prot · G8098 · 1984-12-31 00:00:00 — Forskningen måste utökas totalt, förutom attockså breddas. Man måste analysera de kunskaper som redan finns och då särskiltbeakta kunskapsluckorna. En utökad experimentell verksamhet, långsikfig bevakningoch ett utökat internationellt forskningsutbyte är av nöden. Skadebilden är såmångsidig att def dessutom är nödvändigt med tvärinstifutionella projekt. Skallen forskning av det slag jag här försökt beskriva vara möjlig, är detnödvändigt aff den ges en fast ekonomisk bas som statsmakterna måste stå för. Svenska forskare har aktivt deltagit i denforskning som på olika sätt berör försurningsproblemet. Detta har kommit tilluttryck alltsedan professor under 1960-falet på allvar slog larmom försurningsproblemet. Den svenska forskningserfarenheten och de internationellakontakterna manifesterades före och under den internationella konferens som påden cenferledda regeringens initiafiv arrangerades i . Materialetfrån den konferensen utgör fortfarande ett grundläggande dokument i detinternationella arbetet. Forskarnas beredskap för att fortsättakunskapsuppbyggandet i försurningsfrågan har inte minskat. Som exempel kannämnas det forskningsprogram, omfattande , som utarbetadesav forskningsnämnden vid och det fyraårsprogram som utarbetatsav . Över huvud taget fycks man bland forskarna haen god uppfattning om var kunskapsbehovet och behovet av teknisk utveckling ärstörst. Mot bakgrund av forskarnas egna förberedelser och planering visarregeringen en oförståelig handfallenhet och handlingsförlamning när det gälleratt ge stöd till ökade forskningsinsatser på försurningsområdet. Forskningsbehovet har senast understrukits i denaktionsplan mot luftföroreningar som publicerats av , I dennakonstateras just att forskningsverksamheten måste förstärkas och aft deftagenom forskarnas höga beredskap kan ske . Trots defta har regeringeninte aviserat något förslag i den riktningen till . Forskningen måste vara internationell. Def gäller i allrahögsta grad den forskning som hänger samman med de över stora sträckortransporterade luftföroreningarna. I själva verket har vi från svensk sidamycken kunskap och erfarenhet atf fa vara på i andra länder. Särskilt viktigtär det att de aktiva forskarna får möjlighet atf bygga upp kontakter ochsamarbeta med kolleger runt om i världen. De administrativa kontakterna fårinte tränga undan lösningen av de verkliga problemen. Detta synsätt - deninternationella inriktningen - präglar def forskningsprogram som utarbetats aven expertgrupp vid . Man har rent av gått sålängt som att publicera hela programmet på engelska just därför aft så mycketav den aktuella forskningen bedrivs internationellt. Regeringen har givitnaturvårdsverket i uppdrag aff samordna försurningsforskningen. Någrasärskilda åtgärder för atf stärka det svenska forskningsdeltagandet iinternafionella sammanhang har infe presenterats. Skogen är en nationell tillgång, både ekonomiskt ochbiologiskt. Den svenska ekonomin och sysselsättningen är till mycket stor deluppbyggd på def faktum aft vi har gott om skog i . Bara tanken aftskogsfillväxten i de svenska skogarna skulle minska med ett visst antal procentär oroväckande - en framtidsbild som är sannolik om ingenting görs snart. Den gröna vegetation som skogen utgör, och då framför alltbarrskogen, renar luften, så aft vi människor får en renare luft att andas. Omskogen dör, och det gör den om utvecklingen får fortsätta som , påverkasluften, vattnet och slufligen också livsbetingelserna för oss människor. Mot bakgrund av def anförda ber jag atf få ställa följandefrågor till jordbruksministern: Vilka omedelbara åtgärder ämnarjordbruksministern vidta för aff stärka och utöka forskningen rörande försurningen? Hur kommer jordbruksministernatf stärka def svenska deltagandet i den internationella forskningen rörande försurningen? 1984/85:47av () fill jordbruksministern om åtgärder för aft begränsaförsurningen av mark och vatten: Nedfallet av sura svavel- ochkväveföroreningar har under en läng fidsperiod haft en försurande effekt påvåra sjöar, vattendrag och i vad gäller mark, speciellt skogsmarkerna. I ettområde i har t. ex. pH-värdena sänkts med i genomsnitt en halv pH-enhetunder . Läget är särskilt allvarligt i de områden i värt landdär marken har en svag buffringsförmåga. Vid pH föreligger allvarligrisk för skador på våra vattentäkter genom utlösning av aluminium, järn,magnesium och tungmetaller från jorden. Grundvattnet är i många områden avgörande förvattenförsörjningen. Ungefär 3,7 miljoner människor är beroende avgrundvatten för sitt dricksvatten. Till detta kommer 2 miljoner fritidsboende. Def mest oroande med försurningen av grundvattnet är attmetaller börjar lösas ur marken och ledningssystemen. Förhöjda fungmetallhalferhar hittats i försurat brunnsvatten i . Kadmiumbelasfningen från olikakällor är redan hög på människor i . Om kadmiumhalten ökar också igrundvattnet och vattnet används som dricksvatten, får befolkningen ytterligarekadmium i sig. Markförsurningen gör atf växterna lättare far uppmetaller, i både åker-och nafurmark. Kadmium kan sedan anrikas ifödoämneskedjan. För människan är def farligast atf åkerväxterna får allt högrekadmiumhalt. Det kan ge upphov till skador på människans hälsa, inte minst påbarn. Medhänvisning fill det anförda vill jag fräga jordbruksministern: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att begränsa försurningsskadorna i mark och grundvatten? 10 §Meddelande om frågor Meddeladesaft följande frågor framställts 1984/85:86 av i Röstänga (fp) filljustitieministern om rätt för enskild atf fa del av uppgifter i polisensbelastningsregister: är det omöjligt för enskildaaft fa del av vad polisens belastningsregister innehåller för uppgifter om demsjälva. Genom aft inte kunna få fa del av registren kan de personer som ärberörda av dem infe heller kontrollera om registeruppgifterna är korrekta. Enligt uppgift förbereds f. n. en ny polisregisterlag inomjusfitiedepartementet. Jag vill med anledning av detta frägajustitieministern: Avser jusfifieministern attpresentera förslag som möjliggör för den enskilde atf fa del av de uppgifter ipolisens belastningsregister som berör honom själv? 1984/85:87 av i Röstänga (fp) filljusfitieministern om ökat skydd för anmälare av brott: Det mesta av den kvinno- ochbarnmisshandel som förekommer sker bakom hemmets stängda dörrar. Möjlighetenatf uppdaga och beivra denna typ av brott är därför ofta beroende av aftgrannar och vänner slår larm, när de försfår att misshandel pågår. Den som anmäler ett brott är enligt sekretesslagen skyddadendast om det kan antas aff han eller honom närstående lider skada eller men omhans namn lämnas uf. Defta innebär aft en anmälare ofta riskerar att behöva stätill svars inför den som han anmält. Det finns anledning att tro att dettaavhåller många från aft meddela polisen när de misstänker att det förekommermisshandel i deras omgivning. Det finns enligt min uppfattning skäl att överväga omsekretessbestämmelserna i de sammanhang jag här har berört bör skärpas. Jag villmed anledning av detta fråga justitieministern: Avser justitieministern övervägaoch eventuellt presentera förslag till åtgärder i vad gäller skyddet avanmälare av brott? 1984/85:88 av () till bostadsministern omöversyn av gafukosfnadsbesfämmelserna: a. centermotionerna1983/84:722 och 1344 yrkades på översyn av de nya gafukosfnadsbesfämmelsernasom trädde i kraft . Bakgrunden var aft lagändringen medförtmycket stora kostnader för enskilda fasfighetsägare. Bostadsutskottetanförde i sitt betänkande 1983/84:13 att förhållandena uppmärksammats och att bostadsministern fillkallat enarbetsgrupp för aft inhämta erfarenheter i frågan. Arbetsgruppens arbete redovisas i Ds Bo 1984:9. Redovisadeenkätsvar från inte mindre än 124 kommuner är genomgående mycket kritiska motnu gällande ordning. Nya fall av orimliga effekter för enskilda fasfighetsägarehar vi fått exempel på i pressen. Motbakgrund av vad jag här anfört vill jag fråga bostadsminisfern: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att eliminera de uppenbara olägenheter nuvarande lagstiftning omgatukostnader medför? 11 §Kammaren åtskildes .