prot · G809165 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tror också att vi riskerarmotåtgärder mot svenska banker i andra länder, om vi för en alltför hård poHtiknär det gäller att ta emot utländska kreditinstitut. Jag tror att vi har mycketatt vinna på att vara ganska generösa i fråga om nyetableringar här i ,Då kan vi också förvänta oss att våra banker blir väl mottagna när de etablerarsig utomlands. 46 (); Låt mig upprepa vad jag sade tidigare. De utländska bankerna skaHalltså etablera sig på i princip samma villkor som de svenska bankerna. Däremotstår det angivet i propositionen - och då riktar jag mig till Jöm -att regeringen skall bevaka de utländska bankernas etablering specieHtnoggrant. Man kommer i vissa avseenden att ha en mycket restriktiv hållning.Jag kan se det som en del i det resonemang som förde, om delarnaoch helheten, och det tycker jag räcker. Änen gång: samma regler för de utländska bankerna men en restriktivare hållningfrån regeringens sida, Anf.47 (): Jag har vid upprepade tillfällen i debatten sagt att mycket av det somstår i propositionen är bra, betydHgf bättre än vad den kommitté som virefererar till har åstadkommit. Men det hindrar inte atf det finns en delpunkter som vi tycker kan bh ännu bättre. Vad detta innebär behöver jag ickeupprepa. Det finns klart och tydligt markerat i våra reservationer till dettabetänkande. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om näringsutskottets betänkande 36.) Anf.48 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera näringsutskottets betänkande 36 om vissa anslaginom område, m, m, Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter. Anf.49 (); I näringsutskoftets betänkande nr 36 behandlas budgetpropositionensförslag om de anslag som faller inom näringsufskottets beredningsområde.Dessutom gör regeringen en anmälan angående teckning av aktier i , Deaktuella förslagen gäller anslag till vissa myndigheter, höjning avaktiekapitalet i investeringsbanken samt förslag till kompensation förförluster i Vänerskogs konkurs. På aHa dessa punkter tillstyrker ett enhälligtutskott regeringens förslag. Närdet gäller regeringens förslag beträffande statens pris- och kartellnämndråder oenighet inom utskottet. Reservationer förehgger såväl från folkpartietsom från oss moderater, Ireservation nr 1 anser vi att kostnaderna för SPK;s verksamhet bör kunnaminskas väsentligt. Vi har i ett tidigare sammanhang aktualiserat frågor meddenna innebörd, nämligen då näringsufskoftet avgav ett yttrandetill lagutskottet. Detta yttrande redovisas i lagutskottefs betänkande nr 39, Viförordar nämligen en sammanslagning av SPK med , förslagsvisbenämnd statens pris- och konsumentnämnd. Detta ställningstagande innebär enuppföljning av den ståndpunkt som min kollega i moderata samlingspartiet StenSvensson deklarerade i ett särskilt yttrande som fogats tillvamprovningskommitféns betänkande Fakta för konsumenter (SOU 1982:38), Dessaförslag beträffande framtida organisation, som han förde frami sitt särskilda yttrande, innebär att konsumentombudsmannens funktion brytesut och att återstående del av renodlas till en servicefunktionsom sedan inordnas i , I detta sammanhang börkonsumentverkefs egen provningsverksamhet överflyttas till statensprovningsanstalt, vilket sammanfaller med den uppfattning somprovningsanstalten själv har redovisat i ett remissyttrande över departementspromemorianÖversyn av m, m, avgivet , De här åtgärdernaleder således till att i sin nuvarande organisation avvecklas. Dessaförändringar, fru talman, framstår som ett naturligt inslag i en omdaning avkonsumentpolitiken, inriktad på att denna skall fungera som ett medel attstärka marknadsekonomin och stimulera en fri konkurrens. Deomfattande regleringar som kännetecknar statens verksamhet påkonsumentområdet bör avvecklas. Information i prisfrågor skulle därefter, somrimligt är, bli den dominerande uppgiften för den äv oss föreslagna nyainriktningen av SPK:s verksamhet. Deav oss förordade åtgärderna, som skulle genomföras i samband med en omfattandeavreglering på det område där och agerar, skulleuppenbarligen redan i sig medföra avsevärda besparingseffekter. Vi har därföri reservationen föreslagit att regeringen under kommande budgetår skall ta deinitiativ som erfordras för att såväl på kort som på lång sikt begränsamedelsanvändningen för SPK:s del. Nr 165 Fru talman! Med åberopande av det anförda yrkar jag bifall fill Anf.50 (): Statenspris- och talman! Det är främst folkpartiefs syn päprisregleringsinstmmenfef kartellnämnd ""ligger bakom vårt besparingskrav på SPK, När ett antal tillfälliga tjänster för priskontrollföreslogs bli permanenta i förra årets budgetproposition redovisade vi sammasynpunkter. anser atf prisregleringar och långvariga prisstopp fårnegtiva effekter för samhällsekonomin. Priserna fyller i en marknadsekonomienligt vår uppfattning en viktig funkfion som informafionssignal mellankonsument och producent. Vihar också i vår reservation, liksom under diskussionerna i utskoffef, särskiltbetonat atf det är den här delen av SPK:s verksamhet som vi vill reducera, Defär inte utredningar om prisutvecklingen eller sammanställningar av t, ex,olika former av monopol som skall påverkas. Utskottetsanmärkning att folkparfiet är def parti som särskilt verkar för att monopolenskall brytas är i och för sig alldeles riktig. Men det har ingenting med denhär frågan atf göra. Detär naturligtvis beklagligt att beslut i denna fråga, liksom i så många andra,kommer i eft så sent skede av riksdagsarbefet. Men om man följerutskottsmajorifefens sätt att resonera så skulle man ju i prakfiken aldrigkunna ta några beslut om utgiftsminskningar! Jag yrkar bifall till reservation nr 2, Jag kommer däremot inte attbegära votering, Anf.51 (); Att det pågår en allmän borgerlig kampanj mot verksamhet som bedrivs avsåväl som SPK har väl ingen undgått atf notera. Vanligen anförsden här kampanjen av , men går också ifrämsta ledet. har man även haft med sig; ingår dock i den utskotfsmajoritet som föreslår kammarensledamöter atf ansluta sig fill regeringsförslaget att anslå ungefär 35,5 milj,kr, till SPK:s verksamhet för kommande budgetår. Förslagetingår som en del i näringsutskoftets betänkande nr 36, och detta är den endapunkt där oenighet råder. Jag yrkar bifall till utskottefs hemställan, och detinnebär avslag på de två reservationerna när det gäller anslaget tillstatens pris- och kartellnämnd, Isin motion föreslår en minskning av anslaget med 10 milj, kr, - alltså av anslaget, I reservationen anför folkparfiet att detta är en väl avvägd reduktion. föreslår reduktionen med hänvisning till att prisregleringslagen skall upphöra aff gälla, Utskoffsmajorifeferi påpekar då att SPK inte har någon speciell organisation för prisreglering, utan vid de tillfällen då def införs en prisreglering administreras den av personal som annars sköter SPK:s ordinarie verksamhet, 56 I motionen pläderar för aft monopolskall motverkas. talman, i en sådanverksamhet spelar SPK en viktig roll. Därutöver har uttalat sig föratt SPK skall göra en undersökning av prissättningen på olja och bensin, ochdet blir ju en ytterligare arbetsuppgift. Tillbetänkandet har aHtså fogats två reservationer, en folkpartistisk reservationoch en reservation från de moderata ledamöterna, som har valt atf lämna en egenreservation. De har insett att eventuella besparingar i varje fall inte kangöras annat än på . Jag yrkar bifall tillnäringsutskottets hemställan. Anf.52 (): talar om kampanj mot SPK, Möjligen skuHe det för vårdel handla om en kampanj mot prisregleringar och prisstopp. Någon annan kampanjär det inte fråga om från sida. Det är en kampanj som vi gärnavill föra vidare. Jagtycker för övrigt aft argument visar hur viktigt det är attbesparingspolitiken förs långsiktigt och med framförhållning, Utskottsmajoritefensmotivering tiH att säga nej till besparingar är egentligen bara attverkningarna inte kan bli så stora under kommande budgetår. Men det argumentetkan man ju upprepa och året därpå igen. måste beslutet fattas,EnHgt min uppfattning bör det fas så snart som möjHgt, Anf.53 (): Nej, , det är infe bara det att besparingarna inte kanbli så stora det här året som ni har föreslagit. Det kan hända att det är såsom ni skriver i reservationen, att administrering av prisregleringen tar enbetydande del av SPK:s resurser. Det gör det troligen, men det är inte fråga om30 %. Dessutom är det fråga om arbete av tillfällig natur. Personalen har vidsidan av detta andra arbetsuppgifter. Sedankan man notera att det här kravet fördes fram av även förra året.Vid det tillfället trodde man sig om att kunna spara . Den här gångenföreslås en reduktion på 10 milj, kr, Anf.54 (): Vid det tillfället gällde det några specifika tjänster, som skullepermanentas. Därav summan då. Jag tycker att det är viktigt atf slutligen noteraatt i utskoftsmajoritetens skrivning och argumentering nuinfe finns några som helst sakargument. Det handlar bara om budgettekniskaaspekter. Jag tycker att skall vi komma fram till beslut ombesparingar, måste vi också fatta beslut och inte bara hänvisa till attbesparingarna infe får full effekt under kommande budgetår. 55 (): Det är inte bara fråga om budgettekniska skäl. Jag sade i min förrareplik att det infe finns någon särskild organisation inom SPK för dessauppgifter. Vid de tillfällen vi har prisreglering sköts den av samma personal Nr 165 som vid andra tillfällen sysslar med de uppgifter SPK normalt sköter, Fredaeen den nämligenatt informera regeringen om prisbildning och prisutveckling, att 7 iuni 1985 spridakännedom om rådande pris- och konkurrensförhållanden, att under- _ söka ochanalysera priskonkurrens och marknadsförhållanden. Statens nris- och dessaarbetsuppgifter som i viss mån får läggas åt sidan, åtminstone tillfälligt, kartellnämnd medan man sköter de uppgifter som måste utföras isamband med prisregle ring. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I (lagförslagen) Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 17 för reservation 1 av , 1ledamot avstod från atf rösta. Mom.2 (oktroj) Utskottetshemställan bifölls med 204 röster mot 89 för reservation 2 av m,fl. Mom.3 (utländskt ägande i svenska banker) Utskottetshemställan bifölls med 202 röster mot 90 för reservation 3 av m,fl. Mom.4 (tillstånd att förvärva aktier) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.5 (etablering av svenska banker i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - biföHsmed acklamation. Mom.6 (styrelseordförande i affärsbank) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 132 för reservation 6 av . Mom.7 (offentliga styrelseledamöter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 7 av m. fl. - biföHsmed acklamation. Punkt 2 (statens pris- ochkartellnämnd) Utskottets hemställan, somställdes rnot dels reservation 1 av ErikHovhammar m,fl,, delsreservation 2 av , bifölls med acklamation. Övriga punkter 58 Utskottefs hemställan bifölls. 9 § Prisreglering påjordbruksprodukter, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1984/85:36om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m,m, (prop, 1984/85:211), Talmannens förslag att betänkandet skulle avgörasefter endast en bordläggning bifölls av kammaren, Anf.56 vice talman (): I går diskuterades den nya livsmedelspolitiken, har aftta ställning till jordbrukets prisreglering, och även detta ärende, ärkontroversiellt. Vikan nu se resultatet av de nya riktHnjer för jordbrukspolitiken som bestämdes ibörjan av , Dessa rikflinjer har starkt bidragit till att någonöverenskommelse om jordbrukspriserna inte har kunnat träffas. Regeringensproposition till bygger nu i allt väsenfligt på jordbruksnämndensförslag. Det är i sig en allvarlig påminnelse om aft allt inte är som def bordevara när överläggningar strandar. Ännu allvarligare blir det naturligtvis näryrkesutövarna demonstrerar och visar sin rädsla i nutid och . Deöver 20 000 yrkesutövare som genomförde en kraftig manifestation här iStockholm för sedan och överlämnade en skrivelse till partiledarnagjorde det inte med glädje utan med det allvar som situafionen kräver. Sedanden socialdemokratiska regeringens tillkomst har obalansen fortsatt, och livsmedelssubventionernahar minskat. Man kan infe påstå att regeringen och jordbruksministern levt somman lärde.exempelvis 1982. sade då i eft anförande iriksdagen: "Somen följd av detta har vi fått minskad konsumtion och ett allt större gap mellanvad vi producerar och konsumerar. Jordbruket får inte avsättning för sinaprodukter och måste öka den förlustbringande exporten." I samma debatt sade han: "Inflationenoch det höga ränteläget har vållat stora ekonomiska problem i första hand förde nyetablerade jordbrukarna. Ingen kan undgå att se att det hela gåttsnett." Omdetta var sanning 1982 så är det en ännu större sanning 1985. Man kan fråga sigvarför regeringen inte har gjort någonting åt det som man tyckte var sågräsligt 1982. Sanningenär ju att det mesta har förvärrats under den nuvarande regeringens tid.Överskotten har ökat, och konsumtionen har ytterligare minskat under densocialdemokratiska regeringstiden. redovisas en stor hushållsundersökning som visar att var tionde barnfamiljinte har skälig levnadsnivå. Mätperioden är då - dvs. det år dåjordbruksministern och andra statsråd gav uttryck åt hur gräslig den borgerligaekonomiska politiken var- t. o. m. 1984, och resultatet har alltså försämrats på det här sättet. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. Idetta läge, när barnfamiljerna har fått def sämre, höjer regeringen priset påkonsumtionsmjölken med nära för att betala en del av def Norrlandsstöd på22 milj. kr. som snart skall fatta beslut om. Man höjer prisnivån påfår- och lammkött med 1:80 per kilo genom aft man tar bort def tidigareskaffesfödet för att med de pengarna göra en utredning på jordbruksområdet. Manfrågar sig om det över huvud taget finns någon konsekvens i detta handlande. Inteheller i det betänkande som nu har att behandla har majoriteten någralösningar på de dagsaktuella frågorna. Överläggningarna mellan parterna harstrandat, och regeringen framlägger jordbruksnämndens förslag. Om detta är attsäga att resultatet med stor sannolikhet infe skulle ha blivit strandadeförhandlingar, om regeringen inte ändrat grunderna för avtalens konstruktiongenom atf nu införa fria förhandlingar, där jordbruket förvägraskostnadskompensation för de fördyrade insatsvarorna. Få näringar torde dessutomha eft rationaliserings- eller effektivitefsmål som de ständigt tvingas attbetala för. Denrationaliseringsvinst som jordbruket antas göra leder naturligtvis i sig tillproduktionsformer, där man ständigt kräver ökade avkastningar när def gällermängden mjölk per ko, hektarskördarnas storlek, osv, I sin tur leder detta tillföreteelser som att kor står på stall året runt, att grisar föds upp tillnormala slakfvikter på allt kortare fid och i allt trängre utrymmen, atf hönsstår i burar för att vara effektiva, att broiler föds upp tätt sammanpackadeoch aft djur kanske stressas tiH en produktion som överstiger vad som förutbetraktats som naturligt, Icenterpartiet har vi därför föreslagit att den avtalsperiod som det nu är frågaom skall begränsas fram till , atf nya överläggningar skall tasupp och att man då bör föra förhandlingarna så att jordbruket får ut denkompensation som det är berättigat till, I avvaktan på förhandlingsresultatetbör 100 milj, kr, föras över till jordbrukefs prisregleringsmedel och användasför att sänka slaktdjursavgifterna på framför allt kött. Dessa 100 miljoner ärpengar som enHgt riksdagsbeslut skulle ha använts till försöksverksamhet,forskning och miljövårdsinsafser på jordbrukets område och som betalats in avjordbruket självt i form av en alldeles specieH handelsgödselavgift ellerhandelsgödselskatt. Eftersom regeringen inte har använt pengarna tiH detändamål som sagt, bör de nu finnas tillgängliga. Närdet gäller Norrlandsstödet beklagar jag den inställning som ochäven ger uttryck för, I det betänkande som behandlades i gårav blev rikdagens beslut att hela Norrlandssfödef skall betalas avbudgetmedel, eftersom det är ett regionalpolifiskt stöd. När det gällerde 22 miljonerna till Norrlandsstödet accepterar både moderater ochfolkpartister att pengarna tas inom jordbrukssektorns ram, vilket betyder för alla mjölkkonsumenter i landet fördyrar konsumentmjölken med ca 2 öre.Det sammanhänger naturligtvis med att och yrkar att dekvarvarande livsmedelssubvenfionerna skall upphöra. Socialdemokraternaaccepterar också en minskning av livsmedelssubventionernagenom att de nu far de 22 miljonerna just från dessa medel, Defkan då konstateras att vi inom , trots den allmänt vänligainställningen till jordbrukets utövare som samtliga parfier säger sig ha, ärensamma om aft föreslå omförhandlingar och att yrka att 100 milj.kr. skall föras över som ett engångsanslag med hänsyn till den besvärligasituafion som jordbruket nu befinner sig i. Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1,4,6,7,14,17, 18, 19och 20 och i övrigt bifall fill utskottets hemställan. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. 57 iLjung (m): Den oro som bondekåren har gett uttryck för harnaturligtvis gällt näringens framtid. Den har berott på osäkerhet inför detjordbrukspolitiska beslut som skulle fattas och inför dess sakliga innehåll.Oron har säkerligen också förstärkts, därför atf något avtal om jordbruksprisernainte har kunnat slutas. Således har parterna, jordbrukefs företrädare ochstatens jordbruksnämnd, inte enats om det belopp som jordbruket skulletillföras, Def är, fru talman, inte ens troligt atf det beslut som riksdagenfattar om eft par timmar kommer atf innebära någon avgörande lösning förjordbruket i denna del. Här finns en nära.anknytning till gårdagens debatt ochbeslut då det gäller frågan om s ,k, obundna förhandHngar skall vara ettbestående fenomen eller inte. Enligt vår mening hade en del av problemen och enav anledningarna till att det inte har slutits eff avtal sannoHkt kunnatundanröjas, orn jordbrukets kostnader i insatsvaror hade räknats upp enligtPM-index, Det hade känts tryggt för jordbruket. Det hade ingalunda inneburitnågon lösning på problemen men ändå varit av betydelse. Detbud som statens jordbruksnämnd förelade parterna om 465 milj, kr, har framförtsi proposifionen, och till detta har att ta ställning, Def har sedanlänge varit kutym i atf parterna inte föreslås förändringar av dettabelopp. De förhandlingar mellan parterna som för övrigt i själva verket äröverläggningar skulle ju under sådana förhållanden bli tämligen meningslösa.Något annorlunda förhåller det sig de år, såsom , då någon uppgörelse intehar träffats. Denna kutym har likväl , även ,respekterats. Detär därför med en viss förvåning vi har iakttagit att harföreslagit en uppräkning av beloppet med 100 milj, kr. Ingen kan riktigtsäga vad detta uppbrott från den gamla principen kommer att innebära iframfiden. Även om det finns aldrig så goda skäl för en beloppsförändring, kandetta för jordbruket ha varit en dyrköpt vänlighet från ett riksdagsparti. Baraframtiden kan ge svar. För övrigt är det inte sannolikt atf just 100 milj, kr,,om man valt det beloppet från utgångspunkten aft det gällt aft göra enuppräkning, är exakt rätt valt. För vårt parti är det i detta sammanhang ocksåmärkligt aft iaktta aff man använder ett belopp som redan en gång anvisats avriksdagen. Det är knappast någon förmildrande omständighet aft det äravgiftsmedel på handelsgödsel som på detta sätt återförs till jordbruket, Defligger nära fill hands att se det så, men vi var de facto överens partierna Prisreglering på jordbruksprodukter, m. m. emellan omden anvisning som vi gjorde beträffande dessa medel. Def är min förhoppning att detta avsteg frånfidigare principer skall vara en engångsföreteelse. Regeringens ekonomiska politik har naturligtvis skapatstora problem också för lantbruket. Detta, i förening med den otillräckligauppräkning som riksdagsbeslutet innebär, gör aft förhållandena efter den1 kan bli nog så bekymmersamma. Regeringen har gjort en beräkningav jordbrukets priser efter och funnit atf dessa skallräknas upp med 348 milj, kr. Det torde vara alldeles klart atf dennapreliminära beräkning av nämnda skäl kommer att vara otillräcklig. Enbartden genomförda diskontohöjningen torde göra att beloppet ökar meduppemot 200 milj, kr. Vi befraktar det som självklart aff jordbruket införöverläggningarna om sista halvårets ersättning skall ges full kompensation. Jagvill, oaktat vi inte använder uttrycket omförhandling, peka på att vi, såvittjag förstår, inte har något särskilt annorlunda synsätt än det som andre vicetalmannen för centerpartiefs vidkommande gav uttryck för, I propositionen tas också upp moderata samlingspartietsförslag om minskning av livsmedelssubvenfionerna med 250 milj. kr. Vi harklargjort aft livsmedelssubventionerna bör avvecklas. Vi har ocksåfidigare gett besked om aft en lämplig avvecklingsfid bör vara . Vi anseratt man härigenom kan undvika atf konsumenter och producenter drabbas avalltför negativa effekter av denna avveckling. Dessutom anser vi att vi genomatt klargöra avvecklingstakten har gynnat dessa syften. När det gäller frågor av mera formell art behandlas idenna proposition medelsanvisning för det beslut som i går fattades i kammarenbeträffande kostnaderna för spannmålsexport. Vi framför i vår reservation attstatens andel skall vara och vara budgetfinansierad. Det är sammaställningstagande som vi nu gör. Vi fattade likaså i går beslut om atf såvälNorrlandsstödet som ersättningen för spannmålsöverskottet skall finansierasöver budgeten. Principen härom ligger självfallet fast. Däremot har moderatasamlingsparfiet i fråga om uppräkning av Norrlandsstödet hamnat i den någotmärkliga situationen aft vi tillsammans med , och vpkfått riksdagsmajoritet beträffande principen om budgetfinansiering. En annanpartikonstellafion, bestående av socialdemokrater och vpk, har, vilket vi ocksådiskuterade i går, bestämt beloppsnivån. Detta innebär i praktiken atf vimoderater kan komma att ställas inför en mycket märklig budgetsituation,nämligen att vi står för principen om budgetfinansiering när det gäller eftbelopp som vi själva inte kan påverka. Inför dagens beslut har vi för den skullsagt oss att vårt bud om uppräknat Norriandssföd med 50 milj. kr. är överspelatav nämnda konstellation med 32 milj. kr. och därtill med 60 milj. kr. avbudgeffinansierade medel samt att vi när det gäller har fåttbudgetfinansiering med det belopp som vi anser att man kan orka med.Följakfligen har vi med hänsyn fill den skiftande majoritet som förekommer i jordbruksutskottet ställtoss utanför i den här frågan, och vi har i konsekvens med detta inte haft någoninvändning att göra mot regeringens förslag om finansiering. Jagvill gärna säga att detta är en reaktion från vår sida inför det kommandebeslutet. Jag vill också säga att vi inte tror att den här ovanliga situationenskall uppträda ofta. Vår uppfattning att Norrlandssfödef skall uppräknas viabudgetmedel gäller. Däremot är det vår förhoppning aff vi skall ha störreförutsättningar att påverka den budgetmässiga nivån och att vi skall hainflytande över såväl beloppets storlek som över finansieringen. Dennasituation har inte varit för handen. Det är flera punkter som borde beröras. De kommer att tas upp av andramoderata företrädare. Jag vill med detta yrka bifall till de reservationer somföreträdare för moderata samlingspartiet har undertecknat. Prisregleringpå jordbruksprodukter, m. m. 58 (): Regeringens förslag om reglering av priser på jordbruksprodukter fr,o.m, accepteras varken av lantbrukarnas förhandlingsdelegationeller av konsumentdelegationen. har tvingats konstmera ettförslag som har utgångspunkter i regeringens uppställda mål beträffandelöneökningarnas storlek och inflationsutvecklingen. Det kan starkt ifrågasättas om det är riktigt aft kalla detta för "friaförhandlingar".