barnstöd,ett bättre familjestöd. Pengarna skall alltså i full utsträckning återgå tillbarnfamiljerna. 64 (vpk) replik: sade atf vpk har ändrat ståndpunkt när def gäller får-och lammkött, Def är helt riktigt. Det försökte jag också tala om, Def varsjälvklart att göra detta infe minst enligt många som har hört av sig. Är defmånga människor som tar kontakt och tycker att det kan bli Prisreglering på jordbruksprodukter, m. m. problematiskt, måste man försöka göra de efterforskningaroch undersökningar som är möjliga på så för att själv bilda sig enuppfattning. Vi drog den slutsatsen atf detta, om det nu inte blir ettdråpslag, kanske kommer aft innebära så stora besvär aft näringen åsamkas storaproblem. Som mycket riktigt säger finns def enriksdagsmajoritet för atf samhällets kostnader för överproduktionen skall tasöver budgeten. Men det finns ingen enighet då det gäller finansieringsformen.Det är inte riktigt, som säger, att vpk skulle ha anslutit sigtill förslag som bl, a, innebär aft mjölksubvenfionerna minskas, Def är här påsamma sätt som då det gäller finansieringssättet, nämligen att det måste finnasen riksdagsmajoritet för atf fatta eft beslut om detta. Jag utgår från affsocialdemokraterna inte är beredda atf t, ex, ställa upp tillsammans medfolkpartiet och minska mjölksubventionerna. Jag får beklaga aft vi inom arbetarrörelsen inte harkunnat komma överens om en finansiering av dessa kostnader. Vi har framställtflera förslag därvidlag. Vi har naturligtvis föreslagit kapitalbeskattning. Jagbeklagar att regeringen infe har varit intresserad av att fa de pengar sombehövs genom kapitalbeskattning. Där tror jag, , aft vi har en heldel outnyttjade resurser aft fa till när def gäller aft finansiera olikaåtgärder som vi anser bör genomföras. 65ULF LÖNNQVIST (s) replik: Jag skall läsa ett litet citat urriksdagsprotokollet , Den nuvarande andre vicetalmannen sade så här: "Jag vill uttrycka mintillfredsställelse över aff eft enigt jordbruksutskott står bakom det förslagangående jordbruksprisregleringen som har lagts fram i regeringens proposifion,Def skulle ha kunnat ge upphov fill svåra motsättningar, om företrädare förolika intressen hade drivit sina ståndpunkter också här i , Defhandlingssätt som visas vittnar om ansvar i eft lägedå--- har aft fa ställning fill en propositionom jordbruksprisregleringen som inte baseras på ett förslag avjordbruksnämnden, som har biträtts av lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen," Def hade varit välgörande, , om sammaenighet hade kunnat visas den här gången, Def hade varit välgörande om detockså nu hade varit så, aft man inte sökt driva olika partsintressen här iriksdagen. Jag noterar aft sade atf den stora skillnaden mellanförslaget nu och förslaget då var aft en representant för då stod bakom nämndens förslag. Det gör man inte . Men,, det är väl inte partsintressena som skall få råda i ? Skillnaden var avsevärd, sade , också ur enannan synvinkel. Ja, då skilde def 400 milj. kr. mellan jordbruksnämndens budoch jordbrukarnas önskemål. är skillnaden 300 milj. kr. sade vidare i sitt inlägg att de obundnaöverläggningarna bar skulden för aff man inte kunde enas. Jag vill barastillsamt erinra om att rrian vid de två fidigare fillfällen då prisernafastställts sedan de obundna överläggningarna börjadetillämpas har nått uppgörelse. 1981, då hade ansvaret förfögderiet i departementet, nåddes alltså ingen uppgörelse, men då var def judef av hyllade systemet för överläggningar som användes - sådef kanske infe är i formerna för överläggningarna som den stora skillnadenfinns. Den kan möjligen ligga i synsättet hos dem som skall företräda skildaintressen. Sedanskall jag gärna befria från spänningen. Jag berörde infe medeft ord huruvida regeringen hade för avsikt atf förelägga någonredovisning om användningen av handelsgödselavgiften. Jag sade bara atfcenterpartiet uppenbarligen vill använda pengarna på flera olika sätt - ni villdels avveckla avgiften, dels använda pengarna till rådgivning, dels använda demtill aft kompensera jordbrukarna. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. Anf.66 vice talman () replik: Def var bra att pengarna fanns kvar, för då kan vi ju använda dem i dagtill atf fillfälligt förstärka den ekonomi som behöver förstärkas hosjordbrukarna i avvaktan på atf förhandlingarna kommer i gång. Defvar en väsenflig skillnad, , i förhållandena och 1985 - exaktden skillnad som jag redogjorde för i min förra replik. Vid def tidigaretillfället hade jordbrukarna fått den kompensation som man skulle ha efterPM-index och uppnått den inkomstföljsamhef som man också skulle ha. Detär inte att referera till en part när man säger atf en av representanterna stodbakom nämndens förslag. Det visar bara atf det inom den partsammansatta delenfanns olika uppfattningar om budet och om den sfrandning av förhandlingarna somdå hade skett. Jagtror atf även , när han får fundera över det här, skall se aft detinfe är så märkligt aft vi den här gången inte kunde ställa upp för det bud somregeringen har lagt fram, eftersom regeringens ekonomiska politik har avsevärtförsämrat situationen för jordbruket . Detta framgår inteminst av den undersökning som har publicerats , som visar atfkonsumenterna och barnfamiljerna har fått def så pass mycket sämre att vartionde barnfamilj inte uppnår en skälig levnadsnivå. Då är det ju inteunderligt att def är svårt atf sälja jordbruksprodukter. Jag tycker att , med det socialaansvar han visar när han så ofta säger aft det är risk för aff den socialauppbyggnaden skall raseras, borde fundera eft ögonblick över vart regeringensekonomiska polifik har lett. 67 ()replik: Visst finns de pengar som flyter in från handelsgödselavgiffen filldisposition. Men för är de uppenbarligen inte disponibla.Centerpartiet vill ju a) avveckla avgiften - gör man det finns ju inga pengar-b) använda pengarna bl. a. fill rådgivning på jordbrukefs område. Och använderman dem fill def finns de ju inte heller kvar, . Då kan man infeheller med någorlunda bibehållen trovärdighet föreslå ytterligare ettanvändningsområde. - Det var def. far uppskillnaden mellan 1981 och och säger: Då fick 6 protokoll 1984/85:165 Prisreglering på jordbruksprodukter, m. m. jordbruketkompensation för höjda produktionsmedelskostnader. Jag vill säga: Jordbrukethar fått kompensation för höjda produktionsmedelskostnader också -med undantag för lantarbetarlöner , vilket jag nämnde i mitt anförande, sade vidare: Då fick jordbruketinkomstföljsamhef. Jag vill säga: Jordbruket har fått sammainkomstföljsamhef som övriga grupper på den svenska arbetsmarknaden, dvs, de 5procenten. Där finns det aHtså ingen skillnad, och det är vad vi har försöktförklara. Jag kan bara dra den enkla slutsatsen att def äropportunism som ligger bakom handlande på denna punkt. Beträffande syn på den svenska ekonominkan jag bara erinra om aft ekonomin efter den socialdemokrafiska regeringensfillträde har förbättrats avsevärt på område efter område, jämfört med def lägesom fanns när och den regering som han ingick i lämnade överfögderiet. Jag kan med ett varmt instämmande i def iLjung sade i sitt slufinlägg säga: Vi skall, , göra allt som ståri vår makt för att se till atf def blir en majoritetsregering efter höstens val- en socialdemokratisk majoritetsregering. Förste vice talmannen anmälde aft andre vice falman AndersDahlgren anhållit atf fill protokollet få antecknat atf han infe ägde rätt fillytterligare replik. 