prot · G8099 · 1984-12-31 00:00:00 — Men def försvarar intedenna skönhetsfläck, som det socialdemokrafiska parfiet sätter genom att infehysa respekt för den enskildes integritet oeh genom atf infe låta frågan omanslutning få avgöras av individen själv. Kritiken innebär infe. , någon attack motfacket. Vi behöver en stark facklig rörelse, och vi skall ha en god uppslutningfrån medlemmarna. Men, herr falman, den underlättas sannerligen inte av atf manfrän socialdemokratiskt häll hyllar tesen att man skall kollektivt ansluta demfill SAP, även de som har andra politiska uppfattningar än just socialistiska. Jag tror, herr falman, atf friheten att själv väljapolitisk tillhörighet är så vikfig atf kollektivanslutningen måste upphöra.Rätten att själv bestämma politiskt medborgarskap hotar ingen annans frihet -möjligen kan den innebära ett hot mot en välgödd partikassa! AnL 64STIG (); Låt mig först säga atf jag är förvånad överatt denna stora debatt - så får man väl ändå karakterisera den - bryter ut häri dag och förs just . Såväl som , som harstartat debatten, vet mycket väl atf vi om ungefär en månad skall debatterakollektivanslutningen på grundval av motioner som behandlats. Det finns därföringen anledning att nu föra en större debatt i frågan - åtminstone infe föross, men ni har era skäl, och dem har jag redan pekat på. Diskussionen vadbeträffar både partipolitiskt obundna fackliga organisationer och andra fåranstå till dess aft den debatten kommer upp på dagordningen. Jag behöver intebyta några argument när jag försvarar fackföreningsrörelsen. Jag ville med mittinlägg bara visa på det verkliga syftet med era frågor. Låt mig också säga aft def är sällan man upplever såmycket hyckleri i den här kammaren som . och säger att dé uppskattarde fackliga organisafionerna. Visa då den uppskattningen genom att ställa uppför 12 protokoll 1984/85:7-9 Om kollektivanslutningen tid politiskt parti fackföreningsrörelseni stället för att arbeta på att försvaga den! sade; Varför skall vi variera argumenten?Nej, varför skulle ni göra det, det är ju gamla kända 30-talsargument. Men villdå svara på varför ni motionerar om en lagstiftning om ideellaföreningar och enbart exemplifierar defta behov utifrån den fackligasidan. Slutligen vill jag säga atf apropå trick tror jag inte aftjag kan slå , som vill låtsas som om han inte angriper denfackliga rörelsen, när han här i talarstolen gör det i varje andetag han far. Lät mig till allra sist betona en sak. Ett beslut att tabort kollektivanslutningen skulle vara en åtgärd direkt riktad motfackföreningarnas egen beslutanderätt och skulle dessutom kränka dengrundlagsfästa föreningsfriheten. Offentligrättsliga regler om förbud förföreningar atf kollekfivanslufa sina medlemmar fill politiskt parfi stårnämligen i strid med grundlagen. Men det är klart - man kan ju ändragrundlagen. har åtminstone representanter för folkparfiet - jag troratt det var så sent som -framhållit atf vi skall vara mycket försiktigamed lagstiftning mot organisa-fionslivet. Det var i en debatt omkollektivanslutning som det sades. Jag tycker att man åtminstone från detpartiets sida borde hålla fast vid denna ståndpunkt. AnL 65 Justitieminister ; uppfattar inte mitt svar påhans och andras frågor, så jag måste upprepa det. Så länge infe beslutar omlagstiftning om ideella föreningar, så länge uttryckligen tarställning mot en sådan lagstiftning, är det min uppfattning att det är inomvarje förening som man skall diskutera och besluta om sin förenings eget liv.Detta är mitt svar pä dessa frågor. AnL 66JÖRGEN (); är irriterad över att viförden här debatten och säger att det infe finns någon anledning filldet, för vi skall ha den debatten om en månad. Jag förstår attsocialdemokraterna över huvud taget infe alls vill föra den här debatten. Menvad som har hänt. , är ju att vi har haft en omskrivensocialdemokratisk partikongress, där detta var en viktig fråga och där man sadeatt man inte gör någon annan ändring än att man skickar ut en partibok fill