prot · G80975 · 1984-12-31 00:00:00 — Den kritiken bör väl emellertid i förstahand rikta mot sin egen regering, som har del yttersta ansvaret i dessa dagar.Vi i skatteutskottet har från den borgerliga sidan tagit emot förslagen ochlyssnat på vad har sagt. Här finns representanter för alla de tre borgerligapartierna i skatteutskottet. Men , när vi debatterar skatterna - somutgör 222 000 miljoner av statens inkomster - konstaterar jag med förvåning ochbestörtning all ingen enda av skalleutskotlels åtta ordinarie ledamöter elleråtta suppleanter från socialdemokraterna finns närvarande. 9 protokoll 1984/85:74-75 Jag föreslår all talar om för sina partivänneri skatteutskottet vad han har framfört här. Jag är alltså ytterst förvånad överall man så nonchalerar den skattedebalt som vi nu har i kammaren att man inteens behagar sitta och lyssna - man är inte upptagen på talarlistan och bryr siginte ens om att lyssna på debatten. Det är förvånande. 60 () replik: Min avsikt var närmast all signalera detomfattande arbete som gjorts inom revisionen. Vi har haft en hel del sakkunnigafrån och från andra håll, och vårt betänkande är på ell parhundra sidor. Det är väsentligt att ägna det arbetet uppmärksamhet -betänkandetkom lätt bort i samband med alt budgetpropositionen distribuerades. Beträffande återredovisningen från regeringens sida tillriksdagen har del skett en förbättring. Vi har fått en återredovisning frånregeringen som är omnämnd i vårt belänkande. Del har alltsåskett en förbättring på den punkten. Men istort gäller alt del har hänt praktiskt tagel ingenting på dessa . 61 () replik: Jag skulle bara vilja fråga om handelar min uppfattning att det är egendomligt att en skattedebalt förs här ikammaren utan all någon av de 16 ledamöterna resp. suppleanterna från detsocialdemokratiska partiet i skatleulskoltet är närvarande. 62 () replik: Jag tillhör inteskatleulskollel, så jag sköter inte i delta fall de disciplinära insatser somvar och en gör i sill utskott. Men i det utskott jag fillhör ser vi till alt havåra ledamöter närvarande i kammaren när våra ärenden debatteras. 63TOMMY (vpk): Det har i den här allmänpolitiska debattenvarit populärt, bortsett från de borgerliga partiledarnas debatt om desäkerhetspolitiska aspekterna, all tala om- marginalskattesänkningar. De bådahögerpolitiska partiledarna lovade iförmiddags, i sann opportunistisk anda, all sänka marginalskatterna lill . Vad delta innebär för de lönearbelande, de medårsinkomster runt , är inte speciellt mycket. Däremot innebär delstora skattelättnader för dem med höga inkomster, oavsett om de har högabefallningar inom den offentliga eller den privata sektorn, eller om de harhöga arbetsfria inkomster. Med utgångspunkt i dessa debatterande höginkomsttagarespopulistiska skatleullalanden har jag dristat mig lill all räkna ul vad deltaförslag skulle innebära för två inkomstlagargrupper. Industriarbetarenfrån stålverket i , industriarbetaren i , verksladsarbetarenpå i eller byggnadsarbetaren som jobbar med alt bygga omgamla kåkar här i skulle få en sänkning av skatten med omkring 1 000kr. Den deltidsarbetande kvinnan, hon som ni högerpolitiker vill skallstanna i hemmet och inte efterfråga en plats i arbetslivet, skulle inte få elt endaöres skattesänkning enligt ert förslag. Dessa exempel på skatleminskningar skall ställas mot deskalteminskning-ar som ni föreslår på högre inkomster, exempelvis BenglWesterbergs och egna löner som riksdagsledamöter. I dessalönelägen skulle förtjänsten bli . i form av lägre skatt.Förtjänsten blir ännu större ju högre upp i inkomslskikten man kommer. Jag larden ene av de två högerpolitiska ledarna, , på orden när han isitt huvudanförande sade "all man skall sänkamarginalskatterna i de inkomstlagen där effekterna är som högst". Del är i klarspråk vad en högerpolilisk skattereformskulle komma att innebära. Den innebär skattesänkningar för överklassen, fördem med riktigt höga inkomster och för dem med inkomster avspekulaiionsvinsler. Det är vad de lönearbelande har att se fram emot vid etteventuellt regimskifte . Dessa skaltesänkaridéer från de borgerliga partierna haremellertid också en annan sida. som staten genom dessaskalleoperationer fråntas en myckel stor del av sina inkomster, kommer ocksåsom ell brev på poslen en motsvarande social nedrustning. Utgångspunkten förskattesänkningarna är alt visa all staten inte har medel alt betala socialaförmåner till dem som har det sämst ställt. a. föreslår ni ju attersättningen vid sjukdom skall dras ned så att de som inte har avtal omsjuklön, dvs. arbetare i den privata industrin och tjänstesektorn, får svårtall leva på en dräglig nivå. Del är bara en av effekterna av dennahögerpolitik. Slutpunkten, herr talman, i denna högerstralegi är alltvinga fram en privatisering av stora delar av den sociala och kulturellaservice som kan utnyttjas av de många människorna enbart därför att densker via den gemensamma sektorn. Del är en ofärdens politik som de borgerligadrar upp med sill skönmålande och förrädiska lockande med skattesänkningar. Niföreslår inte en rättvis fördelningspolitik, utan ni förordar en fattigdomspolitik. Del finns skäl all i denna debatt ocksåkommentera den socialdemokratiska skattepolitiken. Till stor del harsocialdemokraterna i ett tidigare skede varit överens med de borgerliga omdenna skattepolitik. Därför är nuen marginalskatlesänkning genomförd, vilkenmest gynnar dem med höga inkomster. Ju högre inkomsterna är, desto större blirskallesänkningen. På samma sätt finns det skäl att anklaga socialdemokratinför att inte med kraft vilja beskatta de enormt stora förmögenheter somåterfinns hos en del kapitalstarka individer och bolag här i landet. Jag åsyftar den stora förmögenhetsöverföring som har ägtrum från hushållens och den offentliga sektornsförmögenheler till stora kapitalägare, finansbolag, banker etc. samt tillutländska investerare och långivare. Här rör del sig om . Enbart genom inflationen har omkring 100 miljarderkronor omfördelats från vanligt folk till kapitalister och storfinans undertiden . Del är framför allt dessa företeelser som måsteförhindras, och förhållandena måste återställas. Därför har ocksåvänsterpartiet kommunisterna föreslagit att en engångsskatt på storaförmögenheler skall las ul, som i ell första skede skulle ge ca 6 miljarder iskatt - inkomst till staten - och därefter en högre förmögenhetsskatt än vadsom nu är fallet och som skulle inbringa ca 2,5 miljarder mer än nugällande förmögenhetsbeskattning. Men, herr talman, även en kraftig begränsning av avdragenmåste göras för att skattesystemet skall kunna ge utjämnande effekter. Somsystemet nu fungerar innebär det att höginkomsttagare i stor utsträckningminskar sina skatter genom omfattande avdrag. De som har tillräckligt högainkomster, och därigenom kan tjäna rikligt myckel genom utnyttjande av avdrag,skalleplanerar oftast - och minskar därigenom sina inkomster sa myckel all deinte betalar mer i skall, i procent räknat, än vanliga inkomsttagare som intehar några avdrag all göra. Därför har också kommunisternaföreslagit all avdragen för räntor, s. k. underskollsavdrag, inte skallgodkännas såvitt de inte avser underskott för egnahemsboende. Men även härmåste det finnas begränsningar, som innebär all ell lyxboende intesubventioneras genom skatteavdrag, som i sin tur belastar alla andraskattebetalare. måste dock elt annat syslem byggas upp, som ihuvudsak avlöser den nuvarande beskattningen av arbetsinkomster. Enproduktionsskall är ell sådant sätt all avlösa skatterna på inkomst av arbete.Endast en mindre del av inkomstbeskattningen behöver finnas kvar för all jämnaul de inkomstskillnader som sannolikt kommer all finnas efter enprodukiionsbeskallnings genomförande. Del har under en lid också debatterats hurstora skillnaderna är mellan olika kommuner i skilda delar av landet. Påskattesidan skiljer det mer än , då inberäknal landstingsskall och eninomregional skaileuljämning för . Del verkliga förhållandet,dvs. skillnaden mellan högst och lägst beträffande kommunerna, är . ikommunalskatt per intjänad hundralapp. Det är en stor skillnad, som ytterligareförvärras av all de kommuner som har höga kommunala skatter som regel även harstora skulder, som också måste betalas. Det är de kommuner som ilälorlerna har tagit ett socialt ansvar för all bygga bosläder för debehövande. Del är kommuner i glesbygder, där bl. a. utflyttning av industrieroch människor orsakat minskade inkomster, och det är kommuner i glesbygd somgenom befolkningssammansällningen har låg skattekraft. Dessa kommuner har, imotsats till de rika kommunerna, oftast också en service på lägre nivåför de efterfrågande kommuninnevånarna på grund av alt sammansättningen oftastblir sådan att del finns en högre grad av social efterfrågan i dessa kommuner. Dennaojämlikhet accepterar inte kommunisterna, ulan vi återkommeräven med kravet på en enhetlig skall för stat och kommun, lika oavsett ivilken kommun man är bosall. Detta skall ge en reell utjämning av bådekommunalskatterna och, i den andra änden, den kommunala servicen. kommunisterna har när delgäller den ekonomiska politiken till årets föreslagit åtgärder som pålängre sikt än ell budgetår skulle innebära skärpningar av skalleregler förrika och höginkomsttagare etc. i storleksordningen 15-20 miljarder kronor.Detta skulle ge utrymme för att bl. a. slopa momsen på mat, en åtgärd sombarnfamiljerna liksom de lönearbelande skulle ha verklig nytta av. Det skulleockså innebära en omfördelning av förmögenheterna och påverka denförmögenhelsöverflyltning som har ägt rum . 64 () replik: Jag begärde replik bara för all rätta lill enfelaktighet i anförande. Han sade all här i dagskulle ha lovat att sänka marginalskallen till 40 000. målsättningen alt vi skall komma dit. Däremot lovade han all kommervi i regeringsställning skall vi sänka marginalskallen till för inkomsterupp till 200 000 penningvärde. kunde ha besparat sigdel huvudbry som han har haft när han har räknat på hur detta kommer attulfalla. Enligt folkpartiels mening är del här fråga om en anpassning som skallske , sannolikt . Vi har fullt förtroende föralt arbetsmarknadens parter under den tiden skall hinna att genomlöneförhandlingar anpassa lönerna till vad de tycker är riktigt för olikainsatser i samhället. Man kan alltså, , inte utgå från någrastatiska förhållanden och göra en sådan beräkning. Del är inte bara skatten detgäller ulan också lönerna för olika grupper i samhället. Det finns förvissomöjligheter alt anpassa dem så all man får lill stånd rimliga och rättvisaekonomiska förhållanden också . 65TOMMY (vpk) replik: Bengl utlovade skattesänkningarned lill och inte lill 40 000, som sade - jag gissar alldet var en felsägning. Men det var de facto vad han gjorde. Och det som isammanhanget är intressant är att statens inkomster vid sådana operationerkommer alt minska så radikalt att man på utgiftssidan inte får någonting överlill de sociala förmåner och även kulturella nytligheler som vi har. Detär den politiken vi från vpk angriper. Det finns inget skäl i världen, anservi, all nu sänka marginalskatterna till , som både och dag talat om - del ger inga pengar till vanliga jobbare, men det ger storaskattesänkningar till höginkomstlagarna. Däremot orsakar det vanligainkomsttagare, arbetare, problem när det gäller all få bostadsstöd och olikatyper av subventioner, som trots alll behövs för alt man skall kunna leva idetta kapitalistiska samhälle. 66 () replik: Det var en felsägning om jag sade 40 skall del vara. Jag vill än en gång säga till att del intebara är fråga om skatten - del är faktiskt också fråga om hur bruttolönerna serul. Därför stämmer inte den uträkning som gjort. 67 (vpk) replik: Vi kan naturligtvis tvista om uträkningen,men den är gjord på grundval av de uttalanden har gjort fråntalarstolen . Icke förty kvarstår problemet - jag förslår alt han intevill ta upp det till debatt, - att del inte blir några medelkvar i statskassan för att hjälpa de människor som har del dåligt i samhället. 68BENGT SILFVERSTRAND (s): När jag försökte fundera ut en förklaringlill de borgerliga företrädarnas beteende vid olika tillfällen i dagens debatt,föll tankarna slutligen på elt uttalande av förre moderatledaren ien intervju i Pockellidningen R. Där säger bl. a. följande: "regeringspartis uppgift är att sitta kvar vidmaklen . oppositionspartis uppgift är alt komma tillmakten så fort som möjligt. När man har okunniga väljare, vilket vi har iSverige, så tvingas man förenkla sitt budskap så till den milda grad. Detta göralt vi tvingas föra elt resonemang, som ibland överskrider sanningens gräns.Hade vi kunniga väljare som visste vad del var fråga om, skulle vi aldrig kunnahålla på som vi gör." Detta är alltså sagt av förre moderatledaren utgör en alldeles utomordentlig illustration till de borgerliga anförandenai dagens diskussion. Det har varit en sällsam dag. Efter att ha avlyssnat deändlösa, entoniga och enformiga borgerliga jeremiaderna kan man verkligen frågasig om svenska folket är uppskattat efter förtjänst. Del var om skatter jagskulle tala. "Tillflydda tider återgår min tankeän så gärna, mig vinkarfrån förflutna år så mångenvänlig stjärna." Så skaldar i inledningsstrofernalill liteldiklen i Fänrik sägner. Och den vänliga stjärna som vinkar lilloss från del förflutna är . I en liten tänkvärdbetraktelse beskriver den tidens moderata skattepolitik. Han sammanfattarså här: "Direktör i få sin skall sänkt med några lusen kronor. Annars kan han inte beredaplåtslagare arbete. Del måste löna sej för direktör arbeta, annars får han ingen lust alt utföra allt del arbete som detinnebär alt ha Plåtslagare skattelättnad blir däremotnästan ingen. För honom lönar det sej nämligen ändå all arbeta, eftersom han,om direktör inte finge någon skallelättnad, skulle bli friställd.Dessutom måste vi som bekant ha ett starkare försvar, och det kostar pengar, såför plåtslagare kan del tyvärr inte bli fråga om någon nämnvärdskaltelindring. Om däremot direktör får skalleii sänkt, så ökashans lust att tillverka plåt för försvaret, vilket är bra och demokratiskt.Därmed försvaras ju nämligen även plåtslagare mot anfall frånöster." Ja, herr talman, den här Danielssonska betraktelsen frånår 1968 ser ut att hålla inte bara som en sammanfattning av moderatskattepolitik utan också som en myckel anslående beskrivning av dagensborgerliga debatt i den här kammaren. Och skulle plåtslagare dessutom drabbas av ödetatt bli sjuk eller arbetslös under en borgerlig regering, kommer han och 10000-lals andra svenskar att få sälla sig till de socialhjälpslagare sommoderaterna , bl. a. via sin partiledare, har beskärmat sig över. Enligt moderat skattefilosofi är marginalskatterna vårtalll överskuggande skatteproblem. Denna myt omhuldas också av den s. k.Rödanejlikan-kampanjen, som för obeskattade medel sprider en i långa styckenförljugen skallepropaganda lill hushållen i den glättade broschyren "Dagsall reagera". "Hälften kvar", lyder del käcka fältropet. Och liksom i vad gäller millenpartierna så harkampanjmakarna i näringslivets politiska läckorganisationer blivit bönhörda. av löntagarna kommer inte att ha en marginalskatt överstigande , närskattereformen nu genomförts. Men visst är det alt reagera. Reaktionen bör då gällade verkliga orättvisorna i skattesystemet, de alltför många kryphål som gynnars.k. skatteplanering och skatteflykt och den orättvisa fördelningen av skattmellan kapital och arbete. "Den som väljer alt kalla för eltskalleparadis riskerar att inte bli lagen på allvar. Icke desto mindre ärSverige faktiskt i elt avseende elt verkligt skalleparadis. Delta gällerinkomstbeskattningen av aktiebolag och ekonomiska föreningar." Den som uttrycker denna synbarligen paradoxala uppfattningär professorn i handelsrätt vid , . Han gördet i en utomordentligt välskriven och upplysande uppsats i skriftenLundaforskare föreläser, nr 16. Grosskopf har studerat del faktiskaskatteuttaget i förhållande lill förelagels "verkliga vinst" ochfunnit alt detta är mycket lågt. Under