68JAN-ERIC VIRGIN (m): Regeringen har än en gång visat aft man intehar för avsikt aff följa beslut om användning av avgift påhandelsgödsel- och bekämpningsmedel, I den prisregleringsproposifion som nuföreligger har man funnit ett svepskäl i uppdraget till skogs- och jordbruketsforskningsråd att redovisa ett program för forskning om bl, a, alternativaproduktionsformer inom jordbruket. Effekten av regeringens förhalningsfeknikskulle bli atf medlen kommer till användning först /87. Detfinns därför anledning för aft nu ta eft sådant initiafiv aftavsikten med det beslut som fattade kanförverkligas under def. budgetår som vi har framför oss, 1985/86. Beslutet skulle gälla från . Vad somdå beslöts var att dessa medel skulle användas fill forskning, rådgivning ochmiljöförbättrande åtgärder. Man har beräknat aft det har kommit in 110-120milj. Hade regeringen verkligen haft en ärlig avsikt aff använda dessapengar så som avsikten var, hade man lagt fram ett program så aff vi hadekunnat få en redovisning för detta. ställdes det en fråga här i kammaren, och dåsvarade jordbruksministern att det pågår en beredning i kanslihuset och aft enredovisning kommer aff lämnas fill . Om regeringen verkligen hade varit angelägen om atf påsikt minska handelsgödselanvändningen och användningen av bekämpningsmedel i jordbruket,hade den givetvis samfidigt skyndat sig atf lägga fram förslag för aft få enposifiv möjlighet att genom rådgivning påverka lantbrukarna att minskaanvändningen av dessa bekämpningsmedel. Detta gäller naturligtvis ävenforskningen som arbetar med atf förbättra miljön, framför allt arbetsmiljön närdet gäller bekämpningsmedel. Man har många områden när def gäller rådgivning påväxtodlingsområdef - lantbruksnämnder, hushållningssällskap, m.fl. Ivår reservafion framför vi uppfattningen att dessa medel delvis skall kunnaanvändas som bidrag till gödselvårdsanläggningar. I de undersökningar som hargenomförts av , lantbruksuniversiteten, m.fl.,har det entydigt framkommit atf miljöolägenhefer vid användning av gödselmedelframför allt uppkommer vid olämplig sfallgöd-selhantering. Ett verkningsfulltsätt atf minska dessa olägenheter är att förbättra gödselvårdsanläggningarnavid animaheförefagen. Utökade krav på sådana anläggningar har nyHgen införts avnaturvårdsverket. De nya kraven innebär naturligtvis en stark ekonomisk belastningför främst de mindre animalieförefag som inte utnyttjar de bidragsmöjlighetersom fanns . Enligtde löften som regeringen nu har ställt i utsikt skall man göra prioriteringarmellan olika åtgärder på området. har dessa pengar flutit in, och vimoderater anser, och ansåg redan vid beslutet , att man infeskall ha den här skatten på bekämpningsmedel och inte heller påhandelsgödselmedel. Därför är def nu glädjande att höra av atfdessa medel finns kvar. Vi finner det nämligen mycket egendomligt att man infebättre och snabbare har kunnat redovisa detta. har förhoppningen att detta snart skall ske. Han tror atf man redan ihöst skall ha fått en redovisning för hur man skall använda dessa medel. Jag ärmycket skeptisk mot det, och jag tror infe aff vi har dessa pengar synliga inomdet närmaste halvåret. Jag har en förhoppning om atf vi möjligtvis genompåtryckning frän alla parfier pä regeringen får möjlighet att se att de pengarsom nu har influtit verkligen används till def ändamål som ursprungligen vartänkt. Det är min förhoppning att det inte skall gå på samma sätt med dettaärende som med frygghefspakefet för skogsbrukare, som blev en visa ijordbruksutskottet . Jag hoppas att vi finner en lösning ådet snaraste. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. 69 (): Under gårdagens debatt om jordbmkspolifiken talade jordbruksministernom samförstånd. För jordbrukarna, som arbetar under prispress och delvis undernedläggningshot, ter sig detta tal obegripligt, jordbrukspolitiska debatten blir jordbrukarna förebrådda för aft deproducerar för mycket, för atf de varit alltför effekfiva. Vi skall då kommaihåg aft effektivitetsökningen, eller produktivitetsökningen, i jordbruket harvarit större än i någon annan näringsgren . Om jordbrukethade ökat produktiviteten i samma takt som industrin under den Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. senaste tioårsperioden, dåskulle vi infe ha haft