demänniskor som man föst in i det socialdemokratiska partiet och som ärfolkpartister, moderater eller vpk;are. De skall få partibok - det ärförnyelsen! När vi då fört en debatt som vi tycker ärprincipiellt viktig för de enskilda människorna, får nog finna sigi att vi tar upp den här frågan också i . och får nog finna sig i att det inte är sista gången vi för den härdebatten i . Sedan frågar varför har gåttin för lagstiftning. Ja, vi hoppades faktiskt i det längsta attsocialdemokraterna själva skulle ändra pä denna ovärdiga anslutningsform. Vityckte ibland att det fördes en debattinom socialdemokrafin som ingav visst hopp om någon förändring. Men kritikernahar ju tystnat. På den socialdemokratiska partikongressen fanns ju inte en endaperson som ställde sig upp och framförde någon enda kritisk synpunkt påkollekfivanslufningen. Trots aff gång efter annan uttalat aft det härmåste ändras så gör socialdemokraterna ingenting. Då måste vi rimligen vidnågon tidpunkt komma fram till atf vi inte kan fortsätta så här. Vi måste få enlag som garanterar enskilda människor rätten att själva bestämma vilketpolitiskt parfi de vill tillhöra - om de nu vill tillhöra något parfi överhuvud taget. Sedan säger ; Visa er uppskattning ochställ upp för fackföreningsrörelsen! Angrip inte fackföreningsrörelsen! Ja,, jag sade i mitt förra inlägg att jag är inne på mitt tredjedecennium som fackligt ansluten. Def är väl ett sätt aft visa aff manuppskattar facket. är fackligt ansluten, och han harf. o. m.varit facklig förtroendeman. Def tycker jag är ett bra sätt aft visa att mantycker att fackföreningsrörelsen är viktig. Men blanda inte ihop den positivasynen på fackföreningsrörelsen med det faktum atf vi tycker illa om justkollektivanslutningen! Det är ju två helt olika saker. Som har påvisat tidigare är det ju på detsättet aft ändrar man på anslutningsformen och tar bort kravet påkollektivanslutningen, blir facket faktiskt starkare - genom aft facketomfattar medlemmar som har olika politisk uppfattning. Sedan är def nog väldigt många som liksom jag undrar vadStig skall svara på fråga om TCO;s uppfattninghärvidlag. Jag tror att det vore bra om det klargjordes hur serpå den saken. Han undvek nogsamt att ta upp den diskussionen i sift förrainlägg, och jag kan förstå def. Justitieministern säger atf han svarar på frågor. Men jagtycker att vi skall läsa protokollet från den här debatten och titta på defrågor som har ställts och som justitieministern har svarat på. Han har i varjefall inte svarat på mina frågor. Och visst finns det en rad frågor från ElverJonsson och som inte heller har besvarats. Jag frågade t. ex.; År det något fel på principen attvarje människa själv skall få bestämma om han eller hon vill tillhöra ettpolitiskt parfi, och vilket är i så fall felet? Vad är det alltså för fel påden principen? Har jusfitieministern svarat på den frågan? Nej, det har haninte gjort. Jag frågade om det inte stöter justitieministernsrättskänsla att hundratusentals människor är medlemmar i och betalar till ettparti, vars polifik de ogillar. Den frågan har jag ställt tilljustitieministern även förut. Han teg då också. När jag frågade hansföregångare, , om def inte stötte hans rättskänsla, ställde han sigupp i bänken och sade; Svaret är nej. En rad andra exempel kan anföras. Men,som sagt, titta på protokollet från den här debatten, herr jusfitieminister,och sätt en bock i kanten för de frågor som är besvarade. Justitieministernkommer då att finna en ganska tom marginal. Det kommer knappast aft finnasnågra bockar, för justitieministern har svarat på andra frågor, inte på dem vihar ställt. Det är, tycker jag, betecknande för den här debatten. Om kollektivanr slutningen till politiskt parti Debatten har varit talande på många sätt. Den har framförallt varit talande på def sättet att vi inte har fått svar på våra frågor.Debatten har också varit talande på det sättet att representanter för fyra avriksdagens fem partier har deltagit i denna. Det har dock helt saknatsrepresentanter för det femte partiet, nämligen kommunisterna.Det är också talande. AnL 67 (): "Jag behöver inte byta argument när jagförsvarar den fackliga rörelsen", säger . Nej, det tyckerinte heller jag. Jag anser att är en utmärkt företrädare och enutmärkt debattör när det gäller försvaret för den fackliga rörelsen, förfacklig solidaritet och för facklig fillhörighet. Vad jag talade om var atts-riksdagsmannen behövde byta argument när det gällde försvaretför kollektivanslutningen. citerade ett uttalande frånfolkpartiet om att vi skall vara mycket försiktiga med lagstiftning som rörorganisationerna. Jag kan upprepa det uttalandet. Def överensstämmer med minuppfattning. Det var därför som vi år här i verkade för aftriksdagen skulle driva opinion för och uttala att det enda parti i somtillämpar kollektiv anslutning av sina medlemmar skulle upphöra med det, därföratt det stod i strid med de grundläggande demokratiska fri- och rätfigheterna.Men detta parti. eget parti, har inte upphört med dennatillämpning. Då återstår ingen annan möjlighet för aft värna denenskildes politiska integritet än atf överväga en lagsfiftning. Här kan fortfarande göra en insats. OmTCO-juristen far ett samtal med den socialdemokratiskeriksdagsmannen och försöker övertyga den senare om att TCO;shållning är den rätta, och om denne därefter övertygar sitt parti om att manbör sluta med att kollektivansluta medlemmar till sitt parti, då slipper vitillgripa lagstiftning. Def vore utmärkt om denna renhållningsåtgärd kom tillstånd genom intern diskussion inom det socialdemokratiska partiet. Man är juett gott stycke på väg - det intrycket får man i varje fall ibland, när manfrån framstående socialdemokratiska medlemmar och tidningar för fram sammaargument som vi mot kollektivanslutningen. Det väckte vissa förhoppningar omatt frågan nu skulle prövas vid den socialdemokratiska partikongressen. Menfrån denna kongress - som gjorde en poäng av att ta upp friheten till debatt -kom en signal till fortsatt ofrihet beträffande den enskildes rätt att självoch i hemlighet ta ställning till vilket parti han eller hon vill tillhöra. Vi kan göra gemensam sak, om det tillslut blir TCO-medlemmen som vinner över den socialdemokratiskeriksdagsmannen med samma namn. Då kan vi värna den enskildes politiskaintegritet utan att behöva tillgripa lagstiftning. AnL 68ELVER (); Låt mig säga, i detta mitt sista inlägg idenna debatt, att jag naturligtvisär besviken på justitieministern, som infe gör någon ansats till att uttala enprincipiell uppfattning: hur skall man se på ett förfarande som skulle kunnadrabba honom och andra socialdemokrater genom att de anslöts till andrapartier. I den frågan har justitieministern inte anmält någon principielluppfattning. Det anser jag vara en brist, med tanke på aft justitieministern ärvår högste politiskt ansvarige när det gäller rättsfrågor. Justitieministern försöker göra det hela till en formellfråga - så länge det inte har begärts lagsfiftning kommer det inte att bli någonlagstiftning. Men def är just därför aff uttalande, om det djuptodemokratiska i vad socialdemokraterna håller på med, inte har beaktats somkravet på lagstiftning vuxit fram. Eftersom felaktigt påstår atf detta är ettangrepp på den fackliga rörelsen kan jag inte underlåta att upprepa atf detinte är fråga om detta. Framför allt är det inte fräga om något sådant frånfolkpartisfisk sida, som jag har anledning att uttala mig för. Det handlar istället om ett angrepp på det socialdemokratiska partiet, som inte har orkatutvecklas i den demokratiska anda som man kunde förvänta sig av ett parti medsådana demokratiska traditioner som det socialdemokratiska partiet ändå har.Det är att djupt beklaga. öppnade sitt förra inlägg med att tala omhyckleri. Jag funderade över om det var ett försök till anklagelse eller om detrent av var en självbekännelse. Om kollektivanslutningen tiU politiskt parti AnL 69STIG (): Jag frågade varför man tarupp denna debatt just , när vi ändå skall debattera