prot · G80910 · 1984-12-31 00:00:00 — Denna insikt är värdefull, men min övertygelse är atfbekymren i snabbvinefs spår snart kommer aff vara så betydande aft merkraftfulla åtgärder behöver sättas in. Jag vill särskilt stryka under vadskatfeufskoffet förutsätter för sitt ställningstagande, nämligen atfsocialstyrelsen följer utveckUngen med uppmärksamhet och föreslår de åtgärdersom påkallas härav. definns det anledning för atf fa mycket allvarligt på och se somen direkt uppfordran till handling. Med det reella stödet har jag, herr talman,ingen anledning aft formeUt yrka bifall fill mofionen. Alkoholpolitiken pendlar ofta mellan ytferligheferna: å ena sidan kravetpå socialt ansvar och å andra sidan en ensidigt serviceinriktad linje. När vigår aff fa ställning till de alkoholpolifiska frågorna är def vikfigt att defsociala ansvaret för våra medmänniskor och oss själva bUr det dominerandeinslaget. AnL35 () replik: gör sig skyldig fill ett misstag som ofta är förekommandei sådana här debatter. Han sätter likhetstecken mellan socialt ansvar och enutpräglad förbudspolitik. Vi vet från historien aff def funnits ett samhällemed totalförbud. Jag tänker på def amerikanska samhället under förbudsfiden.Aldrig någonsin har kriminaliteten i alkoholens spår varit så utbredd som då iUSA. lösa problemen, och vill man verkUgen fa sitt sociala ansvar, gör man definte genom aft införa restrikfioner för dem som infe behöver dem men väl genomatf ta hand om dem som drabbas eller genom aff hindra aft någon drabbas. Deftasker genom informafion och upplysning. Man kan aldrig isolera vårt land frånandra kulturer. Trots allt är def allfid den förbjudna frukten som smakar bäst.Det sociala ansvaret är någonfing helt annat än den inkrökta förbudspolifiken,som misslyckats över hela Unjen. AnL36 () replik: Def är naturligtvis omöjligt aff reda uf def hela i en kort replik.Birger Hagård påstår atf bäde riksdag, jag oeh många andra gör sig fill folkför en utpräglad förbudspolifik. Då är def intressant atf konstatera aff deförslag som för fram i sina mofioner infe ens får stöd från deegna parfikamraferna. Sedanvar exemplet med förbudstiden i litet illa valt. Det är infe densituationen vi har i . Och för atf få framgång för sina teser - när nuBirger Hagård målar det hemska samhälle som han lever i när def gäller svenskalkoholpolitik - får han ta till exempel ur en verklighet som infe existerar,framför allt inte i . AnL37 (): På grund av eft missförstånd har ingen av ledamöter iskafteutskottef blivit föranmäld till denna debatt. skall jag inte fa upp enny debatt, utan jag vill bara understryka aff utskottets talesman harlovat atf arbeta för den fråga som tas upp i den ena av reservationerna, och dåfinns def ingen anledning aff alltför mycket debattera frågan på nytt. Pågrundval av de motiveringar som föreligger i reservafionerna yrkar jag meddetta bifall fill reservafionerna 2 och 3. AnL38 (): I slutet av den här debatten kan def vara lämpligt aft ytterligare engång erinra om vad väl egentligen alla vet: atf alkoholpolifiken inte är någoni vanlig mening partiskiljande fråga i . Skiljelinjerna -i varje fallde flesta - gär tvärs igenom parfierna. Det gör de här i och ocksåute hos allmänheten. Det är kanske bra aft ha detta klart för sig. Jaghar roat mig med aft försöka analysera var skiljeUnjerna egenfligen går. Videft fillfälle - eft tillfälle som var mycket mer dramafiskt än def är , dåju debatten är en västanfläkt i jämförelse med vad vi fidigare har varit med om- kunde man iaktta aft på den ena sidan, den återhållsamma, finns i stort settde människor som i sin gärning pä ett eller annat sätt är i kontakt med socialtarbete, utbildning och liknande. På den andra sidan finns de övriga. Medutgångspunkt i vad som har sagts här kan man också säga aff på den förstnämndasidan finns de som verkUgen ser till de och finner dessa, som vikallar för missbrukare, väldigt vikfiga, liksom kanske också de ytterligare 10eUer som raskt är på väg ät samma håll. Detär också - förlåt att jag säger def - delvis en fräga om aff känna fill en delenkla fakta eller aft inte göra det. Den här debatten har gett prov pä aft endel av dessa fakta är okända. Def finns de som tror aff våra alkoholproblem,som förvisso är stora, är en följd av våra restriktioner, infe en mofiveringför dem. De tror aff def skulle vara bättre i länder som har en friarealkoholpolitik än vår. Defta är helt enkelt infe sant. Det förhäller sig exakttvärtom. Internationellt sett är våra alkoholproblem egentligen små. Atf vibefraktar dem som mycket stora beror delvis på aff vi ser dem mot bakgrund avmycket höga sociala ambifioner. Vårt södra grannland nämns ofta. Def är ettfrihetens eldorado på def här området. Mängder av svenskar tror aff det är ettproblemfritt land när def gäller alkoholskador. har äntligen danskarnasjälva erkänt att de har det mycket, mycket värre än vi. Den gamla skmmplevernär den tredje största dödsorsaken i och raskt pä väg aff bli denallra största - med nuvarande utveckling är den den största allakategorier. Likadant är det i de andra stora länderna med en fri alkoholpoUtik. Vihade en problemperiod under 20-, 30- och 40-falen. talar jag inte för ettåterinförande av motboken, men man skall ändå veta vad def handlade om. Man kanse det som en ö av väldigt små problem i en lång och ytterUgt tråkig svenskalkoholhistoria. När delirium tremens, denna hemska och direkt livshotandesjukdom, dök upp i hade man inom sjukvårdenunder eft antal år svårigheter aft ställa diagnosen, för def fanns inte enläkare här som hade stött på sjukdomen. är den en mycket frekventsjukdom. Det sägs aff de som var alkoholskadade på 20-, 30- och 40-falen var desom inte hade motbok. Den hjälpte alltså inte. Man vände på saken och sade; Desom trots motåtgärderna blev missbrukare och alkoholskadade blev av medmotboken, och rent definifionsmässigt var def alltså så att de svårtalkoholskadade infe hade nägon motbok. Jag är infe karl aftförklara varför def gick som def gjorde med mellanölet i Def borde infe hagått så. Jag var en sfor entusiast för dess införande och röstade för det iriksdagen. Varför det gick galet vet jag inte, men jag vet aft def gjorde def.Och jag vet aft det finns en generation, några årsklasser som i dagkommit upp i åldern , där vi har en mångdubbelt större andeltotalutslagna, kroniska alkoholister än i årsklasserna över och under den härgruppen. Det är alltså fråga om dem som var barn och tonåringar undermellanölsåren. Jag minns atf jag när vi avskaffade meUanölef sade att det intei första hand var ett ungdomsproblem utan ett barnproblem. Det var8-10-12-åringar det handlade om den gången. Denhär generationen missbrukare har vi . Fråga mig infe varför def blev så,men det är ett faktum aff vi har dessa utslagna, och jag är infe beredd aftutan vidare säga atf detta infe kan hända igen. Jagär ingen vän av kineseri och meningslösa restriktioner- dit räknar jag ting somlördagsstängt på Systemet och mycket annat - men några rejäla, återhållandekrafter måste vi ha, om vi över huvud taget skall komma till rätta med def somtrots allt är värt största sociala problem. Det är litet märkligt atf höraskillnaden i ton i när vi diskuterar den sortens narkomani som kallasjust narkomani och den sortens narkomani som kallas alkoholism. Enigheten omhårda fag är sfor när def gäller def s. k. knarket. Men def är ju - för affanvända samma uttryck igen - en västanfläkt, ett litet socialt problem jämförtmed alkoholmissbruket. Varför blir det så? Det är mycket i de här sammanhangensom är svårt atf förstå, men def förhåller sig fakfiskt på det sättet. Jagskall inte dra fler slutsatser. Jag viU egenfligen bara slå fast ytterligare engång atf alkoholpolifiken infe är en i vanUg mening partiskiljande fråga, utanåsiktsbildningen följer här andra linjer än dem som i andra frågor skiljer oss åt. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.3 (delmål för alkoholpolitiken) Utskottetshemsfällan bifölls med 267 röster mot 18 för reservation 1 av ledamöter avstod frän aff rösta. Mom.4 (en staflig alkoholkommission) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 17 för motion 1983/ 84:1499 av LarsWerner m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.7 (cider) Utskottetshemställan biföUs med 180 röster mot 121 för reservation 2 av . 1 ledamot avstod från aff rösta. Mom.16 (fiUstånd för ölservering i personalmatsalar) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 131 för reservafion 3 av KnutWachtmeister m. fl. 2 ledamöter avstod frän att rösta. Mom.17 (skattelättnader för vissa läffviner m.m.) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 4 av m. fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottefs hemsfällan bifölls. 1984/85:2 om vissaföretagsskattefrågor m. m., 1984/85:4 om vissataxerings- och uppbördsfrågor m.m. samt 1984/85:5 om beskattningav sjömän och partrederier. Skatfeufskoffefsbetänkanden 2, 4 och 5 kommer atf behandlas i fur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså skatteutskottets betänkande 2 om vissa förefagsskaftefrågor m.m. AnL 40 (): I skafteufskotfefs betänkande nr 2 behandlas en läng rad mofioner omföretagsbeskattningen som utskottet infe hann fa upp . 14 reservafionerär fogade fill betänkandet, och i 10 av dessa delfar vi moderater. Vihar i reservafion 1 tillsammans med representanter yrkat bifallfill de motioner som krävt en återgång fill den fidigare 60-procenfigaavskrivningsrätten. begränsades denna nedskrivningsrätt med 10procentenheter som bolagsskatten sänktes. Förmånga mindre akfiebolag, där överskottet huvudsakligen fas uf som lön, samt förföretag som ej drivs i aktiebolagsform innebär reformen en försämring i form avökad skattebelastning. För att infe svenska företag ytterligare skallmissgynnas bör regeringen ändra reglerna i fråga om lagernedskrivning. gemensam borgerlig reservation har vi tagit upp problemet med aff mångasvenskar av skatteskal känner sig tvingade atf flytta utomlands. Svårigheternaär störst för fria yrkesutövare med ojämna inkomster, och en skattefriavsättning till en trygghetsfond skulle utjämna inkomsterna över åren ochdärmed kunna bidraga till att både människor och inkomster stannade kvar iSverige. Vi skall dock ha helt klart för oss aff den största boven i dramat ärvårt skyhöga skattetryck. Reservationernanr 6 och 7 är också frepartireservationer och berör egenföretagarnaspensionsförsäkringar. Som reglerna nu är får egenföretagarna dra av sinapensionsförsäkringspremier som allmänt avdrag och inte i Härigenom blir underlaget för egenavgifterhögre än om företaget hade drivits i form av aktiebolag, då premien får dras avi rörelsen. har fidigare, liksom utredningen om beskattningav tjänstepensioner, uttalat sig för en likformig behandling av pensionspremiernaoberoende av i vilken företagsform som verksamheten bedrivs. Som så mångagånger avslås motionen med mofiveringen atf utredningsarbete pågår - i defhär fallet i förefagsskatfekommittén. Enligt vår uppfattning behövs def ingaytterligare utredningar för atf göra beskatfningsvillkoren likformiga, utan vibegär ett direkt regeringsförslag där en sådan rättvisa skipas. När det gäller s. k. kompanjonsförsäkringar som delägaretecknar för varandra för att gardera sig mot förluster som kan uppkomma ihändelse av kompanjons frånfälle, behöver dessa en skattemässig översyn, vilketvi kräver i reservafion 7. Enligt nuvarande lagsfiftning är premien förkompan-jonsförsäkring ej avdragsgill. begärde en enig riksdag hosregeringen en redovisning och karfläggning av de konfliktbidrag som betalas utav arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer. Denna begäran har inteeffektuerats utan i stället fick vi, som alla känner till, avdragsräft för fackföreningsavgiffer,maximerad fill . Denna reforms genomförande understryker ytterligarebehovet av att den begärda och av beslutade kartläggningen verkligengörs. I reservafion 8 kräver vi detta. I reservation 9 vill vi ha fillbaka forsknings- ochufvecklingsavdraget som avskaffades för eft knappt år sedan. Avdraget somursprungligen var provisoriskt permanentades fr. o. m. taxering.Därmed fanns def anledning atf tro aft reglerna skulle gälla för lång fidframåt, vilket är av särskilt stor betydelse, eftersom forskningen i allrahögsta grad är en långsiktig verksamhet. Den obligatoriska avsättningen fill särskiltinvesferingskonto är ingenfing annat än ett räntelöst tvängssparande. Syftetmed lagen har sagts vara atf sfimulera företagens investeringar, men som näsfanalltid använder sig socialdemokraterna av piskan i stället för morofen. Enligtvär uppfattning är def fotalt fel att försöka tvinga fram investeringar medåtgärder som minskar lönsamheten och rörelsefriheten i näringslivet. Vi yrkaraff lagen om inbetalning pä särskilt invesferingskonto slopas fr. o. m. den 1januari 1985. För ganska precis lade regeringen framproposifionen om höjd förmögenhetsskatt som sedan beslöts avriksdagens socialisfiska majoritet när blott 2 av årets återstod.Skälet fill denna extraskatt sades vara kursuppgången på ,men den drabbade också mängder av företagare som inte hade sina tillgångar ibörsaktier utan nedplöjda i sina företag. Denna extra förmögenhetsskatt, denandra höjningen L ö. som naturligtvis måste befraktas som retroaktiv,visar hur högt det egna kapitalet är beskattat i trots allt vackert talom gynnsam företagsbeskattning i värt land. Som exempel på vad denna extraenprocentiga förmögenhetsskatt betydde i ökad belastning kan nämnas atf för enföretagsförmögenhet på 2 milj. kr. ökade förmögenhetsskatten med . ochbelastningen på företaget med inte . Redan1981 ansåg förefagsbeskaftningskommiffén aff förmögenhetsskatten pä detarbetande kapitalet i mindre och medelstora företag helt borde slopas.Majoriteten av remissinstanserna tyckte likadant. En enig borgerlighet inomskafteutskottef begär nu aft regeringen skall lägga fram ett förslag omslopande av förmögenhetsskatten på def arbetande kapitalet i dessa företag. Viär lika eniga om ett fillkännagivande aff någon produktionsfakforsskatt - somju drabbar både arbete och kapital - inte bör införas. Iytterligare en gemensam reservafion föreslår vi aff förefagsskatfekommittén itilläggsdirektiv fär i uppdrag aff se över de speciella skatteregler som förfåmansförefagen medför mycket av krångel och merarbete i def vällovliga syftetaff förhindra skatteflykt. Den som gör sig besväret aff studeradeklarationsblankett nr 10, uppgifter om ersättningar m. m. frän fåmansföretag,får genast klart för sig hur in i minsta detalj företagaren i fråga måste lämnauppgifter om vissa förmåner och kostnader. Dessa spörsmål tas f. ö. upp i defutskottsbetänkande som skall behandlas efter detta. Meddet sagda, fru falman, yrkar jag bifall till de fio reservafioner därföreträdare för moderata samlingsparfiet finns med som undertecknare. Under defta anförande överfog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 41 (); I skatteutskottets betänkande 1984/85:2 behandlas inte mindre än 36motioner, och till utskottsbetänkandet har fogats 14 reservafioner och 5särskilda yttranden. Deftastora intresse för förefagsskaftefrågor vittnar om behovet av både förändringaroch förenklingar. Ofta har det i den svenska talats om behovet av enförefagsvänlig skattepolitik. Även från socialdemokraternas sida har betonatsvikfen av aft företagen har möjlighet aff bygga upp en egen reserv för affkunna möta problem vid omställning eller vid lågkonjunktur. Defär därför märkligt aff den socialdemokrafiska regeringen sedan den tillträddehösten 1982 allvarligt har försämrat dessa förutsättningar, framför allt för demindre och medelstora företagen. Genombeslutet atf höja den nedre gränsen för lagernedskrivningen från40 % till , en höjning , försvårades möjligheterna fill denkonsolidering av företagen som alltså även socialdemokraterna tidigare ansettvara värdefull. Särskilt hårt drabbas en företagare som driver sin rörelse somenskild firma. Han drabbas inte bara av skatt på den ökade inkomst somförändringen kan innebära utan