något överskott. En fråga man kan ställa till bl, a,socialdemokraterna och regeringen är om jordbrukarna i ett sådant fall skulleha fått nöja sig med ännu lägre inkomster än . Jag har anledning att troaft inte ens socialdemokraterna skulle ha varit för en sådan situafion. Men omvi inte haft något överskott, vad hade då egenfligen sparats? Man hade möjligenkunnat spara litet kapitalkostnader, men i varje fall inte något arbete. Meddetta synsätt, som jag anser vara det enda rimliga, är överskottet av livsmedelett nationalekonomiskt tillskott, som jordbrukarna genom stort engagemang ochhårt arbete har skapat och som de borde få ett fack för och inte baraförebråelser. Regeringensproposifion om prisregleringen på livsmedel är ett belägg för regeringens negativahållning fill jordbruket och visar infe på någon reell vilja till samförstånd,I utgångspunkterna för jordbruksnämndens förslag, som låg till grund förpropositionen, var målet högst inflafion och högst lönehöjning för1985, Vi har ingenting att invända mot detta mål, om det hade kunnatförverkligas. Men mycket har förändrats . Bådelönetakef och inflationsfaket har brutits igenom. Manskall infe förvåna sig över att jordbrukarna känner en stor oro. Denekonomiska utvecklingen och den genomförda kraftigaräntehöjningen är väsentliga orsaker till detta. Jordbrukare är faktiskt intebara vanliga företagare, I jordbmkarrollen ligger också aff vara förvaltare avsvenskt land. Ovissheten om huruvida man i denna roll skall kunna ha kvarförmågan att bevara kulturlandskapet och att upprätthålla den odlade jorden somen av framtidens vikfigaste resursbaser känns för många väldigt svår. Därtillkommer en ökande oro för den egna ekonomin och för familjens ekonomi. Dennaoroskänsla har vuxit sig allt starkare i hela jordbrukarkåren och resulterade,som vi vet och som ofta har nämnts i debatten under dessa , i enhistorisk manifestation där cirka en tiondel av jordbrukarbefolkningen i hela landettågade till för att överlämna ett upprop till riksdagspartierna. Deförutsättningar som ställdes upp när prisöverläggningarna startade gälleralltså inte längre. Det kunde mofivera nya överläggningar på grundval avaktuella förutsättningar, men av tidsskäl är detta omöjligt. Vårt förslag omatf tillskjuta 100 milj, kr, skall ses som en provisorisk lösning, som enextraordinär åtgärd i en extraordinär situation, Idef sammanhanget vill jag anknyta fill def resonemang som förde.Man kan ställa sig frågan om han menar atf def enkla faktum aft vi föreslår aftgödselmedelsavgiften skall avskaffas gör aft vi är fråntagna rätten atf haåsikter om hur de avgiftsmedel som finns skall användas. Där finns ju ettbelopp som är större än det som enligt vårt förslag skall överföras. Jag yrkar bifall fillreservation 1, Jagskall också kommentera ett par andra reservafioner som jag tycker är väldigtviktiga. En av dem gäller regeringens förslag om aft minska subvenfionerna pålammkött, vilket måste avvisas: Jag yrkar alltså bifall fill reservationen 6, Detgäller också en relafivt liten men intressant fråga, om HnodHng, Vi har i denfrågan en reservafion fill förmån för utredning. Jag ser den som en del i dendiskussion som förs och som behöver föras om vidgade produktionsuppgifter förjordbruket, och jag yrkar bifall till reservationen 20, Den dominerande posten i det anslag som vi strax skall besluta om ärlivsmedelssubventionerna. Därför vill jag ta upp litet om dem också. Vihar till betänkandet fogat eft särskilt yftrande i den frågan. Den högainflationen i kombinafion med höjd moms har medfört att momsintäkterna harstigit starkt , I ett samhälle med en stor offenflig sektor gåren stor del av penningflödet genom denna offentliga sektor. Skatte- ochavgiftssystemet får då en mycket stor styrande effekt. harförts en livlig debatt om hur man skall begränsa offentliga sektorn och även omhur man skall kunna begränsa skatteuttaget, Idetta sammanhang