prot · G80910 · 1984-12-31 00:00:00 — Sådana förslag är fill hinder förutvecklingen, menar vi, av ett slagkraffigf svenskt näringsliv. Jag yrkardärför bifall till reservation 3. Jag har sagt det tidigare från denna talarstol, men jagfinner skäl att upprepa def. Inget land har i längden räd med ett skattesystemsom tvingar dess mest framgångsrika medborgare, idroftssfjärnor eller andra,aff bosätta sig utanför landefs gränser. Den utredning som begärs i mofion1983/84:305 bör därför komma fill stånd. Syftet bör vara atf finna en lösningsom möjliggör atf alla svenskar kan bo kvar här i landet även om de skulle råkafä mycket höga inkomster av sitt liv. Det är ur allasynpunkter till gagn för vårt land. Jag yrkarsåledes bifall fill reservation 5. I detta betänkande behandlas också en rad mofioner om likaoch rättvis behandling av egenföretagare och t. ex. rörelseidkare som driverakfiebolag i fråga om rätfen fill avdrag för pensionspremier och s. k.kompanjonsförsäkringar. Dessa frågor bör bringas fill en rättvislösning, och jag yrkar bifall till reservafionerna 6 och 7. De fackliga organisationerna såväl på lönfagarsidan som påarbetsgivarsidan spelar betydelsefulla roller i vårt ekonomiska sysfem. Def ärdärför oerhört viktigt aft maktbalansen mellan lönfagarsidan ocharbetsgivarsidan inte rubbas genomolikformigheter i beskattning eller i förmåner frän statens sida. Folkpartiethar av denna anledning motsatt sig den nu införda skaftereduktionen förfackföreningsavgifter ända sedan den infördes. Föratt neutrala regler skall erhållas bör regeringen uppta detutredningsarbete som den fidigare regeringen påbörjade. I def syftet yrkar jagbifaU tiU reservation 8. Samfligaborgerliga partier har i olika motioner framfört krav på ett återinförande avforsknings- och ufvecklingsavdraget. Regeringen vidtog ju efter maktskiftet1982 den något förbryllande åtgärden att först permanenta forsknings- ochutvecklingsavdraget för att året därpå avskaffa det. Som jag redan iinledningen framhöll ser vi def som väsentligt aft företagen utan statensinblandning kan använda genererat vinsfkapifal för satsningar som man bedömerhar framfiden för sig. På samma sätt bör forsknings- och utvecklingsarbetebedrivas med inriktning som bestäms av företagens exklusiva insikter om varsatsningarna bör sättas in. Regeringens polifik förrycker och byräkratiserarföretagens insatser till men för bäde def industriella framåtskridandet ochsysselsättningen. Ireservation 9 krävs ett återinförande av forsknings- och utvecklingsavdraget,och jag yrkar bifall fill denna reservafion. Attförmögenhetsbeskafta i företagen arbetande kapital leder också fill atf sysselsättningenhämmas i stället för atf den borde främjas. Speciellt hårt slårförmögenhetsskaften mot mindre och medelstora företag. Från folkpartiefs sidaupprepar vi därför kravet att förmögenhetsskaften på i företaget arbetandekapital tas bort för denna kategori företag. Vimenar atf regeringen bör lägga fram förslag som kan gälla fr. o. m. Jag yrkar således bifall tiU reservafion 11. Jag kan ocksä medinstämmande i vad som fidigare har sagts här då det gäller reservationerna 10,12 och 14 yrka bifall fill dessa. Låtmig sedan ta upp en motion som jag fillsammans med har lämnat.Det är mofion 1983/84:1133. I den motionen påpekar vi atf företagare som bor ien kommun och driver rörelse i en annan kommun ofta missgynnas av de skattebesfämmelsersom gäller. Det är ju så aft avdrag för underskott i boendet får kvittas endastkommunalt. Kommunalf avdrag får göras endast mot inkomst i hemortskommunen,medan inkomsten pä rörelsen skall deklareras och beskattas i den kommun där rörelsenbedrivs. hänvisar utskoftsmajoritefen till företagsskaftekommifféns förslag,den s. k. sfakefmodellen, vUket man f. ö. gör i en mängd olika avseenden dä detgäller rättvisefrågor. Det ger mig anledning aff säga aff jag med stortintresse ser fram emot den proposifion som skaU komma med anledning av dennautredning. Utredningen är ju hitfills inte förankrad i någon partigrupp. Den ärute på remiss, men utskottsmajoritetens benägenhet att lösa alla deräffviseproblem och andra problem pä företagsbeskattningens område sombehandlas i det här betänkandet gör aft jag nu har en viss förhoppning. Jag sersom sagt verkligen fram emot den proposifion som kommer. Den bUr en fest på vadregeringen vill åstadkomma för aff underlätta för de mindre företagen. 4Riksdagens protokoU 1984/85:10-11 AnL43 (vpk): Beskattningen av olika verksamheter i är ytterligt sned.Spekulafion och s. k. snabba klipp beskattas mycket lågt eller inte alls, medanmänniskors arbete beskattas hårt. Detta är en otillfredsställandeskattepolitik. Densvenska företagsbeskattningen anses vara en av de lindrigaste - ellerliberalaste, om man så vill - i hela den industrialiserade västvärlden. ÄvenUSA, som så många borgerliga företrädare alltid framhåller som ett lysandeexempel på skatteområdet, har ett betydligt hårdare företagsbeskattnings-systemän vi har här i . Inkomstbeskattningeni däremot är förhållandevis hög för arbetsinkomster, sominkomster fill följd av spekulafion m. m. i prakfiken infe beskattas specielltmycket eller t. o. m. i vissa fall med noll. Vidareär beskattningen av förmögenhefer, som i dagens samhälle ofta tillkommit ellerväsentligt ökat genom spekulation, mycket låg i förhållande tiUförmögenhefernas storlek eller reala ökning. Dettaär visserligen en förenklad men ändå fullt användbar schemafisk bild av vårtskattesystem och av hur iUa det slär. De som definifivt drabbas hårdast är desom arbetar på vanligt hederligt sätt för aff försörja sig. leverandra med andra metoder gott på dessa arbetande och - i de flesta fall - lojalasamhällsgrupper. De försörjer sig med hjälp av andra metoder. Enrad exempel härpå skulle kunna föras fram, men jag skall avstå frånen sådan exposé. Deffinns inslag i det nuvarande förefagsbeskaffningssysfemet som def kan varaanledning aft se över. Def är vi medvetna om. a. gäller det skillnaden ivad kapital användes till och hur det i dessa sammanhang beskattas. Enligt denuvarande reglerna beskattas direkt produktiva och härigenom arbetsskapandekapitaUnvesteringar på liknande sätt som det kapital som nyttjas tillspekulation i s. k. värdepapper. Det finns alltså anledning aff diskutera eftbeskattningssysfem som i högre grad drabbar den finansiella sektorn än denproducerande delen av näringslivet. Den diskussionen får dock anstå fill eftsenare tiUfälle, när bl. a. företagsskatfekommitténs delbetänkande harremissbehandlats. Vadsom däremot framstår som angeläget är aft inom ramen för defbefintliga förefagsskattesystemet skärpa vissa delar av detsamma. Jag avser dädels en höjning av bolagsskatten, dels eft slopande av rätfen till avdrag förs. Denutveckling som ägt rum med ständigt ökade bolagsvinster måsteockså enligt vpk;s mening resultera i en högre beskattning av dessa vinster.Def finns företag som visar upp vinster i miljardklassen bara pådelårsrapporter, samfidigt som de arbetande ser sinareala arbetsinkomster minska i värde. Defhar under def skett väsentliga förmögenhetsför-skjufningar.Inflationen har skapat värdestegringar på flera hundratals mUjarder kronor förde stora förmögenhetsägarna. tionen har minskatkraftigt. Def har skett en övervältring av inkomster från reallöner tillprofiter och bolagsvinster. Someft led i ett större skattesammanhang föreslår därför vänsterpartietkommunisterna aff bolagsskaften höjs tiU , dvs. fill den skattesats somsocialdemokraterna var överens med oss om . Vidareföreslår vi återigen ett slopande av rätten til) avdrag för s.k.representafion. Vi anser det - för aff vara litet lusfig- "osmakligt"atf vissa av överklassens representanter skall äta middagar på i stort settskattebetalarnas bekostnad. Jag yrkarbifall fill vpk-mofionerna. AnL 44 BO (): I betänkandet nr 2 har skaffeufskotfef sammanfört flera mofioner somhar det gemensamt atf de handlar om skatteregler för olika slag avnäringsverksamhet. Ettflertal av reservationerna rör frågor som vi fidigare vid åtskilliga fillfäUenhar debatterat, och således finns det anledning för mig aft vara relafivtkortfattad. Jagvill börja med reservationerna 1, 2 och 3, som gäUer begränsning avlagernedskrivning och sänkning av bolagsskatten. Jagtycker det är en märklig ordning som de borgerliga kräver, nämligen aff riksdagennu skall göra ändringar i en lagsfiftning som träder i kraft först fr. o. m.1985 års taxering. Utskoftsmajorifetenmenar atf en eventuell omprövning bör vänta fills erfarenheterna av de nyabestämmelserna i deras praktiska tillämpning kan redovisas. Härhar vi olika uppfattningar, och utskoffsmajoriteten finner icke skäl att ändrapå beslut, som fattades så sent som vid förra . Dettagäller också folkparfiets yrkande om en successiv avveckling av bolagsskattenoch vpk:s yrkande om en skärpning av samma skaft. Reservation 4 gäller ocksåen behandlad fråga vid förra . Efterden föregående behandlingen av frågan om ett fribelopp vid beräkning avegenföretagares egenavgifter har förefagsskatfekommittén avlämnat ett delbetänkandei form av ett förslag om en modell för beskattning av enskilt bedrivennäringsverksamhet. Betänkandet, med den modell som benämns staketmetoden, harnu överlämnats fill finansministern och därefter utsänts för en bredremissomgång. Underpågående remissbehandUng finner utskoftsmajorifefen aft def ej finns anledningaft föregripa remissinstansernas synpunkter. Låt oss invänta dessa värdefullasynpunkter. Reservafionerna5, 6 och 7 behandlar fondavsättningar och försäkringspremier för egenföretagare.Dessa frågor är också föremål för förefagsskatfeutredningens prövning ochkommer således atf senare få prövas av , varför jag icke finner skälatf närmare argumentera mot reservationerna. Reservation nr 8 behandlaravgift fill arbetsgivarorganisafion. Nr 10 reservation är föranledd av attriksdagen införde en den skattereduktion förfackföreningsavgiffer. 17 oktober1984 tycker det var ett riktigt beslut,så fill vida att def åstadkommer en större likstäUighet i beskattningshänseende mellan arbetsgivarnas och Fn -etae-iskatte- ' arbetstagarnas medlemsavgifter. Även här har lagsfiftningen hunnit tilläm- pas vidbara en enda taxering, och majoriteten finner infe något skäl aft ändra någrabestämmelser i vad def gäller avdrag för arbetsgivares avgifter tillintresseförening eller förorda en översyn av reglerna om avdragsräften. Jag är medveten om aff dessa mofioner från de borgerligakommer tillbaka, därför att man inte accepterar vår syn på Ukställighet. För deborgerliga är detta mer en ideologisk fråga än en ekonomisk. Reservafionnr 9 handlar om avdrag för forskning och utveckling. Fr. o. m.den 1 januari 1984 avskaffades det särskilda avdraget. Anledningen fill aff avdraget slopades var den merprincipiella uppfattningen atf samhällsstöd fill denna utveckhng skulle gesgenom bidrag och infe genom avdrag vid beskattningen. Att ett bidragssystemskulle vara en hämsko för forskningsinsatser och dessutom dra med sigbyråkratisk kontroll och prövning, som def sägs i reservafionen, tycker vi ärsvaga argument. Ett avdragssystem skulle ju i så fall också kunna ses sombyråkratiskt, eftersom en viss konfroU måste ske för atf avdraget skallgodkännas. Reservafion nr 10 vill atf man skall upphöra medinbetalning på särskilt invesferingskonto. beslutade atfförlänga lagstiftningen atf gälla till 1985. Vi ser inte atf denna fråga skullevara eft problem - eller atf def skulle vara ett så stort byråkrafiskt problemsom anförs i reservafionen. Meningen är ju atf stimulera företag aff investera i defegna företaget, och det måste för oss alla vara en mycket angelägen sak. Och ärdef så atf man infe finner investeringsobjekt eUer inte vill utnyttja dem, säfinns pengarna kvar i fonden. Kapitalbeskattning av arbetande kapital, som behandlas ireservation nr 11, har också varit föremål för företagsskaftekommifféns arbete.Jag tycker att reservanterna kan nöja sig med aff kommitténs förslag bygger påaff vinst som uppkommer i verksamheten och får stå kvar i företaget endastskall beskattas statlig skaft. Som jag har sagt fidigare är kommifféförslagef föremål förremissbehandling. Kommer kommitténs förslag aff vinna framgång, bör företagenslikviditet kunna förstärkas och även investeringarna förbättras. I deffortsatta arbetet i kommittén kommer ytterligare ansträngningar atf göras föratf underlätta familjeföretagens försörjning med riskvilligt kapital. Reservafion nr 12 om produkfionsfakforsskaff tycker jag ären något märklig reservation. Reservafionen avstyrker något som egenfligen infefinns. Ufskoffsmajoritetenmenar aft man infe skall hindra regeringen från atf framläggade proposifioner som den tycker aff den skall presentera för riksdagen.Men när förslagen väl ligger på bord skall vi kritiskt granskadem och i samband därmed ocksä väcka mofioner om vi anser aff så Är infe förslaget bra skalldef avslås, men att fa fill sä preventiva åtgärder som reservanternavill använda tycker vi är atf gä för långt. Man skulle alltså infe ens fåframlägga en eventuell proposifion. Tillsist tycker jag aft reservafionerna 13 och 14 kan anses vara något överspelade,eftersom behandlingen av förefagsskaffekommifféns förslag sker med all denskyndsamhef som är möjlig. Jagvill, fru falman, helt kort kommentera vad tog upp omrepresentationsavdragen. Jag vill också framhålla aff detta är en mycket svårfråga att lösa. Om ett företag i samband med ett affärsengagemang bjuder pålunch eller middag, så tycker jag att def är naturligt aft kostnaden äravdragsgill - och jag är övertygad om aft den övervägande delen avrepresentationen sker just på detta sätt. Ärdet däremot inte en affärshandling utan i sfäUet bara ett sätt af t få sinprivata konsumfion tillgodosedd på företagefs bekostnad, så är def givetvis felaft avdrag får göras. Jag tror dock att man måste finna en annan väg än att heltslopa representationsavdragen, vilket vpk-yrkandet går uf på. Jag yrkar bifall fill hemställan i skatteutskottets betänkande nr 2 idess helhet, vilket också innebär atf jag yrkar avslag på samfligareservationer samt vpk-yrkandet. AnL 45 () replik: säger aff detta betänkande behandlar en lång radföretagsskattefrågor. Ja, def är riktigt, och det finns också en annan gemensamnämnare, nämUgen aff samtliga 36 mofionsyrkanden har avstyrkts. Som mångagånger gömmer sig socialdemokraterna bakom det faktum aff en utredning, idef här fallet om den s. k. sfakefmodellen - och även andra utredningar -kommer att behandla de krav som vi har ställt. Närdet gäller den första reservafionen, om lagernedskrivning, säger def är naturligt atf avstyrka den, eftersom beslutet om den fattades såsent som vid förra . Då vill jag erinra om atf regeringenhösten beslöt atf höja förmögenhetsskatten . Men man nöjde siginfe med def, utan när def var kvar av höjde manförmögenhetsskatten en gång tiU, trots aft den fidigare hade varit föremål förhöjning under def beskattningsåret. Sedanfar upp avdraget för fackavgifter, som def nu finns ett beslut om.Men han säger ingenfing om varför infe regeringen vill efterleva vad riksdagenfidigare har beslutat, nämligen om den nämnda kartläggningen. Istället för FoU-avdraget vill ha bidrag. Det är den vanUgamodellen. Man skall ha bidrag, man skall vara beroende av staten. Om det, somtidigare, fanns ett permanent avdrag visste företagen vad de skullerätta sig efter. På det viset hade de mycket lättare att göra upp de mångavikfiga planer som gäller forskning och utveckling, och som är typisktlångsiktiga. Beträffandedef särskilda investeringskontot säger , att om företagen inte villinvestera, finns pengarna i alla fall där. Ja, de finns där, men de ärränfelösa. Dessutom är de inte tillgängliga för företagen för andra ändamål som kräver kapitalän investeringar. Det finns många andra ändamål som företagen behöver användasitt kapital till, vilket absolut skulle ske på ett bättre sätt äntvängssparande utan någon som helst ränta. Anf.46 () replik: var förvånad över aff vi begär ändringar av ett beslut somfattades . har delvis bemött detta redan. Jag villbara säga aft det är den arbetsgång som vi har i def parlamentariska systemet.När vi anser aff ett beslut är felaktigt försöker vi att rätta till det såsnart som möjligt. Närdet gäller det avgiftsfria beloppet hänvisar till atf denna frågaberörs av förefagsskaftekommiffén. Men den föreslår ingenfing på den härpunkten. Den tar bara fram en ny företagstyp, pä just den här punkten har maningenting att säga. Beträffandereservationerna 5, 6 och 7 sade aff def infe fanns någon anledningatf diskutera dessa . Jag blev verkligen förvånad över detta. Närsocialdemokraterna förr hade gjort ett uttalande och varit med om ett beslutstod man för detta. 1981 fattade vi ett beslut som grundades på atf vi ansågdef vara ett rättvisekrav atf reglerna skulle vara likartade för löntagare ochföretagare. Vi var helt eniga om detta. Då kan jag inte tänka mig annat än attdet också var meningen att beslutet skulle genomföras. skjuter man på detta.Det har egenfligen infe någonting direkt med företagsskaftekommifféns arbeteatt göra, utan defta skulle man ha kunnat genomföra mycket enkelt om baraviljan hade funnits. Fråganom avgiften till arbetsgivarorganisafion gäller egenfligen en redovisning ochkartläggning av storleken av det konfliktbidrag som betalas ut av arbefstagar-och arbetsgivarorganisationer i förhållande fill de sammanlagdamedlemsavgifterna. Def är infe fråga om ett ställningstagande vare sig i denena eller den andra riktningen, utan om en begäran om atf vi skall utreda dettaoch få förhållandena kartlagda. Def vill man infe. Def verkar som om man ärrädd för aff redovisa en sådan sak. Förslageti reservation 11, om kapitalbeskattningen, sade gällde aft denstatliga skatten skulle vara . Men det gäller inteförmögenhetsskatten. Det är def arbetande kapitalet som vi infe vill beskatta.Det är beklagligt att man inte direkt har velat ta fag i de mofioner som harväckts. Sammasak gäller de frågor som tas upp i reservationerna 13 och 14. Def finnsingenting som säger atf sfakefmodellen skulle lösa dessa problem i någon störreutsträckning. anför atf sedan staketmodellen harantagits kan man fa upp de olika frågorna och finna lösningar. Men def innebäratf man infe viU göra någonting under en följd av år. Och def är def som vianser ytterst beklagligt. AnL 47 () replik: Då det gäller alla de rättvisefrågor som fas upp i olika reservationer- rätt till avdrag för pensionspremier i förvärvskällan, kompan- jonsförsäkringar, fråganom avgiftsfritt belopp och de orättvisor inom boendet som jag har skildrat härtidigare - hänvisar tiU företagsskaftekommifféns arbete och kryperdärmed bakom detta. Menmånga av dessa frågor är inte alls av den digniteten att de behöver utredas inågon större grad. Exempelvis frågan om aff bevilja företagare samma rätt aftgöra avdrag för sina pensionspremier som andra har behöver inte utredas i någonstörre omfattning. Frågan om aft medge rätt atf göra avdrag för boendet - påsamma sätt som andra kategorier av medborgare har rätt aft göra avdrag - skulleinte heUer, menar jag, på detta vis behöva skjutas moten högst oviss lösning. Närdet gäller det bidrag till forskning och utveckling som vill ha istället för avdrag är det en principiell skillnad i synsättet mellanfolkparfiet och socialdemokraterna. Regeringen menar aff man skall styraforskningsarbetet så, att företagen skall gå in och fråga innan de får sätta igång, att de skall behöva ansöka om bidrag. Vi anser däremot att företagensjälva bäst vet vad den tekniska nivån kräver, vilka utvecklingsbehov ochmarknader som finns - och atf de därför också bör få göra ett avdrag och alltsåforska mer fritt. Jagtror aft folkhushället faktiskt tjänar på ett avdragssystem. Jag har aldrighaft någon tilltro till atf politiker skulle kunna sköta svensk indusfri bättreän de kan som arbetar med frågorna ute i företagen. Deffinns alltså en principiell skillnad mellan vår syn och socialdemokraternas. AnL 48 BO ()replik: Låt mig börja med atf bemöta , som säger attförefagsskatfekommittén egentligen infe föreslår någonting, att den nu harlämnat sitt material på remiss utan direkta ställningstaganden. Def ligger välen viss sanning i def påståendet, men när remissarbetet är klart kommer allasynpunkter tillbaka till förefagsskaftekommiffén för att sedan behandlas vidarei denna parlamentariskt sammansatta utredning. Detskall också sägas atf def i kommittén dessutom sitter en rad fackintressenter,som följer utredningen och framlägger synpunkter frän sina utgångspunkter. Låtmig också säga nägra ord fill , som säger aff alla frågor inteär av sådan art att de behöver utredas. Men såsom jag upplever det hela arbetarföretagsskaffekommiffén på ett utomordentligt brett fält. Alla de frågor somtas upp i större eller mindre utsträckning behandlas på något sätt iutredningsarbetet. Def är mycket svårt atf komma ifrån def, om man skall få enhelhetsbedömning av problematiken. KnutWachtmeister påstår atf socialdemokraterna gömmer sig bakom utredningar. Jagtycker, , att def är eft mycket konstigt påstående. Förstuppdrar till regeringen att tillsätta utredningar av olika slag, ochinnan utredningarna har arbetat färdigt framläggs konkreta förslag till ändringar.Inte mindre än sju reservationer i det här betänkandet har direkt anknytningtill företagsskaftekommifféns arbete. skallrespektera det parlamentariska utredningsväsende som vi står bakom, KnutWachtmeister. Jag tycker därför att vi skall invänta det förslag som kommer atfframläggas. Därefter skall förslaget granskas. Det tycker jag är atf följa dedemokratiska spelreglerna. AnL 49 () replik: vill aff vi skall följa dedemokratiska spelreglerna. Om det nu krävs en utredning skall vi först avvaktavad utredningen kommer fram till. Men har också, som harnämnts, krävt en karfläggning av de avgifter som betalas ut avarbetsgivarorganisationer och de anställdas organisafioner. Vi har inte fåttnågon sådan kartläggning. Def är väl infe aft följa demokratins spelregler! Defär att nonchalera vad har beslutat! Sedan skall jag bara ta upp en av de frågor som jag tyckerinfe tarvar någon utredning, och def är egenföretagarnaspensionsförsäkringspremier. Där har en utredning redan sagt aff man vill havillkor som är neutrala när def gäller dem som driver sitt företag som enskildfirma och dem som driver def som aktiebolag. Där finns redan en utredning.Varför då infe acceptera def och föreslå rättvisa regler, som vi gör i våramofioner? AnL 50 () replik; säger atf företagsskaffekommiffénhar atf utreda dessa frågor; det hör ihop med sfakefmodellen. Men enligt vadjag har fått besked om har man inte diskuterat någon ändring ilagernedskrivningsregler-na, man har infe talat om ett avgiftsfritt belopp föregenföretagare och man har inte berört egenföretagarnas pensionsförsäkring. Manhar givetvis inte heller diskuterat utredning om arbetsgivarorganisationers ochfackföreningars ekonomiska förhållanden, man har inte behandlatkapitalbeskattningen av det arbetande kapitalet, och man har inte berörtutredningen om kreativ finansiering. Jag tycker def skulle finnas anledning affinfe bara skjuta på allting utan vara beredd aft fa upp dessa frågor, som utantvivel är fristående från de diskussioner som förs iföretagsskaffekommiffén. säger att det är kutymatf man avvaktar resultatet av utredningar. Ja, men det är också kutym atf maninte först klart gör ett positivt ställningstagande och nära nog säger aff detkommer ett förslag och sedan följer en helt negativ linje! AnL 51KJELL () repUk: Det är konstaterat i debatten attföretagsskattekommittén inte föreslär någonting i de här frågorna. Det ärprecis som jag sade i mitt inlägg-förslaget om staketmodellen är alltså inteparlamentariskt förankrat i någon riksdagsgrupp eller någon politisk instans.Men det är också därför jag tycker att def är konstigt att utskoftsmajoritefeni fråga efter fråga lutar sig så kraftigt mot denna modell, som man alltså infeännu tagit nägon som helst ställning fill.