också av de arbetsgivaravgifter som tas ut. Fråncenterns sida sade vi , när frågan var uppe, bestämt nej till endylik skatfeskärpning och yrkar därför i reservafionerna 1 oeh 2 på en återgångtill de fidigare reglerna beträffande såväl avskrivningsreglerna sombolagsskatten. Enfråga som varit föremål för mycken debatt är införandet av ett avgiftsfrittbotfenbelopp vid beräkning av den s. k. egenavgiften. del år var denna princip accepterad avriksdagens alla parfier. står - beklagligt nog - ensam bakomdetta räftvisekrav. Enligt skaffeöverenskommelsen med socialdemokrafin ochfolkparfiet skulle denna fråga snabbutredas och förslag framläggas förriksdagen. kryper socialdemokraterna bakom företagsskatteutredningensförslag om den s. k. sfakefmodellen - eft förslag som är ute på remiss mensom enligt utredarna själva endast visar på en teknisk lösning av problemen.Att då bara säga nej fill alla förändringar är verkligen aff svika def ansvaralla borde känna för aft skapa så rättvisa skatteregler som möjligt. Trygghetsfonder eller utjämningsfonder för personer somunder en relativt kort fid har stora inkomster har ofta diskuterats. Genominförande av utgiffsbeskaftning skulle denna fråga lösas automatiskt. Nuavstyrker socialdemokraterna t. o. m. att frågan utreds, med motiveringen attdenna fråga bör lösas på annat sätt än genom rätt fill skattefriafondavsättningar. Detta ställningstagande gör socialdemokraterna utan aftmed eft enda ord ange pä vilket sätt denna fråga fär lösas. Vad menar man? Vadär def man vill? Jag tycker det skulle vara värdefullt om kammaren här i dagkunde fä reda pä hur man vill lösa denna fråga. I reservafion 6 begärs förslag av regeringen om aft avdragför egenföretagares pensionsförsäkringspremier skall få göras iförvärvskällan. Den socialdemokrafiska utskotfsmajoritefen hänvisar fill affförefagsskatfekom-mittén kommer aft pröva denna fråga. Def bör då uppmärksammasaft 1981/riksdag ställde sig bakom eft uttalande från skatfeufskoffetdär def bl.a. sades följande: "Def finns alltså enligt utskottefs mening skäl atfnu ompröva frågan om egenföretagares avdrag för kostnader förpensionsförsäkring. Målet bör därvid vara aft samma regler skall gälla föregenföretagare som för anställda." Riksdagengav regeringen till känna vad utskottet anfört. Def är beklagligt aft det när det gäller ett sädanträftvisekrav som här ställts, som fått instämmande från såväl utskott somriksdag, ändå infe sker någonfing. Utan hänsyn fill kravet pä en likvärdigbeskattning låter man frågan ligga kvar i uf redningskvarnen, trots aff defgäller ett förhållande som utan omfattande och tidsödande utredningar hadekunnat rättas till. Vid 1981/82 ärs var vi också överens om aft defskulle vidtas snara åtgärder. Tyvärr har ingenting skett. Vi har avgivit en reservation som berör frågan omavgifterna fill arbetsgivarorganisationer och fackföreningar. Den frågan harvarit uppe fill behandUng tidigare. begärde vi en ordenfligutredning om hur det förhåller sig med organisationernas sammanlagdamedlemsavgifter och storleken på bidragen i förhållande till dessa. Vi villeaft det skulle göras en allmän utredning för aff man skulle kunna bedöma hurförhållandena är mellan arbetsgivarorganisationer och fackföreningar. Vi tyckeraff det är en tämUgen rimlig begäran, som framställdes i ganska stor enighet.Det är beklagligt aff utredningen inte har förverkligats. En annanreservation behandlar avdraget för kostnader för forskning och utveckling.Vi var fidigare överens om atf näringslivet skulle få göra avdrag för dessakostnader. Företagare planerade atf så skulle ske, men helt plötsligt ändradesig socialdemokraterna. Vi yrkar att de regler som slopades skallåterinföras. I reservafion 11 berörs kapitalbeskattning av arbetandekapital. Frågan har varit mycket diskuterad under de senaste åren.Företagsskaffekommiffén har utrett frågan och föreslagit aft man helt skallundanta arbetande kapital i mindre och medelstora företag fränförmögenhetsskatt. Även bland remissinstanserna var en majoritet förutredningens förslag. Trots detta hänvisar utskottsmajoriteten fillförefagsskatfekommittén och den s.k. sfakefmodellen. I detta förslag om staketmodellen berörs intekapitalskattefrågorna. Men def finns ett förslag från förefagsskatfekommittén,som har remissbehandlats. Också här vill emellertid utskoftsmajorifeten integöra någonfing, utan hänvisar bara till nya utredningar. Från sida har vi länge krävt atf det s. k.arbetande kapitalet i företagen skall befrias från beskattning. Vi vidhållerdetta krav. Reservation 10 gäller frågan om särskiltinvesferingskonto. Redan vid lagens tillkomst var vi starkt kritiskatill dess införande. Vi ftillföljer här vårt fidigare ställningstagandeoch yrkar atf lagen om inbetalning på särskilt invesferingskonto upphör fr. o.m. I reservafion 12 behandlas en mofion av , som yrkar aft något förslag om breddat underlag förproduktionsfakforsskatt infe föreläggs . föreslår atfriksdagen ger detta till känna för regeringen genom ett bifall fill mofionen. I reservation 13 behandlas ett betänkande som framlagts avförefagsskatfekommittén, Kreativ finansiering. Utredningen har presenterat ettflertal förslag som - om de förverkligas - kan få stor betydelse försmåföretagens möjligheter aft utvecklas och konsolideras. Utskoffsreservanferna finner def angeläget aff förslag pågrundval av betänkandet Kreativ finansiering föreläggs så snart sommöjligt. Vi föreslår därför bifall tUl mofion 1129 av m.fl.,där man framfört förslaget aff proposifion i detta ärende framläggs förriksdagen möjligt. I reservafionen betonar vi aff det bör ske redan ihöst. I reservation 14 berörs ytterligare en punkt i ThorbjörnFälldins mofion 1129. Det gäller vissa skatteregler avseende tvämansföretag. Vireservanter yrkar på en översyn av de särskilda skaftereglerna förfåmansförefagen, liksom av de skattemässiga reglerna vid kapitalförluster. Med utgångspunkt frän vad jag här anfört yrkarjag bifall fill samfliga reservafioner där mitt namn förekommer och i övrigtfill utskottets hemställan. AnL 42KJELL (): I skatteutskottets betänkande 1984/85:2behandlas en rad motionsyrkanden som alla avser förefagsskattefrågor. Flertaletav dessa har fidigare varit föremål för behandling här i . I reservafion 3, som är en renfolkpartireservafion, uttalar vi aft yrkandet i parfimotion1983/84:909 om en avskaffad bolagsskatt bör bifallas. Denna fräga hörnära samman med och behandlades också fillsammans med nivån på högsta tillåtnalagernedskrivning . biträdde då - med ett undantag - förslaget affbegränsa företagens möjUgheter till lagernedskrivning sombolagsskatten sänktes i motsvarande utsträckning. Def undantag vi ville göragällde de företag som infe fick del av någon skatfelindring i samband medomläggningen, främst handelsbolag och enskilda firmor. Vi sfär fortfarandefast vid vår uppfattning från då det gäUer de senast nämndaförefagsfyper-na. Jag hänvisar i detta sammanhang fill det särskilda yttrandetnr 2. Däremot vill vi från folkparfiets sida, som jag nämnde, på siktavskaffa bolagsskatten helt, vilket innebär aff dubbelbeskattningen påaktieutdelningar avskaffas. Ett annat starkt skäl för aff avskaffabolagsskatten är atf vi vill öka kapitalefs rörlighet. Dagens skattereglerinnebär ju atf kapitalet låses fast i företag som tradifionellt varit lönsammamen vilkas verksamhet inte längre har lika goda framfidsutsikter. a. uppläsning i t. ex. varulager. Def är i sådana fall vikfigt atf skattereglerna infe somnu är fallet läser fast kapitalet vid den skrumpnande verksamheten, utan atfkapitalet i stället utan hinder kan söka sig fill nya verksamheter som harframfiden för sig. Det förslag - den s. k. sfakefmodellen - somförefagsskafteutredningen presenterat och som befinner sig på remissbygger ju bl. a. på denna princip. anser aff den här principen börvara genomgående för all företagsverksamhet oavsett bransch, storlek på företageller företagsform. Självfallet avvisar vi därför förslag om återgång tilltidigare skattesats för bolagsskatten.