prot · G80915 · 1984-12-31 00:00:00 — Trots atf regeringen trodde sig bereda marken för åretsavtalsrörelse genom införandet av kollekfiva löntagarfonder och genom enurholkad marginalskafteuppgörelse, blev, som vi alla vet, vårensavtalsförhandlingar ett fiasko. De första avtalen slöts för offenfligsektorn.Atf jublade i en talarstol avtalet slutits visade baraaff han infe förstått vad avtalet innebar. Def förstod däremot löneförhandlarnainom den offenfliga sektorn. Deras kommentarer fill uppgörelsen var"bingo" och "jackpot". Infe nog med att avtalen låg högt.De innehöll dessutom just sådana följsamhefs- och löneglidningsklausuler somregeringen knappt eft år tidigare själv fördömt. Just nu bevittnar viresultatet av aft regeringen gick med på alla dessa klausuler.Omförhandlingarna hotar inte bara att ytterligare driva upp lönerna päoffentligsidan. på den privata sidan har förklarat, aft om destats- och kommunalanställda får ytterligare påslag, känner de sig för sin delinfe bundna av aff fa samhällsekonomiskt ansvar. Och inte har situafionen blivit bättre av att regeringen talade om att man med stöd av kommunisterna nu kommer att genomföraytterligare skattehöjningar på . Än en gång får svenskafolket veta vad uttrycket "svängrum i stället för svångrem" var värt. Löntagarnahar lovats reallöneökningar nästa är, och regeringen försäkra- de i gär kväll att också efter denna mycket kraftigaskaftehöjning skulle det bli höjda reallöner. För egen del skulle jag viljasäga att det uttalandet inte förtjänar större tilltro än det hurtfriskapåståendet aft inflafionen skulle bli . I verkligheten är det naturligtvis så att inflationen fårsig en rejäl knuff uppåt genom regeringens skatteåtgärder. Dessa prisstegringarskall löntagare, pensionärer och barnfamiljer bära. Bensin- ochelskattehöjningar kommer aff drabba kommuner, landsting och helaföretagsamheten och kan i sin tur späda på inflafionen ytterligare. Ingen kommer atf vara lycklig över atf inflationen far eftytterligare skutt . Prisstegringarna ligger ju kvar när det nya åretträder in, def vet alla. Ingen kan heller förneka att dessa skattehöjningar islutändan försämrar svenska företags konkurrenskraft gentemot utländskaföretag. Risken föraff denna polifik blir eft hot mot sysselsättningen är uppenbar. Men sä går def för en regering som infe vill klarabalansen i statens affärer genom besparingar på budgeten. Denna riksdag har ännu chans att nyttja deninternationella dragkraften för aff minska underskottet i statens affärer. Utanen rejäl bantning av budgetunderskottet kommer alla försök aft pressainflationen till hanterliga nivåer att misslyckas. Den som driver en sådanpolifik drar på sig eft tungt ansvar. Det blir ingen lätt uppgift att mötasämre tider med tom kassa och galopperande inflation. Får goda är gå utan atf budgetunderskottet pressas nedstår vi illa rustade aff möta kommande svårigheter. Var skall vi då fa pengarför aft möta arbetslöshet när konjunkturen viker? Def går naturligtvis atf låna sig igenom en kris om manutnyttjar efterföljande goda år för att återvinna balansen. Missas den chansenkan situationen bli allvarUg när nya påfrestningar uppstår. För somgår utan att regeringen ger sig i kast med vårt grundläggande samhällsekonomiskaproblem minskas våra chanser atf klara upp situationen. Regeringen försöker nupåstå aft underskottet skulle vara på väg ned. Det är, herr falman, aff försökadölja verkligheten. Underskottet minskas genom en uppräkning avskatteinkomsterna som i sin fur kommer från de löneavtal socialdemokraternasjälva betecknat som alltför generösa med tanke på ekonomisk stabilitet ochbevarad konkurrenskraft. Ihåligheten i denna polifik är uppenbar. Detunderliggande budgetunderskottet är fortfarande för stort. Enligt uppfattning finns det bara en realistiskväg för att pressa ned statens underskott och återfå balans i ekonomin. Det äratf spara på statens utgifter. Ökade inkomster genom höjda skatter är intelängre en framkomlig väg. Vi har lagt fram konkreta sparprogram, men socialdemokraternalyssnar infe vare sig på oss eller på sin egen riksbankschef lomhördhef kan komma aff stå svenska folket dyrt. Def är obegripligt aff regeringen infe förmått sig aft takrafttag för att sanera ekonomin och pressa ned budgetunderskottet. kunnatföra åfstramningspolitik i ett helt annat klimat än den föregående. Skillnadenär att denna regering har att arbeta med en opposition som är beredd atf taansvar och ställa upp bakom svåra och impopulära beslut. Vi har haft konkretasparförslag med långtgående effekt, men socialdemokraterna har avvisat dem häri . Tyvärr har socialdemokraterna varit så insnärjda ioppositionsårens yviga löftespolitik aft de infe kunnat föra den politiklandets väl hade krävt. När högkonjunkturen kulminerade var den öppnaarbetslösheten 153 000 personer. Det var en siffra ni socialdemokrater nämndeunder lågkonjunkturen och valrörelsen , och ni påstod atf en sä högarbetslöshet aldrig skulle kunna förekomma i socialdemokratins . vetalla aft ocksä det påståendet från socialdemokraterna var felaktigt. Arbetslösheten är naturligtvis ett resultat avsocialistisk och centralisfisk oförmåga och infe ett resultat av ovilja.Regeringen ger helt enkelt inte utrymme för de krafter som skulle kunna skapajobb. Och när regeringen försöker själv blir det bara krångligt, byråkrafisktoch otympligt. Det är, herr talman, nödvändigt aft växla över från bidragslinjefill arbetslinje. Men i prakfiken innebär den socialdemokratiska politiken enutveckling i motsatt riktning, 1982/83 var kostnaderna för arbetslöshetsersättningen25,av AMS kostnader, 1983/84 hade siffran stigit till , Det är enökning . Ungdomsarbetslösheten ger de svåraste och mest långsiktigasociala konsekvenserna. Därför beslöt , efter ett centerinitiativ, attse fill att alla ungdomar i åldern skulle ha rätt fill arbete iungdomslag i stället för kontanfersätfning frän A-kassan eller s. k.kontanfstöd. Detta var att med förfur för ungdomar växla fränbidragslinjen fill arbetslinjen. Det var ett viktigt steg som fogs, även om defkunde ha gjorts bättre. Arbetslinjen för ungdomar har i flera avseenden ettalltför passivt innehåll i den utformning den nu har fått. Här kommer socialdemokratins hämsko in i bilden.Socialdemokraterna har svårt atf se och utnyttja lösningar som innebärdecentralisering, som far tiU vara enskilda människors initiativkraft och denkapacitet som finns inom det enskilda näringslivet - infe minstsmåföretagsamheten. vill ge arbetsmarknadspolitiken ocharbetslinjen en offensiv inriktning, Cenferpolifiken syftar fill eft positivtklimat för företagsamheten. Får jag nämna några konkreta förslag; o sankarbetsgivaravgiften upp till 15 anställda i varje företag o gör def möjUgf aff skattefritt spara till detegna kapitalet vid nyst art ande av företag o slopa beskattningen av i företaget arbetandekapital o anpassa arbefsrätfslagsfiftningen bättre efter småföretagenssituafion o minska de byråkratiska kraven på företagen och nyföretagandet oåterinför möjligheten för företag att göra avdrag för forskningsinsatser o ge regionalpolifiken en starkareinriktning mot de svaga områdena i främst inland och o utvecklaglesbygdspolitiken i alla delar av landet o skapa möjligheter för nyaföretagsformer som bättre motsvarar nyföretagande i samverkan och utveckla dekooperativa möjligheterna. Det är genom sådanaåtgärder som det ocksä kommer att bli möjligt atf pä ett bättre sätt mötaungdomarnas och andras krav på en väl fungerande arbetsmarknad. Då kommer detatf gå lättare att ge också ungdomslagen en mer meningsfull inriktning. Detskulle innebära arbete eller utbildning under hela arbetsdagar, mer jobb inomden privata sektorn och lönevillkor som ansluter fill marknadens krav om rimligrelafion mellan prestation och lön. Om nu samhället har kostnader för 140 000 människor som ärdirekt arbetslösa oeh för 189 000 som är föremål för arbetsmarknadsåtgärder,måste det vara klokt och helt enkelt nödvändigt att fundera över om pengarnakunde användas på ett effektivare och mera offensivt sätt. Det rör sig trotsallt om en summa på inemot . Då blir mitt förslag inför budgetarbetet; Använd enfiondel av resurserna till AMS och Samhällsföretag för aft i stället skapabättre förutsättningar för småföretag, nyföretagande och för en aktiv regionalpolitik.Sätt in de pengarna i def program för smäföretagande, regionalpolitik ochglesbygdsstöd som jag har skisserat! Jag är övertygad om aft pengarna användapå def sättet kommer att skapa långt fler jobb än vad de gör genom dennuvarande passiva linjen. Socialdemokraterna tycks fortfarande tro aff vi löser våraekonomiska problem med fortsatt utbyggnad av den offentliga sektorn och ökatskattetryck. Jag mäste erkänna att ni fullföljer denna strategi med storfrenesi. Låt mig få nämna några av de skaftehöjningar som har genomförts sedanregeringsskiftet: Socialdemokraterna har höjt momsen, förmögenhetsskatten,arvs- oeh gåvoskaften. De har slopat lättnaderna i aktiebeskatfningen, införten särskild omsättningsskatt och skärpt realisafionsvinsfsbeskaffningen påaktier. De har genomfört en kraftig skärpning avrealisafionsvinstsbeskaft-ningen på bostadsrätter. De har infört en särskildgödselskatt och en avgift på bekämpningsmedel. De har höjt fordonsskaft ochbilaccis och genomför nu en försämring av bilavdragen. De har införtvinstdelningsskatf. Sist men inte minst har de urholkat skattereformen delsgenom den uteblivna kompensationen för inflafionen, dels genom särskildaförändringar av indexuppräkningen och skatteskalan. Totalt innebär detta skatfeskärpningar på mellan 20 och 30miljarder kronor. Men ni är uppenbarligen infe nöjda ens med detta. Vi harknappt hunnit starta höstsessionen förrän ni lägger fram ytterligare förslag omskattehöjningar. Det är förslaget att ingen indexuppräkning av skatteskalanskall ske taxering och förslaget om statlig fastighetsskatt. föreslogsskattehöjningar med ytterligare 4 miljarder. Räknar man ihop dessa förslag,blir summan 6,7 miljarder när fastighetsskatten slår fullt uf, plus vadborttagandet av indexeringen av skatteskalan ger. Det i sin fur beror päinflationsutvecklingen - ju högre inflation desto större skatteskärpning. Fråncenterns sida säger vi nej till borttagandet av inflationsskyddet avskatteskalan. Vi säger nej till höjd bensinskatt och höjd kilometerskaft. Höjdelskatt har vi velat använda som styrskatt inom energipolitiken, men infe somen ren budgetförstärkning, vilket def nu är fråga om. Den nya fastighetsskattenär orättvis, oeh vi säger nej också fill den. Den far inte hänsyn fill deskattskyldigas bärkraft. Det är en punktskatt på fastigheter, en skaft påbruttovärdena, som utgår oavsett om fastigheten är belånad eller inte. I propositionen redovisas noga vilka kapitalkosfnadsökningar som drabbat hus med statliga lån på grund av upptrappningarna avde garanterade räntorna. Men det sägs ingenfing om hur kostnadsutvecklingen harvarit för dem som inte har några räntesubventioner. Alla som har äldre hus medbanklån har drabbats mycket hårt av räntehöjningarna. Bosfadsministern har under senare fid övergått till affförsvara sift förslag med aff pengarna behövs för aff minskabudgetunderskottet. Men infe heller defta argument försvarar ett fullständigtorättvist förslag. Höjda skatter är dessutom, jag upprepar det, infe lösningenpå vårt statsflnansiella läge. Vad som behövs är besparingar! Def nuvarande subventionssystemet är en starkt bidragandeorsak fill de kraffiga kostnadsökningarna inom bostadsbyggandet. Ett nyttfinansierings-sysfem måste införas. Från sida har vi föreslagit införandet avräntelån. Detta system innebär aft en del av räntekostnaderna läggs fillkapitalet för atf betalas . På så sätt jämnas räntekostnaderna uf överbostadens livstid, och den stora kostnadsskillnaden mellan nyproducerade husoch äldre hus minskar. Ni socialdemokrater talar gärna om er"samförständsanda" och er strävan till breda lösningar. Det börjadeefter regeringsskiftet med talet om "den utsträckta handen" och harsedan fortsatt i olika repriser. I regeringsförklaringen för några veckorsedan talade statsministern om sin strävan aft "samla nafionen i uppgiftenaft föra landet ur krisen". Def mest avslöjande beviset på hur långtsocialdemokraterna i prakfiken har avlägsnat sig från samförståndets och denmedborgerliga samUngens väg fick vi . Då samlades på nytthundratusentals människor för aft demonstrera mot löntagarfonderna. Det var enmassiv opinionsyttring, som i sig blev eft kusligt exempel på hursocialdemokrafin har splittrat vår nafion. Motståndet mot de kollektivafonderna har resulterat i en folkrörelse, vars kraft och djupsocialdemokraterna infe har förmått inse. Fonderna har blivit den samlande ochutlösande kraften i denna rörelse, men den har sannolikt djupare rötter än så.Det är helt enkelt fräga om en djupt förankrad folklig protest mot byråkratioch frihetsinskränkningar. Socialdemokraterna avfärdar 4 oktober-demonstrationen medett överlägset fnysande om aff def är "direktörerna som marscherar föratf slå vakt om sin ekonomiska makt". särskilt allvarlig och oroande när den kommer från eftparfi som självt har folkrörelseursprung och som använder demonstrationer somett medel i sin egen opinionsbildning. Med denna bakgrund kunde man väntastörre respekt för andras engagemang. har fonderna verkat , och redan har vifått bekräftat aft våra invändningar inför beslutet var sakligt grundade. Ifonddebaften här i deklarerade regeringensföreträdare aft löntagarfonderna var en förutsättning för den solidariskalönepolifiken och därigenom skulle ge en lugnare utveckling pä arbetsmarknaden.Nu kan var och en avgöra hur fonderna har verkat i avtalsrörelsen. Jag tycker aft statsministern är skyldig denna kammare ochsvenska folket en förklaring till hur def sammelsurium som kan studeras påavtalsområdet stämmer med uttalandena om aff fonderna skulle hålla lönekravennere. Är beredd att upprepa påståendet aff fonderna ger enlugnare lönekostnadsutveckling? Inför fondbeslufet talades också om "raka rör" ivilka fondpengarna skulle strömma till allas fromma. När rören nu är monteradeoch har börjat forsla sitt innehåll kan vi se hur strömmarna går. Def vi kan seär dräneringsrör som drar pengar från småföretag och glesbygder. Centraliseringoch maktkoncentration filltar. Löntagarfonder, säger man - men varken löntagare ellerandra ges möjlighet fill insyn i fondernas verksamhet. Nej, fonderna måstebort. Ju förr dess bättre. Annars fär vi ingen uthållig förbättring i ekonomioch sysselsättning. En icke-socialistisk majoritet i valet gerdenna möjlighet. Def råder inget tvivel om att barnfamiljerna har defekonomiskt mer besväriigt än de flesta andra grupper i samhället. Överpartigränserna är vi ense om att det förhåller sig pä detta vis. Då borde det finnas förutsättningar att sakligt analyseravar orättvisorna är störst oeh hur vi bäst skall kunna hjälpa barn ochföräldrar fill en bättre tillvaro. Valfriheten och barnens 6ästa måste vara utgångspunktenför familjepolitiken. Då kan man inte lägga alla pengarna i en korg. Dä måsteman se till aff familjepolitiken byggs upp med olika komponenter så atf denpassar alla familjers och alla barns situation, Def är en uppenbar orättvisa atf de föräldrar som i sitteget hem själva tar vårdnaden om sina smä barn inte får någon ersättning fränsamhället. Det är därför vi har arbetat för införandet avvärdnadsersättning. Utan en sådan ersättning kommer familjepoUfiken atf halta.Och hälfan blir allt svårare ju mer man bygger ut stödet fill andraomsorgsformer men lämnar föräldrainsafsen därhän. Och det står ställt utom varjetvivel aft familjer med bara en inkomst, det må vara ensamstående föräldrareller familjer med hemmamake, har def utomordentligt svårt atf över huvud tagetfå ekonomin att gä runt, Atf återställa 1 800-kronorsavdragef fill sittursprungliga värde är därför en vikfig uppgift, Def var mot den akut besvärliga bakgrunden som vi icenterpartiet försökte få atf fatta beslut om en tidigareläggningav den barnbidragshöjningsom nu skall komma . Inte minst mot bakgrunden av aff inflationennu sprängt de uppsatta gränserna står barnfamiljerna i en ännu svåraresituation . Det finns skäl beklaga atf den försämring som åstadkomsnär livsmedelssubventionerna drogs ner, för nära , i all huvudsakännu inte kompenserats för barnfamiljerna. Pensionärerna har också drabbats avdetta. Denna riksdag skall lägga fastjordbrukspolitiken . Vi får anledning aff återkomma till detta,men låt mig redan nu redovisa de principer som enligt uppfattningmåste prägla jordbrukspolitiken. All odlingsbar jord skall odlas, Def är och förblircenterns bärande princip i jordbrukspolifiken. Denna vår inställning styrde1977 års beslut om jordbrukspolitiken, och vi kommer aft avvisa alla försök aftslå ut stora delar av livsmedelsprodukfionen. Levande jordbruk ger bygden liv.Det öppna ljusa odlingslandskapet är en stor tillgång i vår miljö. Egenproduktion av livsmedel ger trygghet i oroliga tider. Svenska livsmedel kananvändas för aff lindra svält bland världens nödlidande människor. Den odladejorden är en vikfig resurs i energi- och miljöarbetet. Diskussionen om spannmålsöverskottet ter sig ocksåbesynnerlig i ett läge, när vi kan finna avsättning för huvuddelen avöverskottet i form av produkfion av etanol. Satsning på etanol ger bådevärdefullt profeinfoder och drivmedel samt positiva miljöeffekter. Det är eftsamhällsintresse av högsta mått atf finna lösningar, som minskar de försurandeutsläppen. När var i regeringsställning tog vi allvarligt påförsurningen, Vi var pådrivande för atf fä fill stånd den internafionellakonventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Den följdes avett internationellt arbete, som kulminerade i omförsurning - Miljö -82, Vi tog fram förslag om skärpta ufsläppskrav förkoleldade anläggningar, skärpta bilavgaskrav, ett kalkningsprogram ochinformationsresurser, som möjliggjorde bl, a, miljöorganisationernasinternationella försurningssekre-tariat. Försurning och luffföroreningar angriper ekosystemet påmänga sätt. Det är ingen överdrift aft kalla det 1980-talefs allvarligastemiljöproblem. Utvecklingen i skogen ger anledning till sfor oro.Internafionella erfarenheter skrämmer. Försurningens upptäckare, den svenskeprofessorn , varnar för kemiska öknar. Vi kan se skogsskador iVästtyskland i sin helhet och i delstaten skador. IBayern uppvisar av granen skador. Det borde leda fill snara åtgärder ocksåi . Def som mer än något annat brådskar är atf minska deförsurande bilavgaserna. har redan beslutat om införande av blyfribensin och katalytisk rening, I har vi börjat en produkfion av etanol iLidköping, Hur länge skall regeringen dröja med atf lägga fram förslag tillriksdagen om införande av kafalyfisk eller motsvarande rening samt produkfionav svensk etanol? kräver att skatten på etanol tas bort. Debiologiska och ekonomiska konsekvenserna av en fortsatt utveckling 2 protokoll 1984/85:15-16 kan bli mycket allvarliga. Farhågor för minskadskogsproduktion och försämrad markbördighet är en realitet i Centraleuropa.Även här hemma ser allt fler med oro på vad som kan hända. Försurningen ochluftföroreningarnas allvarliga effekter kräver att regeringen snarastförelägger förslag om konkreta åtgärder. Inom anser viatf det inte finns något som hindrar den frän aff tillse attblyfri bensin finns tillgänglig i hela landet , Redan en sådanåtgärd ger en klar miljövinst, då vi därmed slipper ifrån de farligablyutsläppen. Därmed banar man ocksä väg för en övergäng till kafalyfisk ellermotsvarande rening, måste fortsäfta atf spela rollen av väckarklocka,eftersom de gränsöverskridande luftföroreningarna är vårt största miljöhot.Detta kräver atf det internationella arbetet bedrivs intensivare än L n. fränsvensk sida, I det arbetet är centerparfiet nu som förut berett atf aktivtmedverka. I samband med högtidliga öppnandefick både vi kammarledamöter och svenska folket uppleva något fullständigtunikt: statsminister valde atf använda regeringsförklaringen förpartipolitisk polemik. Detta är ensam om, Hans åtgärd ärexempellös. Den saknar motstycke, Def är lätt atf förstå atf socialdemokraterna ochstatsministern känner sig oroade av atf samverkan mellan och kdsinnebär att mitten i svensk polifik blir starkare och aff möjligheterna för enicke-socialistisk regering efter nästa val ökar. Atf man på socialdemokratiskthåll känner denna oro, att man känner sig polifiskt hotad, kan jag förstå, "Genom medverkan av ett av partier kandock vid nästa val ytterligare ett parti bli representerat i , trotsaff def av egen kraft inte förmått erhålla sådan representation. Detta innebäratf grundlagen kringgås och aff överenskommelserna kring vårt styrelseskick harbrutits. Detta är djupt beklagligt. Det är en viktig uppgift för den nya folkstyrelsekommitténatt skapa fasta regler för valsättet som motverkar splittring och tryggarrespekten för våra grundlagar." Detta uttalande måste både till formen och i sak ses somen förlöpning av statsministern. Från andra talarstolar har använtandra formuleringar på samma tema. Statsministern hade kunnat bespara sigdenna fadäs, om han hade kontaktat någon med våra grundlagar väl förtrogen,innan han rusade åstad som självutnämnd överdomare i svenskt politiskt liv. Faktum är att alla fillfrågade grundlagsexperfer förklaratatf den valtekniska samverkan som och kds kommit överens om är helt iöverensstämmelse med våra grundlagar. Vi har följt grundlagarna fill punkt ochpricka. Regeringens efter riksdagsöppnandet aviserade filläggsdirektiv tiUfolkstyrelsekommittén är ju i sig ett kvitto på defta. Skulle socialdemokraterna å andra sidan mena allvar medaft förbjuda valsamarbete av def slag som och kds har träffat avtal omär de inne på farliga vägar. Folksfyrelsens viktigaste princip är atf allaskall ha rösträtt och atf varje röst skall väga lika tungt. Varje avsteg fränden principen måste ha en utomordentligt stark motivering. Motivet för den nuvarande 4-procentsspärren är omsorgen omriksdagens arbetsduglighet, och detta har vär fulla anslutning. Med många småpartier i kan riksdagsarbetef gå i stä. I defta fall är det fråga omatt långsiktigt stärka mittfältet i svensk polifik, en polifisk kraft som redanfinns i vär riksdag. Helt annorlunda måste man se på saken om någon vill attspärrarna skall ta sikte på atf permanent spärra uf vissa grupper frånpolitiskt inflytande. Ar det den karaktären som socialdemokraterna nu vill ge4-procentsspärren, är de inne på farliga vägar. För aff summera: behöver mer avsamarbete och mindre av konfrontation. Det finns en polifisk plattform för ettvalsamarbefe mellan och kds i de båda parfiernas likartade ställningstagandeni eft antal vikfiga frågor. Den samarbetsmöjligheten måste fas fill vara likaväl som de samarbefsmöjligheter som finns mellan riksdagsparfierna. Det valtekniska samarbetet mellan och kds kan baraförarga dem som vill ha fortsatt hård konfrontation och splittring i nationen. AnL 3BENGT (): Det är kvar fill nästa val.Dagens debatt och debatten under det här året kommer naturligtvis atf präglas ihög grad av valet. Def finns därför skäl aft något erinra om den debatt somkulminerade i valrörelsen . Under den debatten staplade socialdemokraterna vallöftenpå varandra. Visserligen försökte man då och då atf påminna oss om att manockså ibland varnade för de förväntningar som man skapade, men huvuddelen avfiden gick ändå åt till aft underblåsa de här förväntningarna hos människor. Jag besökte gardinfabriki . Den spelade en huvudroll i valrörelsen . Ni minns alla hur det läti den valrörelsen. åkte land och rike runt och sade aft nu skulle viöka bostadsbyggandet. Def skulle bli jobb för järnverken som skulle levereraarmeringsjärn, för snickerierna, för kylskäpsfabrikanterna och fill sist ocksåför gardinfabrik i . Men vet vi också hur def gick med den här politiken.1982 påbörjades byggandet av 42 000 bosfäder i , Def är 5 000 för litet,sade socialdemokraterna. De ville alltså starta 47 000 bostäder, kommerman att börja bygga ungefär 32 000 bosfäder.