är det naturligtvis så atf olika politiska grupperingar harolika uppfattningar. Moderata samlingspartiet har drivit dessa frågor hårdast.Moderaterna och framför också synpunkten atf matsubventionernaskall avvecklas. vill aweckla marginalskatterna, I dettafinns sambands- och motsatsförhållanden. Samband finns så fill vida atf sänktaskatter på höga inkomster innebär minskade intäkter för samhället och detta måstebalanseras med minskade utgifter för samhället. Motsatsförhållande finns såtill vida atf sänkta skatter på höga inkomster gynnar människor med högainkomster, medan minskning av matsubventionerna drabbar framför alltbarnfamiljer, pensionärer och låginkomsttagare. Fråncenterpartiets sida anser vi det angeläget att konstruera ett system där mer avmatskaften, i synnerhet nya påslag, återförs, så aff skaften blir enmindre del av den totala matkostnaden. Frågan om differentierad mervärdeskatt ärju ganska utredd, och utredningen föredrar livsmedelssubventionerframför en differentierad moms. Kritikenav och debatten om den höga marginalbeskatfningen har lett till att det funnitsen stark opinion för att minska denna beskattning. Både ochsocialdemokraterna har ställt upp på detta till viss del, har viemellertid kraftigt reducerat den fördelningspoHtiska profilen i vårtskattesystem. Den höga skatten på mat och minskade matsubvenfioner innebär aftdenna fördelningsprofil undan för undan ytterligare försvagas, Idenna fråga har vi inget yrkande, men jag vill från vårt partis sida ändå hasagt atf om samhällets netfoskaffeuffag på livsmedel ytterligare tenderar attöka, och det infe är möjligt att politiskt genomföra en återbetalning avmatskatten, måste frågan om en differentiering av momsen aktualiseras. Detta ärmåhända förknippat med en del tekniska problem. Men eftersom många andra ländersedan många år fillämpar sådana system, väger de tekniska argumenten inte särskilttungt. Jag yrkar även bifall fill samtliga andra reservationer som ärundertecknade av centerpartister. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. 70 (): Jag skulle med några ord vilja lyfta fram och påvisa minknäringens ochpälsdjursnäringens betydelse för , Minkuppfödningensom näring kom tiH 1928 och kom tiHListerlandet i , , 1933, Det var tre minkhonor och enminkhanne som introducerades i det området. Detta har tills utvecklatstill 500 000 - alltså en halv miljon - djur och eft produktionsvärde påca 100 milj, kr. Somen logisk följd fick landets första gymnasiala utbildninginom minknäringen; pälsdjursteknik och pälsdjursnäring. Denhär utbildningen startades /84 efter tillstyrkan av . Denteoretiska delen av utbildningen är förlagd fill gymnasieskolan i ,Fumlundsskolan, Den praktiska delen av utbildningen har varit förlagd tillolika minkfarmar i området. Det har som gått sedanutbildningen startade visat sig att det inte varit praktiskt möjligt att görautbildningen så bra som det är angeläget att få den. Därför har Sölvesborgskommunfullmäktige fattat beslut om att bygga en särskild utbildnings- och utvecklingsfarm,som skall svara för service för och utveckling av näringen, infe bara iSölvesborgsområdet utan givetvis för hela landet och kanske även för uflandet. Föratt den här verksamheten skall kunna fungera på ett riktigt sätt och efter deintentioner man har med den fordras def att det knyts en veterinär tillverksamheten och att det inrättas en konsulenttjänst vid denna utveckHngs-farm. Ettannat syfte med denna farm är atf den skall vara en s, k, mönsterfarm, där mankan visa upp hur en farm skall fungera vad def gäller drift, skötsel,uppbyggnad och liknande, något som förhoppningsvis skall föranleda intresseradeatt studera verksamheten. Minknäringeni omsätter 350 milj, kr. Av dessa 350 miljoner omsätts påListerlandet, En av anledningarna till att koncentrationen tiH ListerlandetbHvit så stor är förmodligen tillgången till råvara för foder, som i förstahand är fiskavfall