prot · G80922 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag anser att chefen vid I 19 i borde ha fått en skarparereprimand via än vad han fått genom den här skrivningen. Jag anserockså att man bör ge publicitet inom försvarsmakten, inom alla vapenslag ochalla försvarsgrenar, åt sådana incidenter, så att informationen sprids tillvidare kretsar och så att det blir klart att sådana saker inte får förekomma.Detta är viktigt, och konstitufionsutskottet borde ha uppmärksammat det på ettmera kraftfullt sätt. Detandra fallet är kanske ännu mycket vikfigare. Här kommer vi in på en intressantkombination. Det gäller militära myndigheters agerande gentemot civila medborgare.I det här landet kan vi inte tolerera att en miUtär chef agerar som enövervakningsmyndighet, övertar den civila polismyndighetens uppgifter och tarhand om folk. Det finns lagar för skärpta beredskapsåtgär- 6Riksdagens protokoll 1984/85:22 Det finns vaktinstruktioner etc. I det här fallet,som har refererats i JO;s ämbetsberättelse, är det alldeles klart och tydligt -vilket också framgår av JO;s egen skildring- att ordergivningen från den högstechefen i området, dvs. MB, var ofullständig, att det när lägre chefer gick frångenomgången var oklart vad som verkligen gällde, vilka befogenheter man hadevid det speciella fillfället, vad de militära cheferna i olika områden kringTöref järden hade för befogenheter att ingripa osv. Det påpekas i JO:sämbetsberättelse -och det är naturligtvis en anmärkning mot MB i övre att man satte i gång en militär aktion med dålig och oklar ordergivning. Mankan emellerfid inte för den skull fria den lägre chefen, som i det här fallethar uppträtt på ett sätt som vi alltför väl känner igen. Uppjagad av en militant stämning börjar man på att agerasom om kriget stod för dörren. Man ingriper mot civila fordon och mot civilapersoner, och utan något som helst underlag för ingripande tar man om hand -ett rättsligt ingripande - en civilperson och håller honom så att säga i förvarunder , utsätter honom för förhör m. m. Här anser jag att JOborde ha agerat kraftfullare. Jag anser också att , eftersom JOinte agerat kraftfullare, borde ha påpekat detta och begärt att JO skulle ageramed större kraft. Det behöver självklart inte för den skull uppfattas som någongenerell kritik av JO:s arbete, som alla uppskattar och som jag också tycker äroerhört värdefullt. Men det måste vara och konsfitutionsutskottetsrättighet och skyldighet att begära skärpningar när sådana är befogade, och dettycker jag att de är i det här fallet. Jag har, herr talman, inget yrkande utan har velat sägadet här för att det skall framgå av protokoll så att vi kanske ifortsättningen kan få en kraftfullare granskning av liknande fall. 77OLLE (): Även om man kanske kunde få det intrycket avdet anförande vi hörde, att kommunisterna står fast vid sinmotion, är det ändå ett faktum att vpk under behandlingen i utskottet harfrångått motionen i den del den gäller att på något sätt skulleskärpa de uttalanden som justifieombudsmännen gjort i de ärenden som här har tagitsupp. Vad som sägs i det särskilda yttrandet är ju att böruppmärksamma justitieombudsmännens berättelser och att det är naturligt med ensakdiskussion i kammare och utskott. Det finns ingen anledning att göra annatän instämma i det. Vi har vid utskottsbehandlingen haftjustitieombudsmännen hos oss. De har därvid redogjort för sina erfarenheterfrån olika områden av de statliga och kommunala myndigheternas verksamhet, ochutskottets ledamöter har utnyttjat möjligheterna att ställa frågor och fåklarlägganden. Jag tycker att det är fullt i sin ordning och bra. Säkert kan också riksdagsledamöter, som läser berättelsen,där hämta uppslag till olika initiativ; att ställa frågor och interpellationertill statsråd, att väcka motioner och på annat sätt påverka utvecklingen. Dettycker jag också är bra. Däremot tycker jag att det är fel att vidriksdagsbehandlingen av berättelsen göra några uttalanden som skulle kunnatolkas som att tar över justifieombudsmännens uppgift enligtregeringsformens 12 kap, 6 § att i enlighet med instruktion utöva tillsyn överfillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Det äralltså i enlighet med den instrukfion som beslutar som JO skall utövatillsynen. Vad vi gör är en allmän bedömning av justitieombudsmännenssätt att fullgöra den ålagda uppgiften. Med den motiveringen yrkar jag bifall till utskottets hemställan,att berättelsen läggs till handlingarna. 78 (vpk); Det faktum att vi inte har avgivit någonreservation till förmån för vår motion utan nöjt oss med ett särskilt yttrandebetyder ju inte, som säger, att vi har frångått uppfattningarna ivår motionstext, utan de kvarstår naturligtvis. Om man väljer att framförasina synpunkter i en reservation eller ett särskilt yttrande kan väl så attsäga vara en smaksak. Jag tycker att har fel i detta fall. Denhär debatten om att och dess konsfitutionsutskott inte skulle hanågon som helst mening eller något ytterligare att tillfoga när det gäller JO:sämbetsberättelse utan bara skulle lägga den till handlingarna - det är endebatt som ju har förekommit här tidigare, efter vad jag har hört och tagit delav . Från JO;s egen sida har det ju framhållits att man tvärtomär tacksam för synpunkter som kommer från riksdagsbehandlingen. Det finns juinget som helst skäl till att inte och iplenum skulle kunna uttala att i dessa fall borde JO:s påpekande ha varit av enannan karaktär, strängare - och kanske i något fall t. o. m. tvärtom. Det finnsju ingenting som säger att man inte kananföraatt JO har gått för hårt fram. Idet här fallet anser jag och mitt parti att JO har varit alldeles för litetpreciserad, för litet har påpekat de felaktiga handlingssätt - jag vill intekalla det för övergrepp - som resp. militära chefer har tillämpat vid de härtvå tillfällena. Det måste konstitufionsutskottet och ha bådeskyldighet och rättighet att framhålla utan att det för den skull skall ansessom en allmän prickning av . 79 (); Jag noterar att dettabetänkande ändå är enhälligt, och jag vill alltså yrka bifall till utskottetsenhälliga hemställan enligt det riksdagstryck som här föreligger. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 6§ Politisk information till synskadade Föredrogs betänkande1984/85:4 om samhällsinformation m. m. Anf.80 (vpk): I anser vi att vi har politisk demokrati. Vi anser också att viför en framsynt och progressiv politik vad gäller de handikappades möjligheterfill ett normalt liv. En mofion i detta betänkande anspelar på båda dessaaspekter - demokratin och de handikappades rättigheter. Vårmotion handlar om de synskadades rätt fill information. Vi anser att synskadademåste - så långt det över huvud taget är möjligt - ges rätt till sammainformation som de seende. Det här betänkandet behandlar en del av vår motion -den del som handlar om information från de polifiska partierna och derasungdomsförbund. Vi anser att samhället bör gå in och ge ett särskilt stöd tillde politiska partierna, så att dessa har möjligheter att i ökad utsträckningproducera sitt material så att det också är åtkomligt för de synskadade. Detär en viktig demokratisk rätfighet att alla skall ha möjligheter inte bara attrösta utan också att verkligen ta partipolifisk ställning. Och hur skall mankunna göra det om man inte kan ta del av de oHka partiernas material? Desynskadade har onekligen inte samma möjligheter till det som vi seende. Och depolifiska partierna har oftast inte resurser att i den utsträckning som voreönskvärd ta fram material som de synskadade kan läsa eller lyssna fill. Utskottetavfärdar vårt förslag om ett särskilt samhällsstöd till de politiska partiernaoch deras av sådant material. Man anser att detpartistöd som redan nu går ut också skall användas till detta. Detär inte de politiska partierna som blir lidande av denna utskottets njuggaattityd, det är de synskadade. Vår avsikt är ju inte att parfistödet skall ökagenerellt. Tanken är att de politiska partierna, precis som tidningarna, skallkunna få riktade bidrag för