prot · G80993 · 1984-12-31 00:00:00 — Under övningen Västgräns blev ävenförsvarets sjukvårdsorga-nisafion testad, och erfarenheterna därifrån börredovisas. I detta sammanhang bör erinras om att försvaretssjukvårdsutbildning och praktik är till gagn även för den civila vården och förviss forskning och att de möjliggör för vårt land att ställa resurser tillförfogande i oroliga och krigsdrabbade områden. En god militär sjukvårdsutbildning innebär enreserv i händelse av att vårt land skulle drabbas av oönskademilitäraktiviteter eller av naturkatastrofer. Jag anser det värdefullt att dessa förhållandenbelyses och ber socialministern redogöra för den svenska sjukvårdsutbildningeni detta avseende och vår beredskap i krissituationer samt vår möjlighet attbistå med personal vid akuta internationella kriser som medför efterfrågan avutbildad personal av olika kategorier. 1984/85:110 av MargitGennser (m) fill justitieministern om kommunernas nonchalerande av gällandelagar: allt kärvarenäringslivsklimat har i ökad utsträckning frestat kommuner att genomnäringslivssatsningar agera utanför den kommunala kompetensen. Inte så få fallav sådana överträdelser har prövats av domstol, varvid de vidtagna kommunalaåtgärderna ofta har funnits strida mot kommunallagen. Enmetod att undvika rättslig prövning av kommunala näringslivsengagemang harvarit att förlägga tveksam näringsverksamhet till kommunala bolag.Följande två exempel visar hur kommuner kan kringgå om denkommunala kompetensen: överfördes Emsfors Bruk, ettav Södra skogsägarnas förlustbringande pappersbruk, till ett helägt kommunaltbolag i . Kommunen förband sig i köpekontraktet att betalaett skadestånd på 4 milj. kr. om kontraktet inte fullföljdes. ikläddesig kommunen borgen för kommunens helägda bolag 15 milj. kr. för att detta bolag skulle kunna förvärva . Dekommunala besluten överklagades. Vid den slutliga rättsliga prövningen fastslogregeringsrätten att kommuner inte har rätt att driva fillverkningsrörelse somhelt saknar samband med den kommunala verksamheten. Regeringsrätten upphävdedärför kommunens beslut att lämna borgen till Industrilokaler ABför förvärv av . För att undvika ett upphävande av beslut omkommunalt engagemang i ett krisdrabbat företag förfor kommun på ettannat sätt. Trähusfabriken i , även det ett företag ägt av Södraskogsägarna. övergick i ägo . HultsfredsIndustribolag köpte trähusfabriken för . I köpet ingick fastigheter medbetydande taxeringsvärden. Kommunen erhöll dessutom ett lån från Södraskogsägarna, som sattes in i ett nybildat dotterbolag till . Beslutet att driva tillverkningsverksamhet behövde dockinte formellt behandlas i fullmäktige, varför beslutet som följd härav intekunde överklagas. Kommunen kunde genom en fyndig juridisk/ekonomiskkonstruktion kringgå lagstiftningens bestämmelser om den kommunalakompetensen. Regering och riksdag har inte minst när det gällerenskildas och företags kringgående av skattebestämmelser fördömt detta såsommoraliskt mindervärdigt och osolidariskt. För att komma åt legalt kringgåendeav skattelagarna har antagit en lag som innehåller en generalklausulmot skatteflykt. Kringgående av skattelagstiftningen har således bedömts mycketsträngt av lagstiftarna. En helt annan attityd har intagits av regeringsföreträdareoch framträdande kommunalpolitiker, när det gäller politikers kringgående avKL:s bestämmelser om den kommunala kompetensen. Detta är synnerhgen allvarligt,eftersom det t.o. m. förekommit att företrädare för kommuner, som av domstolarfällts för överträdelser av lagen om den kommunala kompetensen, uttalat sinavsikt att inte beakta domen och således inte upphäva det olagliga beslutet.Denna typ av lagtrots har bl. a. varit föremål för frågor fill civilministern(se protokoll 1983/84:88 samt 1984/85:11). Civilministern fördömde iriksdagen endast pliktskyldigast kommunalpolifikers olagliga beteenden ochhänvisade f. ö. till stat- och kommunberedningen. Civilministerns svagafördömande tycks ha uppfattats som en uppmuntran att betrakta lagregler om denkommunala kompetensen som formalia utan praktiskt intresse. Detta kommer att fåbetänkliga effekter för respekten för lag och rätt i . De enskildamänniskornas rättskänsla kommer att förstöras, när de ser att politikerna -garanterna för lag och rätt -ostraffat kan bryta mot gällande lagstiftning.Malmö kommuns engagemang i färjetrafik mellan och illustrerardetta, inte minst eftersom det kommunala agerandet står i strid inte endast medkommunallagen utan också med aktiebolagslagen samtnäringsfrihetslagsfiftningen. Kommunikationerna mellan och har under detsenaste decenniet alltmer försämrats. Den socialdemokratiska majoriteten iMalmö kommun beslöt därför att genom kommunalt engagemang försöka förbättraförhållandena. För att kringgå om den kommunala kompetensen beslötsatt det av kommun helägda Frihamnsbolaget skulle engagera sig irederirörelse tillsammans med privata intressenter. I det avtal som ingicksmellan det kommunala Frihamnsbolaget och de privata intressenterna förband sigbolaget att betala alla uppkomna förluster på verksamheten . Efter hade rederiet gått med 7,5 milj. kr. i förlust.Varje tillkommande månad beräknas kosta minst 1 milj. kr. När beslutet togs i var det heltuppenbart för hela styrelsen att beslutet stred mot gällande bolagsordning.Detta hindrade dock intemajoriteten från att satsa på färjeverksamheten. beslöt därförMalmö kommunstyrelse att ge kommunens ombud vid Frihamnsbolagets bolagsstämmadirektiv att rösta för en ny reviderad bolagsordning. Kommunstyrelsens beslutöverklagades med hänvisning fill följande: 1) Beslutet ansågsstrida mot lag (2 och 9 kap. AL). 2) Internationellrederiverksamhet måste anses vara för kommun främmande verksamhet. 3) Beslutet måsteanses kränka enskildas rätt som skattebetalare. 4) Enskildaföretag som driver färjetrafik på marknadsmässiga grunder skadas. Det kommunalaengagemanget strider därför mot grundläggande näringsrättsliga principer. Efter visade det sig också att det kommunalarederiet så inkräktat på ett privat rederis marknad att detta måste gå ikonkurs. Kammarrättens i dom offentliggjordes för någonvecka sedan. I domen konstateras att kommunstyrelsen överträtt sinabefogenheter genom att låta det privata Frihamnsbolaget köpa in sig iGripenlinjen. Kammarrätten konstaterade att Frihamnsbolaget brufit mot AL:sregler om bolagets verksamhet. Hade det varit fråga om ett privat bolag hademed all säkerhet styrelseledamöterna gjorts personligt ansvariga för bolagetsförluster. Kommunstyrelsens ordförande kommenterade i SDSkammarrättens dom med att denna "ingenting betyder i verkligheten".Malmös skattebetalare skall således betala den förlustbringande verksamheten,som måste anses strida mot , som kommunen medskattesubvenfioner kan konkurrera ut privata icke subvenfionerade företag. Frihamnsbolagets färjeverksamhets överförande till Malmökommun håller på eller kommer att prövas ytterligare av rättsliga instanserliksom kommuns tillskott till Frihamnsbolaget för att täcka Gripenlinjensförluster. Kommunmedborgarna i finner det anmärkningsvärt attkommunala förtroendemän kan kringgå lagar som är till för att skydda dem somskattebetalare, näringsidkare och medborgare. Och än mer stötande finner de detvara, att domar som går de styrande kommunalpolifikerna mot kan av dessa viftasbort som ointressanta formalia. KommunalpoUtikernas efterlevnad av omden kommunala kompetensen, av aktiebolagslagens regler och gmndläggande näringsrättsligaprinciper kan inte längre enbart vara en fråga för civilministern. Det ärjustitieministern som ytterst är ansvarig för att värna om somrättsstat. Civilministerns och regeringens bristande intresse för attklart och entydigt fördöma vissa kommunalpolitikers åsikt att de står överlagen kan antingen bero på att de inte insett vilken fara för rättssamhälletsom dessa politikers agerande utgör, eller också beror det på att detsocialdemokratiska rättsbegreppet bygger på att en politisk majoritet alltidhar rätt, även om denna majoritet råkar bryta mot formella regler - mot lagen.Underförstått räknar man med att den politiska majoriteten alltid kanändra gällande spelregler. Frihamnsbolagets bolagsordning kan ändras iefterhand. Regering och riksdag kan alltid ändra eventuellt hindrande lagar. Med anledning av vad som ovan anförts och då medborgarnasinställning fill lagarna och ställning som rättsstat får antaspåverkas om kommuner eller vissa myndigheter tillåts att opåtalat kringgå ellernonchalera gällande lag ber jag att få ställa följande fråga tilljustitieministern: Aver justitieministern att vidtaganågra åtgärder för att fillse att kommuner hindras att kringgå ellernonchalera gällande lagstiftning och domstolsutslag? 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:454 av () tillarbetsmarknadsministern om ökad utbildning av tekniker för tekoindustrin: Svensk tekoindustri har under mångaår brottats med stora svårigheter. Lågprisimporten har pressat den svenskaindustrin, men många har ändå klarat konkurrensen och det har de gjort tackvare ett stort kunnande och produkter av god kvalitet. Tekoindustrins tillbakagång har dess värre också medförtatt det inte satsats på utbildning i tillräcklig utsträckning. Det finns i dagför få utbildningsmöjligheter inom detta område. Avgången av äldrearbetskraft-och den är stor - innebär att erfarenhet och kunnande försvinner.Den tekniska utvecklingen inom tekoindustrin är dessutom stor och ställer kravpå ytterligare tekniskt kunnande. Data och elektronik är en vanlig del avbranschens hjälpmedel. Skall svensk tekoindustri ha någon framtid måsteutbildningsresurserna snabbt byggas ut. Det är kanske framför alltteknikerutbildning som behövs, men det behövs utbildning på alla nivåer. Dettotala rekryteringsbehovet är ca 1 000 personer . för svensk tekoindustri, och det vore därför naturligt att man därbygger upp ett centrum för tekoutbildningen. Jag villmot denna bakgrund fråga arbetsmarknadsministern: Är arbetsmarknadsministern bereddatt vidta snabba åtgärder för att öka utbildningen av tekniker förtekoindustrin? 1984/85:455av () till försvarsministern om samordningen mellanskolavslutning och inryckning till värnpliktstjänstgöring: Problemet mad skolavslutning resp.inryckning till grundutbildning har länge väntat på en lösning. I frågesvar uflovade statsrådet att försvarsdepartementet skulle presentera en lösning. Enligt uppgift är det förslag som presenteras att deelever i avgångsklassen som skall rycka in till grundutbildning beviljastjänstledighet . Enligt min uppfattning är detta en dålig lösning, eftersomdubbel utbildning enligt arméstaben blir nödvändig. Jag villmed anledning av ovanstående fråga försvarsministern: Vilka andra alternativ har diskuterats? 1984/85:456 av () till justitieministern omlokalisering till av en län: planerar attförlägga en län i . Hälften avRosersbergs invånare har protesterat mot detta som Tierps kommungjort framställning om att få anstalten. Det är obegripligt att man framhärdari en lokalisering av fängelset i strid med invånarnas önskemål. Jag vill därför frågajustitieministern om han är beredd att medverka fill att såväl tierpsbornas somrosersbergsbornas önskan tillmötesgås genom att fängelset lokaliseras fillTierp och således även placeras inom rätt kriminalvårdsområde. 1984/85:457 av () tillutrikesministern om respekten för de mänskliga rätfigheterna i : bildades för mänskliga rättigheter (CPDH) i . Förtroende ochrespekt för CPDH:s arbete har uttalats av bl. a. FN:s kommission för mänskligarättigheter, OAS, , Internationella juristkommissionen.Internationella sällskapet för mänskliga rättigheter, ochInternational League for Human Rights (), 's watch och CorteInteramericano de Derechos Humanos (). CPDH uttalar att "vi är djupt oroade översituationen för de mänskliga rättigheterna i , då vi bevittnar detfaktum att dessa rättigheter respekteras mindre och mindre." Med dettauttalande som bakgrund vill jag fråga utrikesministern: Hurbedömer utrikesministern situationen för de mänskliga rättigheterna iNicaragua? 10§ Kammaren åtskildes .