motionerna om en månad.Då sade han att anledningen till debatten är att har införtpartibok. Jag visste infe att debatten handlade om partibok. Varför sade JörgenUllenhag inte def i sin interpellation, så hade vi kunnat diskutera def ämnet istället? Jag har redan svarat och hänvisar tillprotokollet - det var mitt förra inlägg. - eller möjligen - villeockså atf jag skulle redovisa TCO:s uppfattning. Men det varken kan eller börjag göra. Jag tycker inte heller aft och andra folkparfisterskall blanda sig i de olika fackliga organisationernas interna förhållanden -men det är ju vad det handlar om. tas kollektivanslutningen till intäkt för ettangrepp mot facket, men vi kommer säkert atf fä upplevaflera sädana här angrepp, när frågor om förhandlingsrätt, strejkrätt ochliknande kommer upp. Det är flera saker som förvånar mig i denna debatt. Jaghar redan nämnt en av dem, nämligen aft och alltmer harslagit följe med och kräver lagstiftning. vägradefolkpartiet och att följa och gick emot deras krav. Vad kanförklaringen vara till att de har svängt? Är det utslag av den anfifackligavågen? Om kollektivanslutningen tiU poUtiskt parti förhåller det sig så, vilket kan framgå av vad vi har hörthär , att när man från borgerligt håll talar om lagstiftning för ideellaföreningar och deras verksamhet så är det i själva verket lagstiftning motfackliga organisationer man är ute efter? Säg det i klartext! Den borgerliga förfalskampanjen i och andrapolitiska sammanhang mot fackföreningsrörelsen är mycket medvetet upplagd somen del av en polifisk och antifacklig strategi - sä även denna debatt - från deborgerligas sida. Genom aft förtala facket vill man försvaga och misskrediterafacket i medlemmarnas ögon. En minskande organisationstillhörighet påarbetsplatserna skulle i allra högsta grad gynna borgerlighetens intressen ochnäringslivets önskemål. En uppluckring av den lagstiftning som reglerarförhållandena på arbetsmarknaden skulle tjäna samma syfte. Det är inte bara inom de borgerliga partierna som dessaströmningar finns. Bakom de politiska aktörerna står näringslivefs ocharbetsgivarnas stora och ekonomiskt starka organisafioner. Det är dessa starkakrafter som har prakfiskt taget obegränsade ekonomiska resurser som man ärberedd aft sätta in i kampen mot facket. Vi harsett hur det har gått-jag upprepardet-i och , men det skall inte lyckas i . Låt mig instämma med om en sak:def har varit en talande debatt även på det sättet aft inte heller jag har fåttsvar på de frågor jag ställde fill er. AnL 70JÖRGEN (): Jag skall dä upprepa mitt svar med någotandra ord, och jag hoppas att lyssnar när det gällerfolkpartiets inställning fill lagstiftning, därför att def var exakt def somSfig frågade om. Anledningen till att vi nu vill ha lagstiftning äraft ni uppenbarligen har struntat i uttalanden. En enhälligpartikongress har ju sagt atf ni fortsätter som hitfills. Def är anledningen,Sfig , och def är ett rakt och klart svar på den fråga som ställdes. Det är litet genant när upprepar aft viförtalar facket. Vi har gång på gång från sida ställt oss upp ochsagt precis motsatsen, nämligen aft vi tycker atf den fackliga verksamheten ärviktig. Def är näsfan förolämpande, Sfig , aff säga någonting annat.Här står vi upp, själva medlemmar i olika fackliga organisationer, och angriperkollektivanslutningen, och så får vi höra aff vi förtalar facket. Egentligen ärSfig skyldig oss en ursäkt. Det är inte fråga om aff förfala facket.Det är fråga om atf slå vakt om facket men ändra anslutningsformerna. Så enkeltär def. Anledningen till atf jag tog upp denna debatt var inte atfni införde partibok, utan def var, som jag sade i mitt förra inlägg, atf dethär har förts en lång principiell debatt och atf man därefter har tagit uppfrågan på partikongressen och fattat ett beslut som innebär att man inte kommeratt ändra anslufningsformerna. Då är def rimligt aft man i riksdagförsöker få justitieminister att svara på dessa frågor. AnL 71INGEMAR (): Jäg vill för min del avsluta denna debatt medatt uttala min förvåning över det anförande som höll. Hurkan en TCO-medlem uttala sig på det sätt som han här gjorde? TCO gör ju enpoäng av att vara en politiskt obunden organisafion, som inte tillämparkollektivanslutningen. , som därtill är TCO:s jurist och skallövervaka att stadgar och beslut upprätthålls i denna organisation, säger aftnär vi har samma uppfattning som TCO i dessa frågor är def uttryck för enantifacklig verksamhet. Def är så obegripligt atf det faller på sin orimlighet.Jag är mycket förvånad över att just en TCO-are kan ställa sig bakom den typenav argument. Def är infe. , atf blanda sig i de internafackliga besluten när vi angriper kollektivanslutningen. Det är, jag påpekardet , eft angrepp på det socialdemokratiska partiet, som är redoatt skriva in som medlemmar människor som aldrig har bett om att få blimedlemmar i detta parfi. Att def skall vara så svårt att förstå denna fråga ochdenna inställning. Def är dessutom ett stort antal socialdemokrater som ställerden. Detta är den åsikf som de har. Argumenten för kollektivanslutningen är bräckliga, StigGustafsson. Jag råder Sfig atf till nästa debatt, om en månad ellernär def blir, skaffa sig bättre argument. Det finns inga bra argument förkollekfivanslufningen. Det enda raka är atf se till att den upphör. AnL 72STIG (); Jag skall fatta mig mycket kort. har fel igen. har intesamma uppfattning som TCO i denna fråga om menar det hansäger -vilket han rimligtvis bör göra - när han påstår aft TCO på något sättskulle ha uttalat sig mot def samarbete som LO och SAP har. TCO har ickeuttalat sig om detta. TCO har däremot en helt annan konstruktion. TCO är enpartipolitiskt obunden organisation. Jag tycker aft är skyldig mig en ursäktefter detta påstående. AnL 73 (): Jag beklagar atf jag måste komma igen. Om jag hade sagt det som tillvitar migskulle jag naturligtvis framföra en ursäkt. Jag har sagt aft TCO, som vi, infetycker aft det är rimligt aft ansluta medlemmar kollektivt till detsocialdemokratiska partiet. På denna punkt har vi uppenbarligen samma åsikt.Inget TCO-förbund fillämpar metoden aff kollektivansluta sina medlemmar tillnågot poUtiskt parti. Det gör infe heller en lång rad . Detta antarjag atf man avstår ifrån av respekt för medlemmarnas polifiska integritet. Jag har bara frågat hur denna inställning kan beskrivassom antifacklig verksamhet. Def har Sfig infe kunnat besvara. AnL 74 (): Jag tackar för detta förtydligande, eller detkanske rent av var en ändrad inställning i själva sakfrågan. Jag accepterar denursäkt som jag fick. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:21till jusfitieutskotfet 15 § Föredrogs menbordlades åter betänkanden /85:2 och 3Skatteutskottets betänkanden /85:1 och 2 samt 4-6 Socialutskottefsbetänkanden /85:1 och 2 betänkanden /85:1 och 2Bostadsutskottefs betänkande 1984/85:1 16 § AnL 75 TREDJEVICE TALMANNEN: På morgondagens föredragningslista upptasbostadsutskottets betänkande 1 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 17 § Anmäldes oeh bordlades Proposition 1984/85:19 En samordnad oeh intensifierad narkotikapolitik 18 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1984/85:3 Fullmäktiges iriksgäldskontoret förvaltningsberättelse för /84 19 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1984/85:48av (s) fill utrikesministern om den politiska utvecklingen iTurkiet; Trots aft förflutitefter det militära maktövertagandet har en demokratiskordning ännu inte återinförts i . Undantagstillstånd råder i stora delar av landet.Hundratals dödsdomar har avkunnats. Tiotusentals polifiska fångar sitter iöverfyllda fängelser. Amnesty Internafional fortsätter att rapportera om tortyroch förtryck mot de politiska fångarna. De två stora polifiska partierna iTurkiet, republikanska och konservativa partiet, är fortfarandeförbjudna att bedriva all polifisk akfivitet. Det fria ordet undertrycks.Tidningar förbjuds, censureras och/ eller konfiskeras. Närmare 1 000 böcker harförbjudits efter det militära maktövertagandet. ochJaroslaw