att ta fram information på punktskrift och/ellerkassett. Det skulle onekligen ge de synskadade avsevärt förbättrade möjligheteratt utöva sin demokrafiska rätfighet att i val stödja det politiska parti somman anser vara bäst. Utskottetsinställning, att samhället enbart har ansvar för sådan information tillsynskadade som är ren samhällsinformation från myndigheter och andrasamhällsorgan, är enligt vår mening en felakfig inställning. Det måste varasamhällets uppgift att på alla sätt verka för att de synskadade får sammamöjligheter att tillgodogöra sig information som de seende. Även om det kostarså har samhället, menar vi, ett vidare ansvar än bara för den egna informationen. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till den reservafion som är fogad tillbetänkandet. 81OLLE (); Jag vill yrka bifall till utskottetshemställan. Det innebär ett avslag på reservationen. Vi delar dock i stora dragde synpunkter som har framförts i reservafionen när det gäller det ansvar somdet allmänna har för informationen till handikappade, till synskadade och överhuvud taget till människor som har svårigheter att nås av information. Dettaframgår av skrivningen. Jag vill understryka att ett mycket viktigt syfte medinformationsdelegationens arbete och betänkandet som det arbetet har lett framtill har varit att just fillgodose de grupper som taladeom. Jag tycker att vi i lugn och ro kan avvakta beredningen av frågan och sevad man kommer fram till i proposifionen. Det kommer att finnas möjligheter attmotionera på nytt. Jag anser alltså att man självfallet skall fillgodose de härgruppernas behov. Sedan gäller det om staten skall ge ut speciellinformation med specialdes-finerade medel till dessa grupper i samband med val.Utskottet har inte ansett att det är en riktig princip. Vi menar attpartistödet redan är ganska generöst. Innan det fastställs föregås det alltidav överläggningar mellan de olika partierna. Jag anser att man inte behövermisstro partiernas vilja att sprida informafion till grupper som man specielltbehöver ägna sig åt i det sammanhanget, t. ex. de synskadade. Vi anser alltsåatt det kravet kan fillgodoses inom ramen för det nuvarande partistödet och inte behöver använda pekpinnar mot partierna. Partierna är fullt medvetnaom informationsbehoven, Med dettaber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Politisk information till synskadade 82 (vpk): Informationsdelegationen har inte tilluppgift att studera just de frågor som vi tar upp i vår mofion, nämUgen hur desynskadade skall kunna få ta del av den partipolitiska debatten på ett bättresätt. Lika väl som man har fått bidrag för information till invandrare tyckerjag att det borde vara möjligt att ge bidrag för att partierna skall kunnakomma ut med information till synskadade. Jag misstror inte partiernas godavilja, men jag tror ändå att ett sådant bidrag skulle öka förutsättningarna förde synskadade att få ett bredare material. Det kostar mycket pengar, och partiernakanske inte prioriterar det. Som jag fidigare sade är det de synskadade somblir hdande, inte partierna. Jag beklagar denna inställning, och vi får välåterkomma i frågan. 83OLLE (): Som jag påpekade i mitt föregående inläggföregås alltid diskussioner om nivån på partistödet av förhandlingar mellanpartierna. Där har alla möjligheter att föra fram synpunkter -1, ex. sådanasynpunkter som har framfört i denna debatt. Jag tror att manfrån partiernas sida utan pekpinnar från staten kommer att tillgodose dessaspeciella informationsbehov. Jagvidhåller mitt yrkande om bifall till utskottets hemställan. 84 (vpk): uppfattning är tydligen att vii kommande förhandlingar om det generella partistödet skall ta upp dessafrågor. Jag tycker att det vore en bättre väg för de synskadade om man fick denhär typen av bidrag, precis som tidningarna får särskilda bidrag för att ge uttaltidningar till synskadade. Jag tror att de synskadade då skulle ha störreförutsättningar att kunna föra fram sina åsikter. 85 (); Det är principiellt felaktigt attspecialbehandla några grupper i samhället. Informationsskyldigheten måste varalika stor gentemot alla grupper. 86 (vpk): Anser då att det var felakfigtatt ge bidrag fill invandrarna för information till de grupperna, som man hargjort vid tidigare val? 87 (): Det fallet är inte föremål för behandling idetta sammanhang. Vad jag här syftar på är det förslag till bidrag som finns ivpk:s motion. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1-3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (särskilda insatser för synskadade) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafionen avNils - bifölls med acklamation. 7 § GfTentlig upphandling Föredrogs finansutskottets betänkande 1984/85:1 omoffentlig upphandling. 88ANDERS (): I finansutskottets betänkande 1984/85:1 omoffentlig upphandling behandlas sju motioner. I motionerna 1080, 1421, 1422och 1441 föreslår motionärerna vissa åtgärder som bör vidtas för att åstadkommaen ökad konkurrens och därmed främja effektiviteten inom den offentligasektorn. Moderata samlingspartiets representanter i utskottet biträder deuppfattningar som kommer fram i dessa fyra motioner. Något som motarbetar mofionernas syften är tyvärr enalltmer utbredd offentlig egenregiverksamhet. Det finns många bevis pådetta, och hälso- ochsjukvårdsområdet kanske är det mest uppmärksammade. Vi vet alla hur storaskillnaderna i kostnader är för lakar- och tandläkarbesök vid inrättningar medolika regiform. Kostnadsmedvetandet avtrubbas, och affärsmässiga principeråsidosätts när konkurrensupphandling inte längre fillämpas. I promemoria 1982:927 klargörs attupphandlingsförordningar inte uttryckligen reglerar avvägning mellan egenregioch entreprenad. Upphandlingsförordningens intentioner bör ändå hävdas vid valav den ena eller andra regiformen. Här avses konkurrens på lika villkor mellanegenregi och entreprenad. Det är tyvärr så att kalkyler för projekt sombedrivs i egenregi alltför ofta inte inkluderar alla kostnader som rätteligenborde räknas in. I ett byggnadsprojekt tas kanske ingen hänsyn fill attprojektet också skall belastas med stora kostnader för en utbyggdbyggnadsavdelning som myndigheten förfogar över. I stället förs det omvända resonemanget,dvs, att det anses bra att personal som utnyttjas dåligt kan sysselsättas.Kostnaderna finns redan och anförs som motiv för att välja egenregiverksamhet.Det finns då inte längre någon konkurrens som främjar effektiviteten iproduktionen. Ytterligare en stor fara med egenregiarbete inom denoffentliga sektorn är att de privata företagen utestängs från så stor del avservicemarknaden att underlaget försvinner för utövarna, och de kan intefortsätta med sin verksamhet. finns i kommuner och landsting ingen ordentligredovisningsform som visar vad egenregiverksamheten egentligen kostar. Dettatillsammans med att de fackliga organisationerna alltid motsätter sig ett ökatentreprenadförfarande innebär att egenregiverksamheten slentrianmässigt fortgårår . Det är nödvändigt att den kommunala redovisningen avegenregiverksamheten förbättras. Därför bör, herr talman, motion 1422 bifallasav kammaren. Jag yrkar alltså.bifall till reservation 2 vid detta betänkande. Nuvarande momsregler innebär också ett förhindrande av frikonkurrens. Genom att offentliga myndigheter belastas med mervärdeskatt när manköper tjänster från privata företag har benägenheten ökat att myndigheternastartar egen verksamhet för att slippa belastningen av mervärdeskatt. Här blirdet ofta ett skattetänkande som styr. De affärsmässiga principerna ställs åtsidan. Låt mig slutligen beröra något av vadutskottsmajoriteten tar upp när man behandlar dessa mofioner. Man säger t. ex.följande: "Utskottet tar bestämt avstånd från att privatavinstintressen skulle vara styrande för verksamheten inom områden somtillgodoser grundläggande behov för breda samhällslager." Det är en något underlig inställning man redovisar här.Det kan knappast vara till gagn för dem som söker denna service och drar nyttaav dessa tjänster att de har en form som gör dem dyrare. Knappast någon kan välsäga att en pafient tycker att en läkare som gör precis samma tjänst profiterarbara för att han är en privatläkare,men inte gör det när han lyfter precis samma lön inom den offentligaverksamheten. Attutskottsmajoriteten när man behandlat motionerna valt att göra just dennaskrivning har vi i moderata samlingspartiet icke kunnat acceptera. Därför, herrtalman, yrkar jag härmed bifall fill reservationerna 1,2,3 och 5 vid dettabetänkande. Anf.89 (); I finansutskottets betänkande 1984/85:1 behandlar vi mofionerna omoffentlig upphandling. Vihar både i utskottet och här i kammaren behandlat dessa frågor,som har att göra med val av regiform - konkurrensneutralitet, upphandling somregionalpolifiskt medel osv. Majoriteteni finansutskottet avstyrker nu som tidigare samtliga mofioner. Vi har fråncenterns sida i finansutskottet tillsammans med de övriga borgerliga partiernareserverat oss till förmån för motionerna. Detta framkommer i reservation 1 omoffentlig upphandling på affärsmässiga grunder. Denoffentliga sektorns väldiga omfång har på många områden lett till låt mig sägagigantomani. Ansvariga beslutsinstanser har svårt att få överblick. Beslutenstyrs därför långt ifrån allfid av den helhetssyn som borde gälla. I ställetresulterar en långt driven sektorisering ofta i beslut som kan varafördelaktiga för en avgränsad del men till nackdel för helheten. Därför är detangeläget att dels öka effektiviteten inom den offenfiiga sektorn, dels ocksåifrågasätta inriktningen på vissa delar av den offentliga verksamheten. För attmöta dessa nya krav behövs en betydande anpassningsförmåga. del beror dagens brister på att den offentliga sektorn i stort sett saknarmarknadsekonomins konkurrens- och prismekanism. Det är därför ofta svårt attveta om medborgarna egentligen är beredda att för en offentlig tjänst betalalika mycket som den verkhgen kostar. Risken finns att människor somde klagar över skatterna begär ökad offentlig service utan att se denoundvikliga kopplingen. Detta kan leda till att verksamheter byggs ut mer änvad som egentligen motsvarar människors nödvändiga behov, och även till attverksamheter får vara kvar trots att de börjar spela ut sin roll. Iframfiden kommer det att bli ännu viktigare att få bättre signaler om enskildaindividers reella efterfrågan på offentlig service, eftersom det sker enförskjutning av konsumtionsmönstret mot ett allt större inslag av tjänster. Ökadeffektivitet skulle sannolikt kunna uppnås om ett visst mått av konkurrenstillåts inom den offentliga sektorns verksamhetsområde. Detta kan ske genom attprivata företag får möjlighet att erbjuda alternativ till de offentligalösningarna. Större inslag av anbudsförfarande och entreprenadverksamhet bördärför införas. Privata inslag skulle också kunna öka valfriheten och förbättraden personliga servicen. Det finns således anledning att välkomna t. ex.daghem, vårdhem och läkarcentraler i privat regi. Kooperafiva alternativ kani de här sammanhangen visa sig särskilt intressanta. Ireservation 2 om enhetlig redovisning av den kommunala egenregiverksamhetenanför vi reservanter: "Utskottetdelar mofionärernas uppfattning att egenregiverksamheten för de privataföretagen innebär att de utestängs från en marknad som skulle tjäna somunderlag för expansion, såväl inom ett visst område som inom hela landet ocht.o.m. på vissa exportmarknader. Ursåväl skatte- som konkurrenssynpunkt är det vikfigt att den kommunalaegenregiverksamheten ges en enhefiig redovisningsform. Annars inträffar detlätt att egenregiverksamheten fortsätter år utan att upphandlingsalternativetprövas." Icenterreservationen 6 om offentlig upphandling som styrmedel iregional-polifiken anför vi att det är nödvändigt att det som sägs i motionernabeaktas vid en offentlig upphandUng. Som jag sade tidigare gäller det att istörre utsträckning än nu gå ut från den offentKga sektorn med anbudsförfarande-detta för att man bättre skall kunna se till helheten och effektiviteten inomden offentliga förvaltningen. Men det är naturligtvis också vikfigt att man viddessa anbudsförfaranden inte slår undan förutsättningarna på de orter där olikaföretag är verksamma. Dessa företag har ofta tidigare fått regionalpolitiskamedel för att bygga upp sin verksamhet - men som det är kan sedan t. ex.ett utländskt företag komma in och ta den marknad som finns. Det blir då enrundgång i ekonomin. Det är därför angeläget, anser vi, att iupphandlingskungörelsen någon form av hänsyn tas när det gäller regionalaförutsättningar. Vihemställer om en utredning om översyn av upphandlingsförordningen i vad avserde regionalpoUtiska konsekvenserna. Jag yrkar bifall till reservafionerna 1, 2, 4 och 6 i finansutskottetsbetänkande. 90 (); I partimotion 1080 hävdar vi att myndigheters ochförvaltningars omfattande egenprodukfion av varor och tjänster bör begränsas.Vi menar, att inom områden där det finns en fungerande konkurrens skulleeffektivitet och service påverkas positivt om privata företag anhtades i störreutsträckning än . Det gäller t. ex. transporter, renhållning, byggnafion ochunderhåll av fastigheter samt restaurangverksamhet. Ocksånär det gäller mer traditionella samhällsuppgifter som vård och utbildningborde privata initiativ tas fill vara mer än vad som sker. Större inslag avprivata företag, som allfid har eller riskerar att få konkurrens, skulle ocksåhär kunna innebära förbättrad service, en större mångfald och enkostnadssänkning. Det är vikfigt att all offenfiig upphandling sker påaffärsmässiga grunder och att man har tillgång till kalkylsystem, som möjliggörrättvisa jämförelser mellan egenregi och entreprenad. I reservation nr 1 följsfolkpartiets partimotion upp. Jag yrkar därför bifall fill den reservationen. I motion 1422 av m.fl.framhålls att regeringen bör verka för att en enhetlig redovisning av denkommunala egenregiverksamheten kommer till stånd. Det är viktigt från såvälskatte-som konkurrenssynpunkt att den kommunala egenregiverksamheten ges enenhetlig redovisningsform. Det kan annars lätt hända att egenregiverksamhetenfortsätter år utan att upphandlingsalternativet alls prövas. All egenregiverksamhet och kostnaden för dennabör därför noga redovisas . Kommunerna bör också åläggas att med jämnamellanrum gå ut på den öppna marknaden och ta in anbud på den verksamhet somdrivs i egenregi. I reservation nr 2 fullföljs motionen från . Där slås fast att regeringen i sina överläggningar med kommunförbundenoch kommunerna akfivt bör verka för att få en enhetlig redovisning till stånd. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. I partimotion 1080 liksom i motion 1441hävdas att gällande momsregler skall ses över i syfte att uppnåkonkurrensneutralitet mellan offentliga myndigheter och enskilda företag vidval av regiform. Utskottet gör nu den betydelsefulla markeringen attmervärdeskatteutredningen "utan fördröjning" skall behandla justdenna fråga. Med det är motionens syfte fillmötesgått. Tillsammans med finansutskottets centerpartister har jagdock i reservation nr 4 framhållit att det är viktigt att det också görs enmarkering av att konkurrensneutralitet bör eftersträvas vid all upphandlingliksom vid valet av regiform. Jag yrkar bifall också till reservation nr 4. 91HANS i (vpk); Det är en ganska intressant debatt som försom upphandlingsförordningen och hur den skulle kunna användas. När man lyssnartill de olika företrädarna för de borgerliga partierna här slår det en hurkonsekventa och företrädare är när de vill att manskall vara strikt affärsmässig för att ge möjlighet att släppa in privatverksamhet i det som är förbehållet den offentliga sektorn. När man sedanhör kan man inte låta bli att reflektera över att han dels drivsav en privatiseringsiver och yrkar bifall till reservation 1 om striktaffärsmässighet, dels har ett regionalpolitiskt dåligt samvete och yrkar bifallfill reservation 6, som gäller att man skall ta andra hänsyn än affärsmässiga.Det är en intressant motsättning som mycket bra - tycker jag - speglar centernspolitiska position just .