särskilt goda år har skatteuttaget intevarit mer än av den verkliga vinslen. Lundaforskaren konstaterar vidare att vinsldelningsskatlenär elt utomordentligt instrument, som dock bör samordnas med den statligainkomstskatten till en skatt. med en samordning till en skattebasförordar Grosskopf elt ökat skatteuttag i förelaget. Närmoderaterna ensidigt förordar sänkta marginalskatter och lättnader i beskattningen av t. ex. arv och förmögenheler, slår de isjälva verket ganska ensamma. Förvisso finns del andra som i och för sig villminska marginalskatterna, men när t. ex. professorn i finansrätl vidStockholms universitet gör ett uppmärksammat skalleulspel,kombinerar han margi-nalskallesänkningskravet med förslag om begränsningar avavdragsrällen. vill gå motsatta vägen och avskaffa deavdragsbegränsningar som en bred majoritet i ställt sig bakom. beskärmade sig över del som - alllid meden suck -kallas för skattetrycket. Om jag uppfattade honom räll. drog han uppriktlinjerna för en moderat skallepolilik som skulle gå ul på bl. a. att sänkaskattetrycket i förhållande lill bruttonationalprodukten . har ju haft möjlighet att i praktikenbevisa alt de kan sänka skattetrycket, men i själva verket stegskattebelastningen från 48,4 till av bruttonationalprodukten under deborgerliga regeringsåren. Därefter har skattetrycket, fortfarande mätt somandel av BNP, sjunkit från 50,1 lill . Det finns på den härpunkten verklig anledning att ifrågasätta trovärdigheten i det moderatabudskapet. a. TCO påpekat, måste ett bättre fungerandeskattesystem i större utsträckning än vad som är fallet vila på enbredare bas. En generell s. k. produklionsfaklorsskatl, proms, är ett exempelpå en bredbasig skatt, som dessutom beskattar produktionsfaktorerna arbete ochkapital lika. Därmed uppnäs också den fördelen att skattesystemet intesnedvrider konkurrensen mellan olika verksamheter beroende på om de kräversärskilt stora insatser av arbetskraft eller kapital. Det är därför viktigt att regeringen arbetar vidare med detankar som låg bakom den ursprungliga idén lill den s. k. promsen. Ettbetydelsefullt steg på vägen mot en sådan bredare skallebas var alt höja deneffektiva skattesatsen i företagen genom alt begränsa lagernedskrivningen med10 % jämfört med tidigare. Ytterligare reformer på denna väg måste snarastfölja. Avslutningsvis skulle jag vilja peka på några andraområden där skaltereformer är högt påkallade: Lagen mot skatteflykt måste sesöver. Den har i sin nuvarande utformning visat sig vara ett myckel bristfälligt instrument för all i rimlig utsträckning nedbringa antalet skatleundandraganden. Beskattningenav realisationsvinster på aktier måste skärpas. Dagens liberalabeskattningsregler vid försäljning av aktier uppfyller knappast de krav man harrätt att ställa på en rättvis fördelning av nödvändiga ekonomiska uppoffringar. Dagensmervärdeskatleregler för kommuner är otidsenliga och måste anpassaslill rådande fördelning av arbetskostnader och material inom den totalaanläggningskostnaden. Med den s.k. 20-procenlsregel som fortfarande gäller blirdet även på strikt förelagsekonomiska grunder ofta dyrare för kommunerna attgöra arbetet i egen regi än alt lämna ul delsamma lill privata entreprenörer. En översyn avbeskattningsreglerna för stiftelser måste skyndsamt komma lill stånd. För s.k.allmännyttiga stiftelser gäller skattefrihet om man använderminst av avkastningen lill allmännyttiga ändamåleller som del heter "högt kvalificerat behjärtansvärt syfte".Tolkningen av vad som är allmännyttigt och behjärtansvärt är dock långt ifrånenhetlig. Del kan röra sig om vetenskaplig forskning, främjande av barns och ungdoms vård öch fostran i , utbildning lill falliga menbegåvade ynglingar från eller rätt till underskollsavdrag förStiftelsen ädlingar (Pauvres honleux). Det kan i detta sammanhang varaintressant all jämföra anonyma stiftelser' - ca 51 000 till antalet -, somförvaltar uppskattningsvis och är mer eller mindreavskärmade från insyn och ofta särskilt gynnade ur beskattningssynpunkt, medlöntagarfonder. De senare är demokratiska organ, omgärdade med klaraförhållningsregler och restriktioner. Fullt utbyggda kommer löntagarfondernaatt 1990 förvalla . Del är mindre än en tredjedel av vad deofta insynsskyddade stiftelserna förvallade 1979- och delta utan hänsyn lillpenningvärdets försämring, vilket gör all skillnaden i verkligheten blir ännustörre. Om sådana här rättvisefrågor har vi hittillsinte hört någonting från de borgerliga partiernas företrädare i dagens debatt.Måhända är del en alltför from förhoppning all vi fär göra det i den fortsattadebatten. 69KNUT () replik: Bengl Silfverstrand har många strängar på sinlyra. Han är ledamot av utrikesutskottet och suppleant i lagutskottet, och nukastar han sig med förljusning in i skaltedebalten. Jag förslår honom, jagförslår alt han tycker det är genant all ingen av hans partivänner går upp ochdiskuterar skatter, när det finns 16 stycket all välja mellan. Bengl Silfverstrand har också elt brett register när detgäller litteratur. Han citerar allt från Pockellidningen R över Fänrik lill . Del var väl ell försök lill lustighet när hantalade om all Dags all reagera innehöll ell fältrop; det framgick inte hur hanslavar det, men jag förmodar att det är med -eldl. Vi behöver nämligen lägreskatter. Sedan ondgjorde sig Bengl Silfverstrand över all vi hållerfast vid vårt krav på all avdragsbegränsningarna skall avskaffas. Det ärriktigt, men vi vill väcka till liv den utredning som fanns tidigareoch som skulle se över icke önskvärda resultat av denna avdragsrätl. Del harinte skett, men den bör alltså återuppväckas. Vidare försöker inbilla kammaren allskattetrycket ökade under de borgerliga regeringsåren men har minskal under detvå . Jag tror inte all Bengl Silfverstrand kanövertyga svenska folkel om del, när vi har fått höra att 75skatter har höjts med sammanlagt . Faktum är alt under denborgerliga regeringstiden ökade icke hushållens skattebelastning i , menunder de två socialdemokratiska regeringsåren har den - det har Kjell-OlofFeldt erkänt här i kammaren - ökat . Enligt uppgift från har ökningen varit . tror i det fallet mer på änpå finansministern, men jag noterar all själv harerkänl attskattetrycket på hushållen har ökat . Slutligen: När det gäller den minskade ersättningen vidsjukfrånvaro kommer våra skalleförslag, om de genomförs, all medföra all detinte blir någon försämring för den genomsnittlige industriarbetaren. 70 () replik: Visst har många strängarpå sin lyra, men jag tycker ändå inte alt han är någon de finare nyansernasmästare när han i sitt exempel säger att den här plålslagaren måste blisocialhjälpslagare därför alt vi har föreslagit så stora besparingar när detgäller sjukförsäkringen. I en artikel i visar den största försämring som någon kan drabbas av med det framlagda förslagetär ca . Att plåislagarmästaren skall behöva bli socialhjälpslagare fördelta tror jag inte på. Däremot bagatelliserar Bengl Silfverstrandmarginalskallepro-blemet. Därför vill jag här säga alt vi faktiskt är i ganskagott sällskap när vi vill ha en reformering. har faktiskt sagt allprogressiviteten i skattesystemet är elt av de absolut störstaekonomisk-politiska problemen . kanske skall stämma avsin uppfattning med finansministern. Låt mig ta ett exempel på marginalskatten. - detta exempel har Bengl använt - lar kontakt med målareNilsson för alt få hjälp med all tapetsera ett rum i villan. är villigall ta jobbet men vill ha så mycket betalt alt det blir . Ingen lär väl tycka att del är en orimlig ersättning. blir dånyfiken på hur myckel han som driver ett eget företag måste arbeta ihop undernågra veckor för alt kunna ge dessa . Både ochNilsson har marginalskall. räknar snabbi ut alt han måste tjänaihop . för att klara del. Han måste hitta någon som vill betala honom10 000 för ett jobb för alt han skall kunna betala så myckel att delblir . kvar efter skall. TalarBengl Silfverstrand om alt marginalskatten inte är elt problem? 71BENGT SILFVERSTRAND (s) replik: