prot · G80939 · 1984-12-31 00:00:00 — Fördet första: Lagen är så konstruerad aft regeringen kan använda sig av den, ävenom den inte är i tillämpning. Skillnaden är bara den att regeringen då måstemotivera sitt beslut i i form av en proposifion. Också utskottetsmajoritet konstaterar detta i betänkandet. Vi vill från reservanternas sidainte ge förhandsgodkännande. Infe heller vill vi se regleringen som Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen ett mer eller mindrepermanent inslag i kampen mot inflafionen. Fördet andra: Den utredning som särskilt har studerat dessa frågor drar slutsatsenaft en prisregleringspolitik,för aft ha en chans till framgång, måste vara ettsällan förekommande ingrepp av extraordinär karaktär i kombination medstabiliseringspolitiska åtgärder av annat slag. Utredningen konstaterar ocksåatt prisregleringspolitiken inte bör fortsätta i sin nuvarande form. majoritet skriver under på detta och pekar på att prisreglering infeär någon framkomlig väg för att varaktigt hålla nere inflationen.Internationella undersökningar visar detsamma. I dessa sägs att enprisregleringspolitik tvärtom ofta kan ha snedvridande effekter på systemet. Inteheller av inflationsdämpande skäl finns det alltså anledning att förlängalagens tillämpning. Fördet tredje; pekade utskottet på att det finns skäl att göra enmodernisering och en översyn av lagen i enlighet med en utrednings slutsatser.Utskottet förutsatte också att arbetet skulle göras snabbt, eller "utanonödigt dröjsmål", som det citeras i propositionen. Vikunde, och borde, ha haft ett konkret förslag att diskutera, istället för att slentrianmässigt möta kravet på en förlängning. Förra åretkunde vi ha vissa förhoppningar om utredningen, därför att den då varnyfillsatt. Därför valde vi aft i god ordning avvakta. I är är situationen enannan. Dessatre skäl, herr talman, är huvudanledningarna till ställningstagandeni finansutskottet. Därför kan jag på goda grunder yrka bifall reservationen. 144 BO (); Den fråga om fortsatta möjligheter till prisreglering som vi diskuterarhär är infe någon särskilt stor fråga. Men den har faktiskt ett ganskabetydande politiskt intresse. Den kastar ett mycket intressant sidoljus över deborgerligas och i första hand mycket motstridiga uppfattningar omden ekonomiska politikens medel, å ena sidan när man är i regeringsställningoch å andra sidan när man är i opposition. Först själva sakfrågan! Visocialdemokrater ser inte prisövervakning som något helt centralt medel för attstyra den allmänna prisnivån. I en marknadsekonomi är det i första hand andramedel - framför allt den generella makropolitiken och stabiliseringspolitiken -som måste bära det tunga ansvaret. Det visar vi också i handling. Trots aft viför en mycket akfiv ekonomisk politik, där inflafionsbekämpningen står icentrum och som också nu verksamt bidrar till att inflafionen minskar, har vi inte någon form av priskontroll. Det visar alltså attinflationsbekämpningen i praktiken i första hand måste föras med andra medel.Men det hindrar inte att prisövervakning och priskontroll i vissa speciellalägen kan var betydelsefulla. Det kan röra sig om vissa kritiska lägen, framförallt när det gäller att påverka förväntningar om inflation, exempelvis isamband med en lönerörelse. Det är också därför som vi vill ha en förlängning av denallmänna prisregleringslagen. Moderaternasinställning i den här frågan är mycket belysande. De förde i själva verket entyp av poUtik när de själva hade politiskt ansvar. , i sin propaganda, följerde en helt annan linje. NärGösta var ekonomiminister 1977 var han mycket snabb med att införaprisstopp. Jag har här i handen ett dokument, ett instruktionsbrev frånhandelsdepartementet till statens pris- och kartellnämnd. Det innehåller mycketdetaljerade instruktioner om att SPK skall förhindra prishöjningar somexempelvis motiveras av förväntade kostnadshöjningar. Det sägs att företag intefår kompensera sig för löneglidning och inte motverka minskande volymer medhöjda priser, osv. Det här brevet är daterat ochundertecknat "". Jaghar också ett annat brev här. Det är ganska lika fill innehållet. Det ärundertecknat av . Jagsäger i och för sig inte detta som någon kritik mot den polifik i just det häravseendet som man förde. Jag tror att det var ganska klokt att exempelvis isamband med devalveringen införa ett prisstopp 1977. Men vad jag däremot villpåpeka är att i sin propaganda är fullständigt och helthämningslösa. I propagandan lider man av en total minnesförlust. När man självhade regeringsansvar var den här prisregleringslagen ganska bra att ha. Nudäremot skall den avskaffas, därför att det råkar passa in i den moderatapropagandan. stod ensamma på den här Unjen. Men har de lyckats fångain och ; de har tvingat in dessa parfier under sin färla. Såsnabbt går det alltså att byta fot. När valet närmar sig blir mittenpartiernaså skrämda att de tappar det enklaste element av sunt förnuft och villigtordnar in sig i den moderata fållan. Dethär hindrar naturligtvis inte att prisövervakning är ett instrument somstundtals behövs. Därför behöver vi också en förlängning avprisreglerings-lagen. Meddet sagda, herr talman, ber jag att få yrka bifall fill hemställan ifinansutskottets betänkande 4. Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen 145 (): har grävt så djupt i källorna att han har glömt att fittaefter hur verkligheten ser ut . Men är ju priserna på väg nedåt -det hörde vi ju säga senast här . Bo Söderstenslumrade väl fill , för detta hade väl annars varit taktiskt befingatlämpligt att hänvisa fill. Detnya i situafionen är att det inte finns någon som helst anledning att begära enförlängd tillämpning av prisregleringslagen, eftersom det inte förehgger någonallvarlig fara för prisstegring. BoSödersten erkänner ju ändå att det var rikfigt av att den 20oktober 1977 införa prisövervakning och prisstopp efter devalveringen. När manbegärde fortsatt förlängning berodde det på att prisregleringen var i kraft.Där var man bunden. Vi har också fått höra här hur priserna steg under Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen åren 1976-1982.Olyckligtvis var prisökningarna t.o.m. uppe i 12,8 eller . Det är en heltannorlunda situation - ingen har tvingats in i den ena eller andra fållan. Viär mycket glada över att priserna nu är pä väg nedåt. Även om det infe går iden takt som regeringen hoppas, är de i varje fall på väg nedåt. Då är detfullständigt obegripligt att hävda att det föreligger allvarlig fara för inflation. Det förhåller sig inte alls på det sättet att det passar in iden moderata propagandan, utan det är så enkelt, herr talman, att det passar ini verkligheten. 146 BO (): Det här med verkligheten har sina problem. säger: Pä vårfid var vi tvungna att ha prisregleringar, eftersom priserna steg.Prisregleringarna var uppe i när de var som högst. däremot ärinflafionen i sjunkande, och dä behöver man ingen priskontroll. Det är alldelesriktigt att inflationen sköt i höjden under de borgerliga åren och att dén ärkraftigt på väg ned . Men en prisnivå är aldrig något enhetligt. Prisnivånbestår av ett otal olika priser där vissa allfid sfiger och vissa alltidsjunker. Det är allfid ett genomsnitt vi talar om när vi talar om den allmännaprisnivån. Ingen kan heller helt förutse vad som komma kan. Det är därför somvi behöver denna prisregleringslag. Vi visar att vi i huvudsak litar på degenerella makroekonomiska redskapen för att bekämpa inflationen. Vi har ocksåvisat att vi gör det med framgång. har vi inte behov av någon prisreglering, men ingen kan förutse framtiden.Något kan hända, så att vi behöver prisregleringslagen. Märkvärdigare än så ärdet inte. Prisregleringslagen kan vara bra att ha. Detfinns en skola som omhuldas mycket, framför allt av konservativa ekonomer, sombetonar förväntningarnas roll, som talar om rationella förväntningar. Ja, debrukar t. o. m. säga, att om man bara kan få folk att tro på en sak, kommer denekonomiska politikens frukter att följa därav. Detta är i och för sig litetöverdrivet. Men ibland kan det faktiskt vara bra att kunna tillgripa ett sådantmedel i en akut situation, inte minst för att påverka de olika agenterna. Detkan kanske vara löntagare eller fackföreningar, det kan vara producenter etc.Det är därför som vi behöver denna prisregleringslag. Ommoderaterna höll sig litet mer fill verkligheten, om de hade något minne,skulle de hälla med om dessa tämligen elementära saker. Men det intressanta är- det är detta som deras ställningstagande är ett utslag av - att i denpraktiska polifiken tvingas de att följa en viss linje, I sin agitation, som ärfullständigt hämningslös, följer de en helt annan linje. Detta har lett till,vilket påpekats tidigare här i kammaren , att det inte är några som helstsvårigheter för att i teorin spara 20 miljarder, medan det är enomöjlighet för dem att i prakfiken spara 19 miljoner i BB-avgiffer, trots attde så varmt omhuldar avgifter i sjukvården. 147HUGO HEGELAND (m): Bo Södersfen har ju hört talas om JohnMaynard Keynes. Han svarade som bekant pä förebråelsen för att han ändratuppfattning, att anledningen var att fakta hade ändrats. Det är möjligt attinfe ansluter sig till den uppfattningen, men fakta har ju ändratssedan åren 1976-1982. Det var väl verkligen rafionellt förväntansfullt, närregeringen gick ut och sade att vi skulle ha högst prisstegring . Nustannar prisstegringen vid . Det betyder ändå att den genomsnittligaökningstakten i prisstegringarna sjunker. skallprisstegringen bara bli högst , säger man. Den blir sannolikt . Men detbetyder att ökningstakten fortsätter att minska. Då är det väl rationellt afttro att inflationen minskar, eller hur, ? Då finns det ingen som helst anledning att förlängatillämpningen av prisregleringslagen. säger helt riktigt, herr falman, att ingenkan förutse framtiden. Nej, inte ens ! Just därför har regeringenmöjlighet att tillämpa denna lag utan att fråga om lov. Regeringenfår ju sätta prisregleringslagen i kraft och återkomma till inom enmånad. Om ingenting har hänt upphör lagen att verka. Justdärför att man inte kan förutse framtiden har prisregleringslagen skrivits pådet sättet, så att en regering kan ingripa även när det inte finns en riksdagatt tillfråga. Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen 148BRITTA HAMMARBACKEN (c): Min replik hänförde sig till Bo Södersfenshuvudanförande, där han påstod att rättade in sig i ett led av någotslag. Jag vill säga att vi definifivt inte sysslar med något sådant - visysslar med verklighet, vilket jag också skall göra i min replik. Frän deteoretiska himlarna vill jag gå över fill den praktiska verkligheten. Jag gav skälet fill ställningstagande i någralogiska punkter i mitt anförande, men eftersom tydligen inte låtersig påverka av sådana vill jag be honom att åter läsa utskottsmajoritetensskrivning i betänkandet, som han står bakom. Där säger man: "Utskottetvill emellerfid understryka att prisregleringar under normala förhållanden intepä läng sikt kan hålla nere inflafionen," Citat nr2: "----- även om prisregleringslagen, som är en beredskapslag, infe är ifillämpning kan regeringen utan att höra införa ett allmäntprisstopp," Det varprecis vad jag sade. Vi är alltså överens i sak. Jag förnekar inte prisövervakningens betydelse iextraordinära situafioner. Vad vi har påpekat är just detta faktum attregeringen kan fillämpa lagen ändå samt att det pågår en utredning, som vitycker borde ha lämnat ett förslag. Detta är orsaken till vårtställningstagande - och det behövde jag tydligen upprepa. Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen 149BO (): Det här är en något märklig och förvirraddebatt. säger: , alltså , gick det så illa att vi måste ha prisregleringar. Annars hadevi infe klarat oss. Vidare säger han: Men , , går allt så bra att det inte behövs några prisregleringar. I huvudsak instämmer jag i den karakteristiken; Såledesgår det nu betydligt bättre när det gäller inflationsbekämpningen än det gjordeunder de borgerliga åren. Men vi gör inte heller någon stor affär av dennaprisregleringslag. Vi säger bara att den kan behövas vid särskilda tillfällen,som ett extra vapen. Huvudsakligen förlitar vi oss dock påprisstabiliseringspoUtiken och de allmänna ekonomisk-politiska åtgärderna. Beträffande och uppfattningi den här frågan vill jag säga följande. försöker förnekaatt man har bytt fot. Men hur kommer det sig då att ni var varmaanhängare av denna lag? , under trycket från års val,viker man plötsligt undan. Om den här lagen infe behövs, kan det ju inte hellervara särskilt farligt att behålla den. Vi kommer inte att göra oss skyldigatill något överdrivet bruk av denna lag. Tvärtom, det är ju vi som avreglerarnär det gäller ekonomiska frågor på det här området. Men, som sagt, sakligt sett behöver viprisregleringslagen. Ändå är det intressanta i detta sammanhang inte sakfråganutan borgerlighetens sätt att uppträda i allmänhet och isynnerhet. De försöker här framstå som sjusärdeles varma anhängare avmarknadsekonomin. De försöker få socialdemokraterna att framstå som mycketstora regleringsivrare. Men det förhåller sig precis tvärtom, och det är detsom här tvingas tillstå. Jag tror att den största tjänst somsvenska väljare kan göra borgerligheten är att se fill att man också ifortsättningen får hälla sig fill drömmarnas värld och aft man slipper få sinadoktriner prövade i en kall verklighet. propaganda tål nämligeninte en konfronfafion med verkligheten. 150BRITTA HAMMARBACKEN (c): Jag vill bara påminna om att detvar som det skedde en avreglering. Men vi behöver inteorda mer om den saken. Nej, vi har inte bytt fot. Det är nämligen så, att vi icentern varje gäng en proposition läggs fram tar ställning till de olikaförslagen. väntas ju en utredning lämna besked i dessa frågor. Jag harKommittédirekfiv 1983 framför mig. Där konstateras följande: "I övrigt ärprislagsfiftningen i behov av en allmän modernisering. Detta understryks av attbestämmelserna och förarbetena i många fall kan ledas tillbaka till tiden föreandra världskriget, då marknadsförhållandena såg väsentligt annorlunda utjämfört med ," Man konstaterar alltså att den här lagen behövermoderniseras. väntar vi på besked. Jag vill framhålla attvi inte undandrar regeringen ett instrumentsom kan användas i extraordinära situationer. Därförhar vi tagit ställning i nämnda riktning. 151 BO (): Jagkonstaterar bara följande enkla fakta. regeringsår var niivriga anhängare av regleringar. Ända till - alltså elva tillämDnineav år i rad - har niröstat för denna lag. Först vänder ni på klacken och röstar allmänna mot lagen i ftåga. Dettycker jag är att byta fot: Om vill kalla det förnågonting annat, så gärna för mig. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot133 för reservationen av m, fl, 1 ledamot avstod frän attrösta, 1984/85:3 Riksdagensrevisorers förslag om vissa åtgärder på beskattnings- ochindrivningsområdet (förs, 1983/84:24) 1984/85:12 Höjning av skatterna päalkoholdrycker och tobak (prop, 1984/85:43) 17 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde, 18 § Kammaren åtskildes kl, 23,51, In fidem