och fill viss del slakferiavfall. Trots att det går atttillgodose det stora antalet farmar på Listerlandet finns det fortfarandefoderråvaror över, så aft kan exportera sådana motsvarande 1 miljonskinn, Denna export sker framför allt fill , Med vissa insatser skulledessa råvaror kunna användas i för produkfion av minkskinn och på så sättge landet bättre inkomster. Jagvill göra en Hten jämförelse beträffande det antal skinn som produceras i deolika nordiska länderna. producerar 1,9 miljoner skinn,4,5 miljoner och 6 miljoner. Lyssnaren förstår säkerligen attdef finns möjligheter att utveckla denna näring på samma sätt i somskett i dessa båda nordiska grannländer. Det finns, åtminstone teoretiskt,möjligheter tiH en fördubbling av verksamheten. Näringenhar också sysselsättningseffekt, I sysselsätts direkt eHer indirekttotalt ca 4 000 personer i minknäringen. Räknat i antalet sysselsatta sker av världensskinnproduktion i , andel av den totala produktionen är , Underden allmänna motionstiden väckte jag en motion, nr 2162, vari jaghemställde att en konsulenttjänst skulle knytas till denna verksamhet iSölvesborg, Utskottet har behandlat denna fråga på ett, som jag bedömer det,mycket välvilligt sätt. Jag tolkar utskottets hemställan i stort sett som entillstyrkan, åtminstone i sakfrågan. Jag utgår vidare från att lantbrukssfyrelsen,som nämns i sammanhanget, läser betänkandet. Därmed torde vägen vara öppen, ochfrågan skulle inom en inte alltför avlägsen tid vara löst. Möjligheterna skulleöka att utveckla denna för landet så viktiga näring. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m.m. 71 BO (): Jag skall här ta upp resterande reservationer som moderatasamlingspartiet står bakom. Men låt mig först såsom en kommentar till vad KarlErik tidigare sade om moderata samlingspartiets ställningstagandebeträffande avskaffande av mjölksubventionerna medge att man naturHgtvis kankrifisera det. Men man måste sätta in det i sammanhang med moderatasamlingspartiets ekonomiska politik och det stöd som vi vill ge tillbarnfamiljerna. För såväl jordbruksnäringen som barnfamiljerna borde detmoderata förslaget vara avsevärt bättre. Låtmig så övergå till def betänkande som vi nu behandlar. I reservation 3 tas uppfrågan om möjligheten att använda medel för låginkomstsatsning m, m, för enavvecklingsersättning även tHl kött-, fläsk- och smågrisproducenter. Sådanawecklingsersätfning har utgått till mjölkpro-ducenfer somupphört med sin produktion. Resultatet härav har varit positivt.Jordbruksnämnden har i sin hemställan tHl regeringen föreslagit att möjlighetges att "införa avvecklings- eller uppehållsersättning även förproducenter inom kött- och fläsk/smågrisproduktionen". Vireservanter har svårt att förstå den negativa inställning som kommer tilluttryck i utskottsmajoritetens skrivning. Jag tolkar det dock så atf dennuvarande regeringen inte kommer atf motsätta sig konkreta förslag frånjordbruksnämnden till den avvecklingsersättning som vi nu diskuterar. Det hadeemellertid varit bättre att redan nu ha fått ett klart ställningstagande frånhela utskottet, Alla åtgärder som kan medverka fiH en bättre balans inomanimalieproduktionen bör vidtagas. Jag yrkar bifall tillreservation 3, Jag vill också yrka bifall tiH reservation 4, Vi kan inte finna någraskäl fill att anslå 5 milj, kr, av regleringsmedel för att dämpa priserna på importpotatis.Förslaget har inte stöd i någon överenskommelse. Detsamma är förhållandet vadgäller ändrade regler för buffertzoner. Närdet gäller reservation 6 har vi moderater anslutit oss till oförändradesubvenfioner på får- och lammkött. Aft använda minskade subventioner på dettaområde till kostnader för skördestatisfik, vilket regeringen föreslår, finnervi inte riktigt. Jag yrkar bifall tillreservation 6. I reservation 17 fullföljsvår uppfattning om kostnaderna för administra- Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m.