prot · G809157 · 1984-12-31 00:00:00 — Dåfrågar man sig: Skulle inte den skatterabatt som vi har föreslagit för de lägstavlönade ändå vara mer hederlig än det här blinda instrumentet som slår motdem, utan att de får någon som helst kompensafion? Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1984/85:588 om åtgärder mot bankernashöjning av utlåningsräntorna i har frågat migom vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta mot banker som höjer sinuflåningsränfa mer än vad som motsvarar diskontohöjningen. rekommendafion rörandebankernas utlåningsräntor slopades i samband med den genomfördadiskontohöjningen. Bankerna utnyttjade detta till atf höja sina utlåningsräntorgentemot hushållen samfidigt som diskontohöjningen begränsadesfiH . Även om det finns goda skäl för en ökad flexibilitet ochdifferentiering vid räntesäft-ningen, är det uppenbart atf räntehöjningar på3,är orimligt stora. Bankerna har också i två steg justerat nedräntehöjningarna med sammanlagt . Det är uppenbart atf detta skett underintryck av den kritik som bl. a. regeringen riktade mot de ursprungligaräntehöjningarna. Självfallet innebär de genomförda räntehöjningarna, ävenefter justeringarna, påfrestningar för en del hushåll och näringsidkare. Jag ärdock inte beredd aft förorda tillämpning av räntereglering. Def förutsätteremellertid aft bankerna tar sin del av ansvaret för en rimlig ränteutveckling. 72HANS i (vpk): Jag tackar för svaret på frågan om åtgärdermot bankernas höjning av utlåningsräntorna. som höjningen skedde fog vpk upp frågan tilldiskussion i finansutskottet. Jag måste säga atf finansministerns uttalande atfdef inte är acceptabelt med en så stor höjning utöver vad som motsvarardiskontohöjningen är alldeles utmärkt. Men över diskontot är ju enväsentlig höjning för de människor som är beroende av krediter och som hartagit upp korta lån med rörlig ränta. Jag tycker fakfiskt atf det är orimligtatf bankerna kompenserar sig på det här sättet - förmodligen med tanke på ettförväntat kundbortfall. Man har väl tänkt aft det blir mindre utlåning, dåpengarna blir dyrare, varför def måste fas ut ett högre pris för pengarna. Jag tycker aff det är olyckligt att man har slopatränteregleringen. Det innebär ju atf man överlåter till bankerna att ha en frimarknadsprissättning på varan pengar. Finansministern har ju i olika sammanhang uttalat sigmycket starkt för att en räntesänkning måste komma till stånd. Han har dockinte velat säga när. Om vi tänker oss att sänker diskontot till denfidigare nivån, dvs, , tror finansministern då att bankerna kommer attfölja efter med att ta bort eller aft de kommer att hakvar räntan över den gamla nivån för alt passa på att höja priset på pengar?Vilka medel har finansministern i så fall att förmå bankerna att sänka räntantill den nivå som gällde före höjningen? Jag anser att ränteregleringen bör återinföras och att detvar djupt olyckligt atf den slopades, UtveckHngen i samband med den senastediskontohöjningen visar ju att bankerna försökte passa på. Jag tycker att detHknar ockerprissättning att dubbla diskontohöjningen. Om åtgärder för att underlätta unga familjers bosättning Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1984/85:593 om åtgärder för att underlätta unga familjersbosättning har frågat mig vad regeringentänker göra för atf underiätta unga familjers bosättning. De statliga bosättningslånen avskaffades av den borgerligaregeringen , Efter riksdagsbeslut på förslagav den nuvarande regeringen får, fr, o, m, , ungdomar mellan18 och som allemanssparar rätt till lån för bosättning eller anskaffandeav bostad - def s, k, ungdomens bosparande. Även allemanssparande som skettföre denna tidpunkt ligger till grund för lånerätten. Lånerätten uppgår tilltre gånger sparat belopp. Man får låna högst . eller, om lånet inteavser förvärv av bostad, högst . Detta är minimiregler, och det ärdärför möjligt för bankerna aft bevilja ännu större lån. För att kvalificerasig för bosparlän krävs att man har sparat . på ett enskiltallemansspar- eHer allemansfondkonfo. Det förtjänar atf påpekas atf den genomfördadiskontohöjningen medfört att villkoren för allemansspararna, däribland deungdomar som bosparar, nu blivit än mera förmånliga. Genom ungdomens bosparande blir det möjligt attför en stor del av landets ungdomar och unga familjer fillgodose de syften somtidigare nåddes genom bosättningslånen. stimuleras unga människor tiHregelbundet sparande och god hushållning med sina ekonomiska medel. Även defidigare bosäftningslånen förutsatte för övrigt regelbundna återbetalningar iform av räntor och amorteringar, dvs. en form av sparande som dock skedde försti efterhand. Givetvis finns det anledning atf noga följa hurbosparandet för ungdomar utvecklas och därvid undersöka bl. a. vilkamöjligheter ungdomar med en svagare ekonomisk ställning har att delta isystemet. Det krävs dock mer fid innan några bestämda slutsatser kan dras. 6 protokoll 1984/85:157 Nr 157 Anf. 74 (vpk): Fredaeen den Herr talman! Tack för svaret på min fråga! 31 maj1985 Frågan rymmer egentligen rätt mångaproblem. men är de förändringar som diskontohöjningen med följande räntehöjningar Ombetydelsen av åstadkommit för dem som redan på olika sätt har finansieratsin skärpningenav bil- bosättning och lånat på olika håll. För dem blir det uppenbarligenbra mycket kreditförordningen 'y'' o' besvärligare. Ännu föreligger ju inte möjligheten atf få dessa förhandikappades ''oparlån - den föreligger först från . möiligheteratt köpa '' '' ' bekant gör infe folk så, aff man planerar och sätter bo medden Ijjl utgångspunkten att de skall väntatill . uppe iproblemet hur de skall finansiera sin bosättning. De är i stor utsträckninguflämnade till kredifkortsmarknaden, till aft ta privata lån eller till aftlåna i de bankinrättningar som finns. Finansministernnämnde i svaret aft det även enligt de villkor som gällde tidigare i fråga ombosäftningslånen förutsattes vissa amorteringar och räntebetalningar. Det ärganska väsentligt aft peka på atf de villkor som förut gällde var litetannorlunda än de som gäller . Då var räntekostnaderna betydligt lägre ochamorteringstiderna var fördelaktigare än om man tänker på de ungdomar somnu är i motsvarande situation - generellt sett. Jag tycker det är bra aftfinansministern i frågesvaret har understrukit att def finns anledning aft nogafölja hur bosparandet för ungdomar utvecklas. Det är synd atf def skall finnasen spärr som innebär aft man först måste spara ihop . för atf överhuvud taget få dessa lån - vilka jag i och för sig tycker är positiva. När manföljer utvecklingen av detta bosparande bör man göra def mot bakgrund av derådande bestämmelserna och se över hur stora ränte- och amorteringskostnadernablir. Jag tackar än en gång för svaret, Def är bra att man äruppmärksam på problemen, och det är bra aft man är beredd aft fa itu och seöver förutsättningarna om man gör bedömningen aft def behövs. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1984/85:594 om betydelsen avskärpningen av bilkreditförordningen för handikappades möjligheter att köpa bil Margö har frågatarbetsmarknadsministern vilka följder regeringens beslut om skärpning avbilkreditförordningen får för handikappades möjligheter aft skaffa sig bil ochpå vad sätt deras behov beaktats i samband med beslutet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Förordningen (1985:253) om vissa betalningsvillkor vid yrkesmässig försäljningav bilar, vanligen kallad bilkreditförordningen, trädde i kraft den 82 och innehåller bestämmelserom kontantinsats och kredittid vid yrkesmässig försäljning avbilar. Enligt förordningen skall av köpesumman erläggas kontant ochåterstoden . ,som är den myndighet som skall se till att förordningen efterlevs, får dockmedge undantag från bestämmelserna om särskilda skäl föreligger. Enligtvad jag har inhämtat avser kommerskollegium att generöst medge undantag frånförordningens bestämmelser för handikappade. Detta överensstämmer i sak medden praxis som tillämpades när den fidigare bilkreditförordningen var i kraft. Dehandikappades behov av transportmedel har alltså beaktats i bilkreditförordningengenom den dispensmöjlighet som finns. Enligt min bedömning kommer därförförordningen infe aft begränsa de handikappades möjligheter atf köpa bil. Ombetydelsen av skärpningen av bilkreditförordningen för handikappadesmöjligheter att köpa bd 76 MARGÖ (vpk): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga. Jag måste säga affsituationen känns något ovan - jag är inte direkt van vid att få så posifivasvar på frågor som jag ställer här i kammaren. Men det var desto mer glädjandejust i det här speciella fallet. Behovetav bil är olika för handikappade och ickehandikappade. Den icke handikappadekan allfid göra en ekonomisk avvägning, och då kanske välja atf infe ha bil menändå kunna förflytta sig tämligen fritt, om den privata ekonomin inte tillåterbil. Det valet existerar infe för den som har ett handikapp och som inte kananvända allmänna kommunikationsmedel eller förflytta sig på annat sätt än medbil. Jagär alltså mycket nöjd med det här svaret samt hoppas att frågan i någon mån harinneburit atf saken har klarlagts och atf detta når ut till handikapporganisationerna,där man har hyst oro inför de nya avbefalningsreglerna. Jagvill ha ett förtydligande av en mening i svaret, där def står attkommerskollegium skall "generöst medge undantag". Innebär det att densom behöver köpa bil på grund av handikapp alltid kommer att få dispens? Ellerkommer det atf upprättas graderade bestämmelser för när dispensen skall träda ikraft? Finansministernsäger också i svaret att den nya förordningen inte kommer att "begränsa dehandikappades möjligheter att köpa bil". Vad menas då med"begränsa"? De handikappades möjligheter att skaffa bil är starkt begränsade. Detmaximala bilstödet är ,, och bara den som tjänar ,kan få fullt bidrag. Vid en inkomst på , försvinner bilstödsbidragefhelt och hållet, Alla vet att man knappast får någon bil för , -det blir då en begagnad bil. En handikappad måste emellertid ställa helt andrakrav på funktionerna hos en bil än vad en ickehandikappad kan göra. Dehandikappades möjligheter aft skaffa bil är alltså begränsade, men def ärskönt aff det inte blir ytterligare begränsningar. Om räntehöjningens betydelse för kommunernas ekonomi Med en "generös" tillämpning menasaff undantag från bestämmelserna i regel skall medges när det gälleranskaffande av fordon och orsaken är att den som vill skaffa fordonet har etthandikapp. Några speciella graderingar eller liknande tror jag infekommerskollegium avser atf göra, utan man kommer aff se välvilligt på de motivsom de handikappade anför. Jag kan ge Margö rätt i atf den exaktatolkningen av den sista meningen i mitt svar är just detta att förordningeninfe kommer atf begränsa de möjligheter som de handikappade haraft köpa bil. För de allra flesta - inte bara för de handikappade - är jumöjligheterna begränsade när det gäller aft köpa bil, dvs, de ekonomiskamöjligheterna. Den nya förordningen innebär infe någon ytterligare begränsning-def var min avsikt atf säga med denna mening. Med detta anförande, under vilkettredje vice talmannen överfog ledningen av kammarens förhandlingar, varöverläggningen avslutad. 21 § Svar på fråga 1984/85:595 om räntehöjningensbetydelse för kommunernas ekonomi har frågat civilministern påvad sätt räntehöjningen kommer att påverka kommunernas ekonomi och verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat aft def är jag somskall svara på frågan. Räntehöjningen är eft medel för aft i det kortaperspektivet åstadkomma positiva effekter på vår bytesbalans. Liksom andrasfabiliseringspolitiska åtgärder kan den få effekter på kommunerna. Det heltcentrala är emellerfid atf åtgärden syftar till aft stärka en ekonomisk polifiksom är inriktad på aff öka tillväxten i ekonomin och hålla igenkostnadsökningarna. Leder politiken inte fill dessa resultat kommer kommunernaaft ställas inför stora ekonomiska problem inom en infe alltför avlägsenframtid. är def ekonomiska läget gynnsamt ikommunsektorn, varför jag infe bedömer aff räntehöjningen kommer att leda fillnågra bekymmer för kommunerna. Mänga kommuner och landsfing harbetydande likvida tillgångar. Jag anser inte atf räntehöjningen behöver ledafill aff för medborgarna vitala verksamheter påverkas negativt. 