Haceks Den tappre soldaten Swejk hör till dem som finns på den svartalistan. Ett hundratal journalister, författare och konstnärer har fängslats försitt arbetes skull. Def finns ingen reell facklig frihet och strejkrätt ilandet. Visserligen har ledare för den turkiska landsorganisationen frigetts, men rättegången mot dem skall fortsätta. Kurderna hör till de värst drabbade av förföljelsen. Deomfattar ca 10 miljoner av befolkningen i . De är förbjudna aft utövasin kultur. efter militärens maktövertagande blev samtliga kurdiskapublikationer förbjudna. Regimen har förbjudit det kurdiska språket i publikationer. Milifärjunfan har saft konstitution ur spel ochtvingade igenom en ny, djupt odemokratisk konstitution. I samband medkonstitutionsomröstningen valdes junfaledaren till landetspresident för en period av . Övriga generaler i militärjuntan valdes tillvicepresidenter och ledamöter av presidentrådet. Genom den nya konstitutionenoch genom lagarna som stiftades av juntan - dessa lagar gäller även undercivilstyre - har makfen samlats hos presidenten och presidentrådet, dvs.generalerna. I det s. k. parlamentsvalet fickendast de partier och kandidater som godkändes av juntan ställa upp. Valet ägderum under undantagstillstånd. Därför kan parlamentsvalet inte befraktas somdemokratiskt. Vid kommunalvalen filläts emellerfiddeltagande av några parfier som varit förbjudna vid parlamentsvalen. Dettagällde dock inte de två största partierna. är alltjämt medlem i . Medlemskapetförpliktar landet atf upprätthålla en demokratisk ordning och respektera demänskliga rättigheterna. I den resolution som antog detta åruppmanades de turkiska myndigheterna att fortsätta den demokratiskanormaliseringsprocessen och upphäva undantagstillståndet i hela landet samtproklamera en allmän amnesti och genomföra yttrandefrihet och frihet förfackföreningar att verka. Vidare uppmanades de atf respektera de mänskligarättigheterna bl. a. genom aft se fill atf tortyr ej förekommer. Men har hitinfills inte kunnat förmå denturkiska regeringen att vidta konkreta och övertygande åtgärder vad gälleråterställandet av demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. En artikel införd i den 4oktober 1984 är oroväckande. Enligt denna betecknar den holländskeparlamentsledamoten och Europarådsdelegaten i en rapport fillEuroparådet åtgärder för demokrafi och-respekt för mänskligarättigheter som "helt ofillräckliga" och "nedslående". enligtStoffelen gå så långt att de förklarar aft det infe finns en enda person iturkiskt fängelse som är åtalad eller dömd pä grund av sina åsikter. har fillsammans med , , ochNorge anmält till den europeiska kommissionen för mänskligarättigheter med hänvisning till artikel 24 i den europeiska konventionen ommänskliga rätfigheter. I anmälan rapporterades kränkningar av konventionensbestämmelser enligt artikel 3 som förbjuder torfyr, artikel 5 som talar om rättfill frihet och säkerhet, artikel 9 som fastställer rätten till tanke-, åsikts-och religionsfrihet, artikel 10 om rätt fill uttrycksfrihet och artikel 11 omrätt fill församlings- och mötesfrihet. Def är angeläget aft kommissionensförfarande slutförs möjligt. Offren förförföljelsen i är i stort behov av hjälp och bistånd. Med anledning av det anförda får jag fill utrikesministernställa följande frågor; Hur bedömerregeringen utvecklingen i och dess medlemskap i ? Vilkaytterligare åtgärder avser regeringen vidta för atf främja en demokratisksamhällsutveckling och respekten för de mänskliga rättigheterna i samtför att hjälpa offren för den turkiska regimens förföljelse? 20 § Meddelande om frågor Meddeladesatf följande frågor framställts 1984/85:89 av () till statsrådetBirgitta om motiven för visst oljeinköp: Enligt uppgifter i pressen harregeringen beslutat köpa olja från för ca 700 milj. kr. De energipolifiskamofiven för detta har ifrågasatts. Def har också ifrågasatts om inte affärenkan komma att ge upphov till ekonomiska förluster. Jag vill därför fråga energiministern: