prot · G809109 · 1984-12-31 00:00:00 — De utredningar och studier som redunpågår på skildu håll är enligt utskotlsmujoritetens mening lillräckligu. Vad jag här hur unfört om urbetsniurknudspolilikensinriktning innebär ult jug yrkur avslag på reservutionernu nr 1-11. I den fortsuttu debutten kommer från vårpurligrupp atl ta upp ungdomsfrågorna och och insatserna för handikappade. För egen del gårjag nu över lill regeringens och motionernas förslag om urbetsmarknudsverket.dvs. länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen är det främsta medlet för uttförverkligu målen för 36 arbetsmarknadspolitiken.Huvuduppgiften för förmedlingen är all snabbt ocheffektivt unvisa liimpligu sökunde lill ledigu plutscr. 1 dugensurbelsniurk- Nr 109 nudsUige, med urbetslöshetstul som historiskt sett ärhögu. är det uni;cl;is;el -r i i auförmedlingen tur till vuru de ökude möjliiihetev lill unslullningur ut de 7o,_. urbetslösusom skupus genom den ökude efterffågun pu urbetskruft och bistår arbetseivurnu med alt lösu derus rekryteringsproblem.Korlure väntelider för a t . i j urbetssökandeoch ett snubbure tillsätlunde uv ledigu plutser betyder ult den ,/,., '=' ' ' politiken, m. m. enskildesbehov och önskun om urbete tillgodoses. Sunitidigt får mun ett bättrekapacitetsutnyttjande i sumhällsekonomin. Platsförmedlingen är den centrulu funktionen iurbetsmurknudspolitiken. vänder sig ungefär tre fjärdedelsmiljoner människor till förmedlingen som urbetssökunde och drygt en hulv miljonledigu plutser unmäls. Dettu är urbeisvolymen, Verksumheten bedrivs vid 300kontor med drygt 5 000 anställda. Del kun synus vuru en stor orgunisulion, mendet bör framhållas att förmedlingsurbetet, trots dess nyckelroll iurbetsmurknudspolitiken, drur en kostnud som inte uppgår lill mer iin 6-7 Vtuv urbelsmurk-nadsverkets budget. När urbetsmurknudspolitiken i sinu huvuddrag ludes fustunder 196()-iulet påverkade dellu inle självu strukluren på förmedlingsurbeteti näninviird grad. Förmedlingsverksamheten bedrevs i ungefiir summu former somtidigare, komplelterud av yrkesvägledning och urbetsvurd. Men sedun 1970-taletsbörjan hur förmedlingsarbetels orgunisulion och metodik i stort settfortlöpande vurit föremål för förändringur och unpussningur. Ett förstu steg i detförändringsarbete som vurit aktuellt de senuste uren beträffimdeplatsförmedlingens orgunisulion har tugits på grundvul uv den s. k.PLOG-utredningen. Delta urbete avser utt få bättre konlukter med urbetsgivurnuoch alt underlätta förmedlingens service till både företug och urbetssökunde. Ett andra steg har varit det serviceprogrum som untogsförru året inom AMS och som slulsmakterna hur ställt sig bukom. Tunken är uttmun genom enklare regler, effektivare udministration och flerbeslutsdelegeringur skull kunna frigöra resurser, så alt mer lid kun ägnus åtkonlukternu med arbetssökande och företug. Det grundläggande är helt enkelt ultdet skull eftersträvus utt förmedlingen förbättrar sin service gentemot sökundeoch företag. Det tredje steget i effekliviseringen uvförmedlingsurbetet ur en teknisk upprustninggenom den pågående utbyggnaden uvADB-verksumheien inom förmedlingen. Det förändringsurbete som jug nu i korthetbeskrivit hur omfattat förmedlingens yttre och inre organisation. Den tidigureordningen med ett huvudkontor för varje län - summunkopplut medlänsurbetsnämn-dens kansli - och lokalkontor hur för länge sedun ersulls med endistriktsindelning. Uppdelningen av handläggande personal i urbetsförmedlure.yrkesvägledare och arbetsvårdare har ersatts av plutsförmedlare ochurbetsvugle-dare. Viktigare än så är förändringarna i arbetsformernu och somgenomgående syftar till att förmedlingens service till kunderna skull blisnubbure och lättare tillgänglig. påverkur också den organi- 37 Arbetsmarknadspolitiken, m. m. satoriska strukturen hos de regionuluurbelsmurknudsniyndigheternu, länsarbetsnämnderna, och det centruluämbetsverket, AMS, 1 budgetpropositionen presenterus förslug tillorganisatoriska föriindringar inom AMS, som är inriktade på att de olikuarbetsenheternu skall unpussus till det tidigare nämndu serviceprogrummet,Förslugel hur uturbetuts uv styrelsen själv, och det fullföljs med enmotsvurunde orgunisalorisk översyn uv länsurbetsnämn-derna. blir det möjligt utt frigöra personal för central och regionaladministration till den operulivu verksamheten vid förmedlingensfältorganisation. Det beräknas utt del under loppet av skall bli möjligtatt överföra 150-170 tjänster från till fältet. Den föreslagna omorganisationen uv AMS har godtagits i deföreliggande motionerna - i varje fall i princip. De invändningar som görs avmoderata samlingspartiet i reservation nr 33 går ut på attorganisulionsändringurna är för begränsade. Arbetsförmedlingens service ilandet bör enligt förbiittras ännu mer. Detta skall ske genom uttdet tillskapas nya förmedlingsformer, även urbetsförmedling i privat regi.Utsköttsmajoriteten har en unnan uppfattning.' Privuta förmedlingur innebäruvgiftskrävunde förmed-lingur, och för såduna gäller enligt internationelluregler st rangu begränsning-ur. Alldeles bortsett från detta får mun vulförmodu att privulu förmedlingar skulle komma att plocka russinen ur kakan närdel gäller arbetssökande och yrkeskategorier och överlåta åt den offentligaförmedlingen att tu hand om resten. En sådan avskärmning av mer intressantadelarbetsmarknader från den offentliga förmedlingen kan inte accepteras ochutgör ett ytterligare skäl för atl avvisa moderuternas förslug. I samma reservation aktualiseras på nytt en rad undrufrågor, om bygg- och distriktsarbetsnämnderna m.m. hur tidigareavböjt initiativ i dessa delar, och jug skull inte närmure gå inpå detlu. Jag konstaterar dock att moderulerna anser utt den offentliguurbetsförmedling-en skall få en i förhållande till AMS och länsarbetsnämndernafristående ställning. vill moderuternu avskuffudistriktsarbetsnämnderna. Förmedlingarna skall tydligen enligt moderaternasmening arbeta ulan anknytning till policyskapande organ på nutionell. regionuleller lokal nivå. Man frågar sig om inte en sådan förmedlingsverksamhet barafår en mycket underordnad roll i den arbetsmarknadspolitik som statsmakternadrar upp riktlinjerna för. En omdebatterad fråga gälleregenregiverksamheten eller AMS byggande verksamhet som det hette . När AMStillkom inråttudes en särskild avdelning, den s.k. tekniska byrån, medpersonal, maskinulrusining osv., som med korl varsel skulle kunna dra i gångbyggnads- och anläggningsarbeten - de mest använda beredskapsarbetena . Egenregiarbetena var alltså från början ett konjunktur- ochsäsongutjämnande medel. Den funktionen har numera upphört. förtiden användsegenregiarbetena nästan uteslutande för arbetstagare med missbruksproblem - inågon mån även för äldre, lokalt bundna urbetssökunde. Verksamheten omfattarmindre ån 1 000 personer . att jämföra med drygt 5 000 personer somsysselsätts i niotsvurunde urbeten i regi. Två motioner med likurtut innehåll ligger till grund förreservution 34 uv med begärun om utt riksdugen skull uttuluull egcnregiur-belena skull behållus. Dennu begärun är suniiolikl inspirerud uvull AMS-konimiltén i höstus lät meddelu ull den kommer utt föreslå ultegeiiregiurbe-tenu skull överförus på kommuner och på undru stulligumyndigheter, t. ex. . Utskottet unser utt riksdugen bör uvvuktukoniniitténs betänkunde, den därpå följunde reniissbehundlingeii sumtregeringens övervägunden i en kommande proposition, innun riksdugen lur ställningi dennu omdiskute-rude frågu. Utskottet påminner vidure om ult riksdugen hursugt ifrån ull det inte bör görus mer vittgående ingrepp i verksumheten innunden prövuts på nytt av kommittén och slutsmukternu. Övriga motioner och reservutioner som är knutnutillförmedlingsverksumheten vill å enu sidun prioriteru vissu grupperurbetssökunde eller siirskildu regioner och å undru sidun åstudkomniukostnudsreduklioner. Jug noterar ull folkpuriiel är positivt lill utt byggu utförmedlingsinsulsernu för ungdomur i ungdonislugen och för psykisktutvecklingsstördu, men förutsätter ull dessu ulökude insatser skull kunnu skeutun någon resursförstärkning. Moderuternu vill byggu ut förmedlingensADB-systeni i snubbure tukt än regeringen hur förordut. föreslurmoderuternu utt lugen om urbetsgivurnus skyldighet atl unniälu ledigu plutsertill förmedlingen skull uvskuffiis. Menur moderuternu atl det inte är så nogumed utt förmedlingen hur uppgifter om ledigu platser atl mata in idutusysteniel? Är det tillräckligt ull dutorernu lagrar uppgifter om akluellusökunde när urbelsgivurnu ringer och vill hu hjälp med rekryteringen? Är detdennu pussivu roll moderuternu vill ull den framlida arbetsförmedling skall husom de skisserur i purtimolion 900? Del avsnitt jug härefter hur utt behundlugäller ersältningur-na vid arbetslöshet och utbildningsbidragen. 1 dettuuvsnill unmäler sig två huvudfrågor, uv vilka den enu gäller en översyn uversätlningssysleniet och därmed sammanhängande finansieringsfrågor och denundru höjdu ersättningar för nästa budgetår. Arbetsmurknudsminislern unmuler i budgetpropositionen utthon uvser utt tillsätta en utredning som skull se över ersättningsnivåer,finunsiering och vissa andra frågor om ersältningurnu vid urbetslöshet.Moderuternu vill ult skall styra inriktningen uv dettuulredningsurbete i vissa uvseenden. Det mest betydunde uv moderuternas förslugär att urbelslöshetsförsäk-ringen skull bli en ullmän försäkring. Dennuskull ge en grundtrygghet som skall kunna byggas ut genom tilläggsförsäkringurhos privulu försäkringsbolag eller undra inrättningur. Jag vill här erinra om den historia i sill inledningsanförande-om doktorns replik till patienten. Hunville inte oroa, men med hänsyn lill situutionen ville hun föreslå kontuntbetulning. Jug frågar: Är det motivet till att moderuternu vill se utturbetstugurna betulur högre uvgift lill A-kassun? Ett första steg mot dennu utveckling föreslås ske genomutt ersättningarnu från urbetslöshetskussornu inte längre höjs utöver den nivåsom gäller i dug. Ett steg iden riktning moderuternu önskur logs under den tidigure A rbetsmarknads-politiken, m. m. A rbetsmarknads-politiken, m. m. På den regeringens initiativhöjdes dagpenningen, och möjliggjordes tilläggsförsäkringar på egenbekostnad för kassor som ville höja dagpenningen utöver den nivå slutsmukternufustställl. Detta var emellertid en ordning som endast var tänkbar i kassor medgod ekonomi och låg arbetslöshet, och den mötte häftiga protester från fackföreningsrörelsen.Den avskaffades också efter regimskiftet . tog i en ledare upp moderaternasurbetsiiiark-nadspolitik till kritisk granskning. Det sägs i ledaren bl. a. atldenna politik nu har siktet inställt på institutionella förändringur somgenerellt skulle stärka arbetsgivarnas ställning gentemot de anställda ochförsvaga de fackliga organisationerna. Tidningen vänder sig särskilt mot"mindre uppmärksammade krav alt högsta dagpenning iarbetslöshetsförsäkringen skall frysas till nuvarande belopp, . Detuttalade syftet är att begränsa värdet av den arbetslöshetsförsäkring somadministreras av kassorna och i stället verka för uppbyggnad avavgiftsfinansierade lilläggsför-säkringar i försäkringsbolagens regi." m.fl. centerpartister vill fålill stånd en uppdatering av den tidigare utredningen om allmänarbetslöshetsförsäkring. Motionärerna anser att en sådan försäkring ärungelägen av jämställdhetsskäl. Saken följs upp i reservation nr 47 avutskottels centerledamöter. De data som kommer fram genom det nyautredningsarbetet kan antas belysa även effekterna av en mer vidsträckt reform.Reservanterna är inte tillfredsställda med detta besked frånutsköttsmajoriteten. Jag vill därför tillägga alt jag ställer mig litet frågandetill nyttan av ett mer fullständigt uppdateringsarbete beträffande en reformsom reservanterna anser vara angelägen, men som de själva är tveksamma till omden kan genomföras, eftersom de vill beteckna reformen som"eventuell". Alltsedan våren 1982 har det stått strid om statsbidragetlill arbetslöshetskassorna och i vilken utsträckning medlemmarna skall genomegna uvgifter bidra till finansieringen av försäkringen. De två politiskablocken i kammaren har här haft delade meningar. 1 det läge som råder i dagkonstaterar utskottets majoritet att det utredningsarbete som skall startas avregeringen får förutsättas pröva olika finansieringsmetoder ochfinansieringsnivåer. Detta utredningsarbete bör inte bindas upp i förväg tillett visst givet resultat, vilket är vad de tre borgerliga partierna i engemensam reservation önskar göra. När det sedan gäller ersättningsnivåerna under nästabudgetår är del utt konstatera, att regeringen föreslår en viss höjning avdagpenningen från arbetslöshetskassorna och av utbildningsbidragen, medanmoderaterna å ena sidan vill bibehålla dessa ersättningar vid dagens nivå, ochvpk å andra sidan vill gå betydligt längre än regeringen i fråga omersättningarna. Regeringens förslag har här även stöd av ochfolkpartiet, och kan sägas gå en medelväg vid avvägningen mellan å ena sidanönskvärda bidragsförbättringar och å andra sidan kostnaderna för att genomföradessa förbättringar. Avslutningsvis, herr talman, skall jag säga några ord om anslaget Detta anslag finansierar det klassiska arbetsmarknadspolitiska medletför att påverka efterfrågan, nämligen beredskapsarbetena. Från anslagetbekostas också de tämligen nya formerna för rekryteringsstöd som fått alltstörre betydelse som allernutiv lill beredskups-arbeten, liksom vissa andraåtgärder som koslnadsmässigt är av mindre omfattning, såsom bidrag tillindustribeställningar och det nya bidraget till arbetslösa som startar egenverksamhet. Under /84 anvisades 5,9 miljarder kronortill dessa olika åtgärder. Innevarande budgetår har anslagsbeloppet dragits nedmed till . För nästa budgetår föreslårregeringen en fortsatt anslagsnedskärning med 1 750 milj. kr. till 2.7miljarder kronor. Sysselsättningen i beredskapsarbeten har i motsvarande månminskat kraftigt. var 76 000 personer sysselsatta iberedskapsarbeten, att jämföra med 32 000 i är - en minskning med 44000 personer. har antalet sysselsatta genom ungdomslag ochrekryteringsstöd vuxit från drygt 30 000 lill 56 000 , ellermed cu 25 000 personer. Det pågår alltså en minskning av insutsernas totala omfattning,och sker en övergång från beredskapsarbeten till de mindre kostnadskrävanderekryteringsplatserna och ungdomslagen. När det gäller bedömningen av det totala insatsbehovetnästa budgetår har regeringssidans förslag godtagits av , medanmoderaterna vill göru en ytterligare nedskärning med 700 milj. kr. och vpk åandra sidan vill förstärka anslaget med 1 750 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. har yrkat en nedskärning avarbetsmarknadsunslagen , och det niåste väl även gälla detta anslag.Regeringssidan utgår från en insatsvolym av 8,5 miljoner sysselsättningsdagar,varav ungefär hälften i beredskapsarbeten och hälften i rekryteringsplalser.Moderuterna uppnår sin besparingseffekt genom att räkna på en volym av 7miljoner sysselsättningsdagar. Dessutom vill de göra en starkare nedjusteringav bidragen lill kommunala beredskapsarbeten än regeringen förordar för nästabudgetär och vissa prutningar därutöver. Vpk anser att sysselsättningslägetinte motiverar den anslagsminskning med 1 750 milj. kr. som regeringen harbedömt möjlig, utan föreslår att beloppet anvisas för att skapa nya och fastaanställningar hos kommuner och lundsting. Det ligger i det här anslagets natur att delvurierus efter konjunkturförändringarna. Det kan bli kraftiga svängningar iinsatsernus storlek. Man bör dock vara försiktig med att i tider uv uppåtgåendekonjunktur låta insatserna stanna kvar på en hög nivå. Hur långt ned mun åandra sidan kan gå utan att skapa en ökad öppen arbetslöshet kan det vuruvanskligt att bedöma på förhand. Erfarenheten från en följd av år med bådenuvarande regering och tidigare borgerliga regeringar visur utt mun i efterhandganska regelmässigt har fått göra justeringar viu lillåggsbudgelur ochfinansfullmakter av de bedömningar av insatsbehovet som preliminärt har gjortsi budgetpropositionerna och i utskottets betänkanden med anledning av dessapropositioner. Utskottet unser att regeringen, mot den A rbetsinarknads-politiken, in. A rbetsinarknads-politiken, m. m. bakgrund jag nu har skisserat, har gjort en rimlig bedömningav behovet uv insatser i form av beredskapsarbeten och rekryteringsplalserunder nästu budgetår och tillstyrker således regeringens förslag. Vad särskilt beträffar stödet till rekryieringsplutsernuskull tilläggas, alt stödet till sådana platser i näringslivet fr. o. m. nyårethar kompletleruls med ett motsvurunde stöd till kommuner och landsting. Närstödformerna tillkom motsatte sig vpk stödet lill näringslivet; ochcentern motsntte sig stödet lill kommuner och landsting. vill dessutombygga ut rekryteringsstödet till näringslivet. Dessa uppfattningar vidhålls ireservationer till det föreliggande betänkandet, medan utskottet inte ser skälatt frångå sin mening att båda stödformerna behövs. Utskottet har i detta avsnitt också behandlat andramolionsförslag, som delvis följs upp av reservationer till betänkandet. Fleraav dessa förslug hänger samman med att det på vissa samhällssektorer, t. ex.naturvården och fornminnesvården, görs betydunde insutser i form avberedskupsarbelen. När man nu kraftigt skär ned beredskupsarbetenu uppstårsjälvfallet problem inom de här sektorerna. Men dessu problem är en ofrånkomligföljd av utt beredskapsarbetena måste kunna konjunkturvarierus. Jag gårdärutöver inte in på dessa och övriga frågor utan hänvisur till framställningeni utskottets betänkande. Med vad jag nu har anfört ber jug att få yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på reservationerna. AnL 35 ALFWENNERFORS (m) replik: kritiserar oss för utt vi görbesparingar. Jug vill påminna honom om att vi inom borgerligheten beträffandebesparingar är överens om - och det är en av de viktigaste punkterna i denekonomisku politik som vi menar skall skapa välstånd och arbete och just sanerasvensk ekonomi - att dra ner de offentliga utgifterna. Vi gör del med olikubelopp, och vi gör det på olika områden. När det gäller detta område hur vimoderater ett större belopp. Men jag vill säga till attfärdriktningen är densamma för oss alla tre. arbetsförmedlingsverksamheten,och det är naturligt för en riksdagsman som tidigare som yrkesman gjort storaoch goda insatser inom arbetsmarknadsverket. Låt mig också få ge en blomma tillden nya verksledningen, som har tagil initiativ till förändringur inom verket.Nyligen fick jag på nytt se hur långt man kommit med ADB-verksamheten iStockholms län, och utskottet har tidigare sett detlu på unnut håll. Vi villockså att ADB-verksamheten skall få 15 milj. kr. extra för all effekliviseringenskall påskyndas. Men varför, , är ni så ängsliga och räddaför atl häva arbetsförmedlingsmonopolet? Vi kan tänka oss alternativaarbetsförmedlingar. Den offentliga arbetsförmedlingen kommer ju alllid atlspela en dominerande och viktig roll. Vi kan inte förslå varför ni är säängsliga för konkurrens. Ochbeträffande den obligatoriska platsanmälan: Varför skull mun anmäla ledigaplatser som man snabbt kan tillsätta genom annonsering i tidningen eller påannat sätt? Krångla inte till tillvuron med en mussu onödigtpappersarbete! Jag får återkomma till arbetslöshetsförsäkringen i en annanreplik. AnL 36 () replik: sade i sitt tidigare inlägg atldet - trots de rekordmånga reservationer som är fogade lill betänkandet - råderganska stor enighet när det gäller de övergripande frågorna i arbetsmarknadspolitiken.Jag delar den uppfattningen, i varje fall när det gäller , folkpartietoch regeringen. Men på en väsentlig punkt har vi från sidaen annan uppfattning. Socialdemokraternas huvudåtgärd mot arbetslösheten ärarbetsmarknadspolitiska åtgärder - både på kort och på lång sikt. gjorde dettu helt klart i sitt anförande. Han talade om enbart deltasom ett medel atl lindra arbetslösheten. Han sade att socialdemokraternasoliduriskt stöder dem som blivit arbetslösa genom atl anvisa medel tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sedan kom han in pä arbetslinjen iarbetsmarknadspolitiken, och även då talade han enbart om arbetslinjen i justde arbetsmarknadspoliliska åtgärderna. Det jag har talat om och del som ligger bakomvår policy i den här frågan är att arbetslinjen framför allt skall innebära skapar jobb på den reguljära arbetsmarknaden för dem som blivit arbetslösaoch att det vore angeläget att utnyttja den högkonjunktur som vi befinner oss ioch har befunnit oss i någon tid - och som för övrigt kan tänkas ta slut snart- för att satsa på näringslivet, så att man där kan ta hand om de arbetslösaoch verkligen ge dem varaktiga jobb. Vi anvisade på vilku områden del fannsanledning atl satsa ytterligare medel. Det gällde småföreiagspolitiken,glesbygdspolitiken, regionalpolitiken, osv. På denna punkt skiljer vi oss åthelt och hållet. gjorde en tämhgen stor affär av en frågasom jag tycker är ganska liten i sammanhanget. Det gäller den reservation somvi har avgeti om en uppdatering av den tidigare utredningen om en allmänarbetslöshetsförsäkring. hängde upp sig på att det inte finnsnågon anledning att lägga ned arbete på att ta fram material när vi inte enssjälva vet om vill införa en allmän arbetslöshetsförsäkring. Men det är ju justför att kunna veta om vi vågar föreslå en sådan reform som vi vill få frammaterial som visur vad den skulle kosta och vad den kan ge. var därför ganska dåligt, även om jag i och för sig inte tycker attfrågan är så oerhört stor. A rbetsmarknads-po Ii ti ken, m. in. AnL 37ELVER () replik: Eftersom det har försports att höstens val inte längre ställer sina tjänster till utskottels ochkammarens förfogande var det med särskilt intresse som jag lyssnade på inläggetav denne erfarne parlamentariker, som förenar politiska kunskaper med egnaiakttagelser från förmedlararbetet. A rbetsmarknads-poliliken, m. m. Jag delar de åsikter som kom tilluttryck när tecknade bilden av vad en slapp politik kan ledatill när det gäller neddragning av anslag till arbetsmarknadspolitiken ochattacker på det arbelsrättsliga området. Men när han sedan talade i termer om de redan troendemenar jag att han själv råkade ut för en övertro på åtgärder, på en inriktningmot den offentliga sektorn och på en detaljstyrning som inte år bra i sinförlängning. Det är däremot inte svårt att sympatisera med den glöd somErik visade när det gällde att göra solidariska insatser för dearbetslösa. Men det lät nästan som om det var ett mål att få vara med och görasådana insatser, i stället för all det borde vara ett medel, närmast för attförhindra arbetslöshet. Det måste ändå vara del primära. avslöjade här tvivel, när han mångordigttalade om att regeringen säkerligen är beredd att komma till och beom mer pengar om det skulle uppstå ytterligare behov och alt man dessutom haren stor finansfullmakt. Det gav intrycket att det kommer att bli sämre påarbetsmarknaden. Tyvärr, herr talman, är lägel på väg att bli sämre. Vi ärinne i en högkonjunktur men har en marknadssituation där vi tuppar andelar. Vihar, i högkonjunkturen, en hög arbetslöshet och en svagare arbetsmarknad änunder t. ex. förra mandatperioden. Den öppna arbetsmarknaden håller på attförsvagas. Det är fler i arbetskraften, men inte fler sysselsatta. Därför borde kanske budskap, som mest harberört oppositionen, också gå till regeringen. Känner man sig påsocialdemokratiskt håll, , verkligen nöjd med att 100 000 fler änunder t. ex. 1980 är utanför den ordinarie arbetsmarknaden? Är det detta somsocialdemokraterna i utskottet menar när de skriver: Som en följd av densocialdemokratiska politiken har läget på arbetsmarknaden successivtförbättrats. Jag påslår att detta är en felaktig beskrivning. Arbetslöshetenhar ökat, och läget på arbetsmarknaden är klart sämre. AnL 38ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Herr talman! Det har, ,skett en förändring av arbetsmarknadspolitiken - en kraftig sådan.Arbetsmarknadspolitiken uppfattas numera enbart som en aktiv och integreraddel av den allmänna ekonomiska politiken.