79SVEN (vpk): Jag tackar finansministern för svaret, och iNils frånvaro skall jag kommentera def. Det ligger en del sanning i svaret, när finansministerngör gällande aff räntehöjningen har varierande effekter för kommunerna. andra kommer atf få defbesvärligt, Def intressanta är aft det är kommuner som redan förut brottas medsvåra problem - och som har måst fa stora lån -som får besvär med höjdakostnader. Dessutom slår den här räntehöjningen på priserna. Kommunerna har juen vamintensiv verksamhet också när def gäller vård. Man måste köpa mycketsaker, och diskontohöjningen innebär aft priserna kommer aff stiga. Jagskulle vilja ha ett förtydligande svar på en intressant fråga. Om det kommerprishöjningskrav med motiveringen att räntan har stigit - man vill fåkompensation över varupriserna - hur kommer då finansrninistern aff agera medtanke på det gällande prisstoppet? Kommer han att vara generös, eller kommerhan atf hålla på att detta infe skall spela in. Den frågan vill jag ställa,eftersom det kommer atf bli eft tryck av det här slaget när det gällerprisstoppet. Jagvill också tillägga att jag med erfarenhet av bosfadsakfivifeter i kommunernamycket väl vet att räntehöjningar på olika sätt slår emot bostadsföretagen ochökar kostnaderna, om infe direkt så på litet . Detta gör attbostadskostnaderna sfiger. Det kan infe vara fill fördel för kommunernasverksamhet, eftersom man där slår vakt om att medborgarna skall ha en godbostadsstandard fill rimliga hyror. Likasåfår många unga familjer som har köpt litet äldre hus för att reparera upp dem -det blir ju äldre hus lediga - stora topplån. Det har vi redan indikeringar på.Nu rakar deras bostadskostnader snabbt i höjden. Detta tycker jag atf vi skallha med i bilden när vi värderar den här åtgärden, Def finns fakfiskt risk föratt de negafiva effekterna blir åtskilligt större än vad finansministern isvaret försöker göra gällande. Omräntehöjningens betydelse för kommunernas ekonomi Jag vill svara på frågan huruvida generösa dispenser från prisstoppetkommer att ges åt företagen med hänvisning fill höjda räntekostnader. Mittsvar är att någon generös dispens med den motiveringen som grund infe kommeratt ges. Samma regel gäller här som för andra dispenser från prisstoppet.Kostnadsökningarna - vare sig de beror på höjda räntor, höjda löner ellernågonting annat - måste vara av den allvarliga arten atf företagets beståndhotas. Det är på den grunden dispens kan medges, men infe generellt för atträntorna har höjts. Närdet gäller de negativa effekterna av räntehöjningen är det uppenbart aft mycketav def som beskrivs som tänkbara negativa effekter endast uppstår underförutsättning att denna räntenivå blir bestående . Låt migförsäkra att den ekonomiska politiken bedrivs med den mycket bestämda avsiktenatf denna räntehöjning skall bH så kortvarig som möjligt. Regeringen ansernämligen, liksom många andra, aff den räntenivå nu har i det långaloppet är omöjlig för oss atf bibehålla. Den ekonomiska politiken måste alltsåutformas så, att ränteläget succesivt kan pressas ned. Omberäkningen av vägtrafikskatt i och 81 (vpk): Def vore fel atf underlåta notera att def finns en vilja hosfinansministern att inte släppa efter när def gäller dispanser frånprisstoppet. Jag noterar detta som positivt och hoppas att det också följs aven verklighet, där man reellt lever upp fill dessa intentioner. Närdet gäller de negativa effekterna i övrigt av räntehöjningen kan jag också sägaaft det vore bra om man redan nu hade målsättningen aft sikta in sig på aftsnarast möjligt pressa ned räntenivån. I det långa loppet har man det intrycketute på fältet, i kommunerna och annorstädes, att just den höga räntenivån ärden stora boven i dramat. Räntenivån har medverkat till aftskapa inte färre utan fler problem i ekonomin. Överläggningenvar härmed avslutad. 22 § Svar på fråga1984/85:612 om beräkningen av vägtrafikskatt i och har, mot bakgrund bl. a. av att kilometerskatten för enlångtradare är . högre per mil i än i och attåterbetalning av svensk fordonsskatt görs efter särskild ansökan, frågatkommunikationsministern vilken slutsats regeringen drar av rådande förhållandennär det gäller den norska resp. svenska kilomeferbeskatfningen och vilkaåtgärder regeringen tänker vidta för atf minska byråkratin och de högakostnaderna för de svenska lastbilsåkarna. har vidare frågat omregeringen avser att aktualisera problemen inom . Arbetetinom regeringen är så fördelat att def är jag som skall svara på frågorna. Bådeden svenska och den norska kilometerskatfen bygger på att fordonen beskattas idet land där de används och åsamkar sHfage på vägar m. m, I tas iprincip ut samma skaft för både inhemska och utländska fordon. Detsamma gälleri , Detta innebär att skaften i båda länderna är konkurrensneutral. Deinhemska åkeriföretagen varken gynnas eller missgynnas av skaften. Vadsom skiljer den norska kilometerskatfen från den svenska är i huvudsak atf dennorska skaften är åtskiHigt högre än den svenska, Aft den norska skattenivån ärhögre är givetvis inte något som i och för sig kan föranleda invändningar frånsvensk sida. Det hindrar inte atf def skulle vara önskvärt om svenska lastbilarkunde slippa erlägga norsk kilomeferskaft, eller få skatten nedsatt. Det förutsätteri så fall att en överenskommelse kan träffas med om ömsesidigaeftergifter. Inom övervägs förutsättningarnaför att uppnå en nordisk eller bilateral överenskommelse på detta område. Jagär infe för dagen beredd aft lämna besked om vilka åtgärder övervägandena kanföranleda. När det gäller möjlighetenatf aktualisera kilometerskatten hos Nordiska ministerrådet kan jag nämnaatt den danska regeringen vid Nordiska rådefs 32:a session tog upp frågan omnedsättning av såväl den norska som den svenska kilometerskaften. Den norskaoch den motsatte sig detta önskemål. Jag bedömer def förnärvarande inte som lämpligt att väcker frågan på nytt, Anf.83 (): Jag tackar finansministern för svaret på frågan. Jag skulle dock viljaställa en följdfråga, när finansministern säger aft skaften ärkonkurrensneutral. Ja, isolerat nationellt kan man säga det, men när man vethur trafiken flödar mellan , och in på norska sidanfram och åter blir den i praktiken långt ifrån neutral, jag ville närmast atffinansministern skulle medge atf den i den delen inte är neutral. Minföljdfråga är: Vad menar finansministern med atf det infe skulle vara lämpligtaft aktualisera saken i , och vad ligger i begreppet atf"det skulle vara önskvärt" om frågan löstes? Jagvill bara ta ett exempel medan finansministern funderar på enfilläggskommenfar. Om vi tänker oss att en bil kör från till Sarpsborg,en körsträcka i , med ett treaxlaf ekipage med släpvagn,tofalvikt , innebär det , i milkostnad. , skallchauffören erlägga kontant vid gränsen. Från återbetalas tillåkaren en dygnsersättning. Den svenska vägskatfen på , per milåterbetalas infe utan kvarstår på tills sluträkning utgår.Ansökan om återbetalning skall ske på särskild blankett. Vaddet innebär i form av besvär för åkare och för länsstyrelser kan var och enräkna ut. Omvidare det fordon som jag nämnde - vilket var lastat med kvarfsif - i ställetskulle ha varit lastat med wellpapp, skulle oförändrad avgift ha utfagifs,eftersom avgiften baseras på fordonets tofalvikt. Även detta är en litetoriginell bestämmelse. Mycketstort missnöje råder med den nuvarande ordningen. Det upplevs som orättvist attåkarna har så olika villkor. Den nuvarande ordningen har bl, a, lett till aftnorska åkare väljer svenska vägar, t, o, m, i fall där körsträckan härigenomblir längre, eftersom detta ställer sig klart ekonomiskt fördelaktigt.Finansministerns besked att skatten är konkurrensneutral är därför intesärskilt tungt vägande. Jagmenar för egen del aft det finns anledning aft aktualisera frågan om det ärmöjligt aft åstadkomma ömsesidigt rättvisa regler. Jag har uppfattat attfinansministern önskar aft denna fråga skall få en lösning. Det gäller här,herr talman, inte någon ny fråga. Redan företrädare iämbetet, , har haft atf ta ställning tiH den här frågan under sintid som finansminister. Om och regeringen anser att det ärönskvärt atf frågan får en lösning, skulle det vara intressant att få vetavilket tidsperspektiv som finansministern anlägger. Kan denna fråga rent avlösas eller ? Det vore i så fall en framgång. Omberäkningen av vägtrafikskatt i och Om beräkningen av vägtrafikskatt i och Med konkurrensneutralitet menar jag atf nären svensk lastbil kör i betalar den samma kilometerskatt som en norsklastbil när denna kör i , När å andra sidan en norsk lastbil kör i Sverigebetalar den då samma kilometerskaft som en svensk lastbil som kör i ,Någon annan definition på konkurrensneutralitet har vi svårt aft komma framfill. Men detta hindrar inte, som jag säger i mitt svar, att vitycker aft den nuvarande ordningen inte är tillfredsställande. Den skapar bådeadministrativa problem, besvär och kostnader för svenska lastbilsförare somkör i , medan ju faktiskt motsatsen uppstår, i varje fall i vissutsträckning, för norska lastbilsförare i , Det är det som gör defönskvärt aft försöka få tillstånd en lösning av frågan. Skälet till att jag uttryckte mig mycket försiktigt bordeElver inse. För att vi skall kunna nå resultat måste vi mötas av enmotsvarande vilja från den norska regeringens sida. Innan jag har kännedom omviljan från denna regerings sida att nå några lösningar på problemet är detklokast aft jag infe gör några utfästelser. Det är två suveräna stater som härmåste göra upp. Jag sade tidigare att jag inte tycker aff det är lämpligtaft en av de regeringar som förvägrade atf ta uppfrågan om kilometerskatfen i väcker frågan på nytt. Jagtror att slutsatsen beträffande anledningen till att detta är olämpligt ger sigav sig själv. 85 (): Jag blir inte mer lugnad av det somfinansministern nu säger, hänvisar fill att det är fråga omtvå självständiga stater och till att man naturligtvis inte kan klampa på hursom helst. Om frågan vore ny, skulle det vara eft rimHgt svar, men det gällereft problem som snarare är decennier långt än årslångt, Def vore därförangeläget aft vi fick kännedom om åtminstone den vilja atfta tag i def. Finansministern erkänner atf def är fråga om ett stortproblem, och det håller jag honom räkning för. Låt mig dock summera genom atfsäga aft skatten långt ifrån är konkurrensneutral, även om man inom det egnalandet inte gör någon skillnad i avgiftshänseende. Klart är att effekterna avgällande ordning blir förödande för åkarna. Detta har redan vidimerats av finansministern.För länsmyndigheten, som skall hantera blanketterna för restitutio-nen, vilkensker dygnsvis för den tid fordonen befinner sig i , är den nuvarandeordningen naturligtvis mycket byråkratisk. Det är inte tillfredsställande meden ordning som missgynnar svenska åkare och premierar norska åkare somavsiktligt kör in på svenska vägar därför atf avgiffssättningen är så sned.Jag vill därför instämma med finansministern i hans uttalande att det är mycketönskvärt aft denna fråga snabbt kan lösas, så atf vi får en bättre fingensordning. Om nu detta problem är mycket gammalt och det dessutom råder starkaskäl aft försöka lösa problemet, måste jag fråga om han har någonförklaring fill aft def inte löstes under def då satt iregeringsställning, Anf.87 (): Jag skall infe vara småsint, utan låta krifiken gälla också tidigareregeringar. Mennär problemet går aft hitta så långt tillbaka som till tid somfinansminister, är det naturligtvis dags atf fa sig an det. Vi kan naturligtvisha en särskild debaftomgång om vem som har def största ansvaret för att detinte har hänt någonfing. För dagen gäller ju ändå aft def är den socialdemokrafiska regeringen som här i har ansvaret.