prot · G80932 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi anser också att våra krav i huvudsak har blivittillgodosedda i den skrivning som utskottets majoritet står bakom, och vi hardärför nöjt oss med ett särskilt yttrande i denna fråga. Litet pessimistiskt konstaterar utskottet visserligen attde resolutioner som framläggs i FN:s generalförsamlings första utskotthuvudsakligen är ett opinionsskapande arbete, men ändå tycker jag att utskotteti sitt resonemang på s. 12 borde ha kunnat visa samma grundlighet angåendeförslaget om kärnvapenfrysning som man på samma sida gör kring de tyvärr sedanlång tid förlamade förhandlingarna om ett fullständigt provstoppsavtal.Utskottet konstaterar att ett provstoppsavtal står påCD;s dagordning, att ett fullständigt förslag till avtalstext har företetts medtekniska annex för detaljutformning av kontroll och verifikationsmekanismer,som är föremål för ett arbete på vetenskapligt teknisknivå. Men den politiska viljan för en överenskommelse saknas. Ändå konstaterar utskottet, nästan litet lättvindigt, attkärnvapenfrysning skulle underlätta förhandlingar om ett fullständigtprovstoppsavtal. Man syftar då på det på s. 4 i betänkandet beskrivna tidigareframlagda resolutionsförslaget om inställande av prov, tillverkningoch utplacering av kärnvapenbärare och kärnvapen samt förbud mot produktion avklyvbart material för vapenändamål. Resolutionen, som den nu föreligger i FN,är något förändrad, vilket alltså inte var känt när utskottets betänkandeskrevs. Som den taktiker är, kan han inte tänka sigandra motiv för politiskt agerande än taktik. Andra politiker kan tänka sigandra grunder. Jag tror att , som den i sak kunnige politiker hanär, själv skulle vinna på att föra en debatt som även andligen är lokaliseradhit till kammaren och inte med ur sitt sammanhang lösryckta citat ur egna ochandras tidningsartiklar. Apropå resa förmodar jag att även StureEricson reser till den dag han blir inbjuden att medverka i detinternationellt mycket erkända . förmodar att våra reservationer är "densista dimridån" och att vi kanske ställer upp. Ja visst, dendagen det svenska resolutionsförslaget ser ut som vi vill ha det ställer viupp. Ett steg har tagits på vägen som ett resultat av de svensk-norskaförhandlingarna. Beträffande verifikationsfrågan är resolutionenförbättrad. En av knutpunkterna har varit om man skall deklarera sinfrysståndpunkt eller om man skall komma överens om att deklarera agree toproclaim eller bara proclaim. säger att man självklart måstekomma överens om att deklarera. Om detta är så självklart, varför kunde man dåinte i det svenska resolutionsförslaget ta in skrivningen agree to proclaim?Det hade gjort det betydligt lättare för oss att ställa upp bakom den övrigamajoriteten. Det finns andra dimridåer, som kort berörde,vilka inte underlättar arbetet. fick ingen information om deförändringar som höll på att förhandlas fram i det svenska förslaget, trotsatt man måste ha vetat att utrikesutskottet just behandlade dessa frågor. information via den norska regeringen har svenskapolitiker fått information om detta. Den moderate representanten iFN-delegationen i hade uppenbara svårigheter att fånågon information om vad som försiggick. Han fick besked om att han inte fickveta någonting. Under sådana förhållanden är det svårt att komma fram tilleniga skrivningar. Men våra reservationer syftar till samma mål. frågade efter vissa klarläggandenbeträffande varför vi anser att vissa villkor måste vara uppfyllda för att enno-first-use-deklaration skall vara trovärdig. Vi tycker inte att den ensidigadeklaration om no-first-use som har gjort är trovärdig om man görden som man fortsätter att placera ut nya medeldistansraketer, nyatyper av kärnvapenmissiler, i och . Vi tycker ocksåatt det är viktigt att förtroendeskapande åtgärder byggs upp på ett sådant sättatt upptrappning av en konflikt inte sker av misstag och att motståndarenssignaler inte misstolkas. Utskottet säger i betänkandet i sin beskrivning av NATO:sflexible response-doktrin att man uppenbarligen på västsidan inte kännersig mogen att befria från nödvändigheten att i sina kalkylerräkna med möjligheten av ett kärnvapensvar på en konventionell attack. Men självklart kommer världen att förändras,och även moderat politik förändras i takt med att verkligheten gör det. Därförsker också förändringar i de skrivningar och uttalanden, som moderata politikergör i olika sammanhang. Till slut vill jagsäga: Man fören typ av politisk debattpå politiska möten, i folkparker och i tidningar, men man för förhoppningsvisen annan typ av debatt i riksdags kammare. Den strävan de moderataledamöterna gett uttryck för i sina reservationer syftar till samma mål sommajoriteten, men man har en mer realistisk syn på vägen dit. Det är inte alltidpopulärt att vara realist, men det brukar löna sig i längden. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanfrånsett de delar som täcks av de moderata reservationerna, vilka jag givetvisinstämmer i. Anf.17 () replik; Jag tror att vi då kan konstatera att CarlBildt är i och på en privatresa, inte på riksdagensuppdrag. Här i är hans främsta uppgift att svara för sitt parti ijust det ämne vi nu debatterar, men det var alltså viktigare att åka tillWashington, Jag har inte anfört några lösryckta citat. Jag har citeratfrån en riksdagsdebatt, och jag har citerat artiklar som harskrivit. Men jag konstaterar att , precis som ,inte tar avstånd från innehållet i vad och det moderatastudentförbundet har sagt och som går ut på att vi, när vi bedriver svensknedrustningspolitik, går ärenden. Det vore väldigt bra om ni togavstånd från detta. Men låt mig anföra ett citat till. Jag skall citera någotsom sade en av han var statsminister:"De" - dvs. - "sätter partiniten före en gemensamuppslutning kring den säkerhetspolitikoch utrikespolitik som den här nationen varit samlad omkring ochvilken har varit en fördel för detta land." När det sedan gäller frågan om varför inte det här lillaordet "agree" kunde komma med i resolutionstexten är det väl heltenkelt så, att fredspristagaren , som är chefsförhandlarei första kommittén i , gjort den bedömningen att han genom att inte ta meddet ordet kan få ännu större uppslutning kring resolutionstexten i FN. Förhonom är det sannolikt viktigare att få höga röstsiffror i FN än att få med desvenska . Men hur de svenska , utan att slå knut på sinegen logik, kan komma fram till att "agree to proclaim" är något heltannat än "to proclaim" återstår att reda ut. I fråga om informationen till har en ledamotav den svenska FN-delegationen givit mig besked om attHans Nyhage har fått all den information som fanns att lämna i dessa frågor. Omhan sedan inte förmått att förmedla informationen till sina partivänner iStockholm, så skall inte vi socialdemokrater lastas för det. Då det gäller no-first-use-löften och hurtrovärdiga dessa är, krävs det naturligtvis dubbelsidighet. Bägge sidor måsteställa upp för att en icke-förstaanvändning skall bli realistisk politik. Närinte den ena parten ställer upp, måste den andra göra sina förberedelser. Dettaär dock ingen ursäkt för den sovjetiska upprustningen, som är helt onödig. 18 () replik: Låt mig bara uttrycka min personliga ochpartiets oreserverade förtroende för . , så är det just ett fritt studentförbund och inte anslutettill partiet. Jag vill också säga att för oss svenska moderater ärkanske sakfrågan och dess innehåll faktiskt viktigare än instämmande av GarciaRobles. Slutligen; säger atten no-first-use-överenskommelse måste vara ömsesidig - den måste omfattas avbåda sidor, för annars är den inte trovärdig. Det är alldeles riktigt, och justdärför måste man "agree to proclaim", om man skall komma överens omnågonting. Att bara "proclaim" är aldrig trovärdigt. 19STURE () replik: Låt mig konstatera att haroreserverat förtroende för , och när det gäller så säger hon att det är ett fritt studentförbund. Men dethindrar ju inte att man har en uppfattning om vad som sägs från det hållet. säger att vi bör ansluta osstill NATO, skall ni inte göra någon kommentar då? Jag har vädjat om ettavståndstagande, men det görs inget sådant. Jag har konstaterat att talar omreservationslös omfamning av sovjetiska paradtankar, när det gäller centralaelement i den svenska nedrustningspolitiken. Jag har bett er ta avstånd fråndetta. Ni gör det inte - i stället förklarar ni att ni har förtroende för CarlBildt. Det är helt enkelt så. som jagsade i mitt inledningsanförande, att den viktigaste paragrafen i frysförslagetbygger på att och antingen gemensamt och eller genomseparata deklarationer skall ställa upp för en frysning. Denna handling attställa upp för en frysning - kräver ju att man är överens om texten. Jagbegriper över huvud taget inte detta resonemang om att man måste förhandla. Detär klart att man måste förhandla. Man måste komma fram till att vara överens omen text. Detta är ingenting annat än moderata dimridåer. Ni stårfaktiskt i de här frågorna till höger om högerpartierna i de skandinaviskaNATO-länderna. Ni går fastare i ledband än vad höyre gör i och dekonservativa i . De konservativa i röstar f. ö. för frystexten. 20 () replik: Om fria säger attvi skall bli medlemmar i , så säger jag att det tycker jag inte. Därmed ärden frågan utagerad. När det gäller "agree to proclaim" var det justden norska regeringens krav att "agree" skulle komma med i texten.Det gjorde det då inte. Jag kan därför inte inse att det inte skulle varanågonting som det norska höyre stod bakom. tycker jag att det ärsjälvklart att man skall förhandla sig fram till en överenskommelse. Om ävenSture tycker att det är självklart, så tycker jag att hans parti ocksåhade kunnat ställa upp på att ta in "agree to proclaim" i texten. Mentydligen tyckte den mexikanske ambassadören inte det, och dåböjde sig den för detta. Vi moderater tyckte att det hadevarit mera i sak riktigt och trevligare om vi hade kommit överens med dennorska regeringen i stället. Tredje vice talmannen anmälde attSture anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 21PAR (): Vad vi diskuterar i dag-fred, avspänning,nedrustning-hör naturligtvis till de allra mest avgörande framtidsfrågorna. Vadsom händer på det här området bestämmer i stor utsträckning under vilka villkormänniskor kommer att leva på den här planeten - ja, om det överhuvud taget kommer att bli möjligt att leva här. Om vi inte lyckas upprätthållafreden globalt sett, så kan allt annat vi gör för att skapa en dräglig tillvaroför människorna på det här jordklotet bli meningslöst. Det är ganska lätt att känna maktlöshet när man diskuterarnedrustnings-och avspänningsfrågorna. Det är ju inte precis i denna riksdag somde stora avgörandena om upprustning eller nedrustning av världens kärnvapenarsenalerligger. Men är det helt klart att vi inte får drabbas av något slagshandlingsförlamning inför problemens storleksordning. Det är viktigt att viäven från det lilla driver en aktiv, konstruktiv och konkretopinionsbildning för att skapa ett tryck på de supermakter och stormakter somhar det mesta av avgörandet i sina händer. gav också tidigare i sitt anförande exempelpå viktiga frågor där måste vara pådrivande. En av dessa frågor beröross i på ett mera konkret och påtagligt sätt än de flesta andra,nämligen frågan om en kärnvapenfri zon i . Till skillnad från de flestanedrustningsfrågor gäller det här ett område där är direkt inblandatsom part, där på ett tidigt stadium är en av huvudaktörerna. Ett syfte med en kärnvapenfri zon i skullenaturligtvis vara att minska rustningsnivån och därmed också spänningen i vårdel av . Det här gör att frågan om en kärnvapenfri zon i är ettsäkerhetspolitiskt intresse av allra största betydelse för - det ärnågonting som påverkar vår säkerhetspolitiska situation på ett väldigt konkretoch påtagligt sätt. Vi har tyvärr fått uppleva attspänningsnivån och rustningsnivån i norra har ökat. Vi upplevde detlänge så, att vi låg i ett ganska skyddat hörn av världen, men vi har undersenare år fått se hur stormaktsblockens strategiska intressen alltmer harorienterat sig åt vårt håll. Tillskapandet av kärnvapenfri zon i skulle kunnavara ett sätt att bryta den utvecklingen och ånyo skapa en militärpolitiskt lågspänningsnivå i norra . Det skulle naturligtvis vara en stor vinst förSverige. Men förslaget om en kärnvapenfri zon i har ettvidare syfte än så. Det skulle också kunna innebära ett konkret bidrag till enmer allmän strävan till en nedrustning och avspänning i världen. Det skullekunna bli ett led i arbetet för ett kärnvapenfritt och naturligtvis påsikt en kärnvapenfri värld. När FN samlades till specialsessioner om nedrustning 1978och 1982 pekade man på just detta med kärnvapenfria zoner i olika delar avvärlden som värdefulla dellösningar, som skulle kunna bidra till ett merlångsiktigt mål om en allmän kärnvapennedrustning. Upprättandet av en kärnvapenfri zon i skulleinnebära att alla nordiska länder åtog sig att förbjuda kärnvapen på sittterritorium -landterritorium, luftterritorium och sjöterritorium - såväl ifredstid som i krigstid. Det skulle också innebära att kärnvapenmakternaförpliktigade sig att respektera detta förbud och att inte använda kärnvapenmot zonstaterna. En kärnvapenfri zon skulle också förutsätta enuttunningszon runt omkring själva det område som omfattas av zonen, alltså runtde nordiska länderna, där kärnvapenmakterna minskade sina kärnvapenarsenaleroch tog bort sådana kärnvapen som i första hand var ägnade att användas mot destater som deltar i zonen. Vidare är det naturligtvis ett mycket viktigt element iden kärnvapenfria zonen - som vi har tryckt på - att den måste innebära attockså blir kärnvapenfri. är det visserligen så - och det brukar ibland användassom en invändning mot tanken på en kärnvapenfri zon i - att de nordiskaländerna redan är kärnvapenfria. har inga kärnvapen och har förpliktatsig att inte skaffa några. och har jusom en undantagsregel i sitt NATO-medlemskap att inga 3 protokoll 1984/85:32-33 kärnvapenfår placeras i dessa länder i fredstid. Men vad som är viktigt med enkärnvapenfri zon är ju att den innebär ett långsiktigt åtagande. Den innebäralltså att man inte heller skall få placera kärnvapen på de nordiska ländernasterritorium i kristid eller i krigstid. Det skulle alltså innebära en väsentligskillnad jämfört med vad som gäller f. n. Det innebär naturligtvis också i fredstid inte heller skall kunna vidta förberedelser förkärnvapeninstallationer i de nordiska länderna. Men vad som kanske är ännu mer betydelsefullt är deåtgärder och åtaganden som kärnvapenmakterna måste ikläda sig om det skall blien kärvapenfri zon, dvs. att man minskar sina kärvapenarsenaler i norra zonens närområde, att man t. ex. gör kärnvapenfri. Om vi fick tillstånd den typen av åtaganden från kärnvapenmakterna skulle det på ett konkretsätt kunna leda till en minskad rustningsnivå och en minskad spänningsnivå inorra . Det är naturligtvis viktigt att slå fast att det skallvara fråga om ömsesidiga åtaganden, där såväl NATO som vidtarreduktionsåtgärder och åtar sig restriktioner. För NATO är det viktigasteåtagandet att avstå från att placera kärnvapen på danskt och norskt territoriumens i krigs- eller kristid. För blir den viktigaste eftergiftenkanske att man åtar sig restriktioner när det gäller att använda föroperationer med kärnvapenbestyckade fartyg. Att få bort operationer med kärnvapenbestyckade fartyg iÖstersjön är naturligtvis av centralt intresse för . Det enda sättet attmed säkerhet förhindra att kärnvapenbestyckade ubåtar kränker svensktterritorium är att få bort de kärnvapenbestyckade ubåtarna från . Detär mycket lättare att kontrollera att är kärnvapenfritt i dess helhetän att kontrollera att våra skärgårdar är kärnvapenfria, om kärnvapenbestyckadeubåtar opererar i . Vi skall vara på det klara med att tillskapandet av enkärnvapenfri zon i är en besvärlig procedur. Svårigheterna är väldigtstora. Det krävs omtänkande och generositet från såväl NATO som Warszawapakten.Vi får alltså inte ha några illusioner om att detta skulle vara en lösning, därdet finns genvägar. Vi får inte invagga oss i förhoppningar om att enkärnvapenfri zon skulle vara lätt att åstadkomma. Men är det viktigt attkonstatera 'att det inte heller är alldeles omöjligt. Det bör finnas ettintresse från stormaktsblocken att på detta sätt kunna sänka spännings- ochrustningsnivån i norra delen av . Också den diskussion som pågår inomNATO om vilken roll kärnvapnen skall spela för dess framtida planläggning ärnågonting som skulle kunna underlätta tillkomsten av en sådan här zon. Allt arbete för nedrustning och avspänning är ett svårtarbete, ett arbete där man har höga odds emot sig. Det gäller även detta arbete.Men chansen är ändå tillräckligt stor för att det skall vara väl värt attbedriva ett kraftfullt arbete för att nå detta mål, även om det ter sigavlägset. Huvudansvaret ligger naturligtvis på regeringarna att försöka få tillstånd en diskussion, som kan leda till förhandlingar och tillresultat. Men det är även viktigt med en bred folklig förankring och att detfinns ett brett folkligt stöd för denna tanke i de nordiska länderna. Där har vi naturligtvis såsom politiska organisationer ettstort ansvar. Också fredsrörelsen och andra folkrörelser har ett stort ansvar.Centern har i en motion föreslagit att det skall knytas en särskildparlamentarisk referensgrupp till detta arbete. Det är ett sätt att visa denspeciella betydelse som denna fråga har. Det skulle kunna vara ett sätt attmedverka till den breda diskussion om en kärnvapenfri zon som vi behöver iSverige. Därför var det med stor förvåning som vi konstaterade att vi inte fickstöd i utskottet för detta förslag. Vi var tvungna att reservera oss på denpunkten. Jag förstår fortfarande inte varför vi skall behöva reservera oss förnågonting som borde ligga i allas intresse. Men så är fallet. Jag yrkar bifalltill reservation nr 3. Samma syfte, att bidra till den breda folkligadiskussionen, har den konferens om en kärnvapenfri zon i som kommer atthållas i denna veckända. I denna konferens kommer att delta företrädareför många av de stora folkrörelserna i , för politiska partier, förfredsorganisationer, för kyrkor, för fackliga organisationer osv. Vi som hararbetat med att arrangera denna konferens hoppas att den skall kunna bidra bred och fördjupad diskussion - och inte minst till en gemensam nordiskdiskussion - om denna fråga och på det sättet kanske i någon mån kunna förafrågan framåt. Det är viktigt att vi arbetar med denna fråga, förenkärnvapenfri zon i är kanske det mest konkreta bidrag som de nordiskaländerna kan ge till det betydelsefulla och nödvändiga arbetet för en värld ifred. 22STURE (): Som det har framhållits i dagensdebatt är enigheten numera stor i vårt land beträffande vår syn pånedrustningsfrågorna. Mot den bakgrunden får vi se att endast trereservationer avlämnats i anslutning till detta betänkande. För egen del skall jag uppehålla mig vidcenterpartireservationen nr 3, som har undertecknats av och . Reservanterna, som hänvisar till motion 613, föreslår att enparlamentariskt sammansatt referensgrupp skall tillsättas för att behandlafrågan om en kärnvapenfri zon i . Vi har lyssnat på uppehållit sig här i talarstolen. Motivet för centerreservationenanges vara att öka informationen och aktivt bidra till att föra denna frågaframåt. I sin iver att visa den s. k. centerrörelsens aktivitet pådetta område gör motionärerna en glidning i sin skildring av det historiskaskeendet. Det görs nämligen gällande att det är centerpartierna i somfrån början drivit den här frågan. förre president nämnssom den egentlige upphovsmannen. Dessutom hänvisas till att decenterpartistiska ledarna i uttalade sig för denna tanke 1980. är emellertid bakgrunden betydligt mer mångfasetterad.UD har som bekant utgivit skriften zon i , som ären utomordentligt väldokumenterad informationskälla. Kammarens ledamöter harf.ö. fått den i sina fack för någon vecka sedan. Av dennaskrift framgår att det var den socialdemokratiske utrikesminis- tern ÖstenUndén som i lanserade tanken påkärnvapenfria zoner. Generalförsamlingen anslöt sig till förslaget. Vi har emellertid kunnat glädjas åt attSveriges riksdag står enig bakom beslutet att verka för en kärnvapenfri zon iNorden. En överväldigande opinion inom det svenska folket sluter upp bakomdenna politik. Så långt föreligger numera inga större problem. Betydligtmer komplicerat är ur vår synpunkt läget inom vissa av våra grannländer. Därför är det av största betydelse att först kunna uppnåenighet i de nordiska länderna om det svenska förslaget. Detta skulle vara avmycket större värde än att bilda en svensk referensgrupp, som reservanternaföreslår. På detta område har inte minst de centerpartistiska reservanterna enviktig uppgift. De borde kunna verka bland övriga borgerliga partier i Nordenför att vinna förståelse för den politik som vi är överens om i . Det är på detta område vi först måste uppnå resultat, innan frågan ärfärdig för regelrätta förhandlingar och beslut. När vi kommer fram till avgöranden finns redanparlamentariskt sammansatta organ som har till uppgift att hantera frågor avdetta slag. I betänkandet nämner vi utrikesnämnden, utrikesutskottet ochnedrustningsdelegationen. Med dennamotivering föreslår utskottets majoritet att motion 613 avslås. Utöver dessa synpunkter vill jag säga några ordom den moderata motionen 1172 och folkpartimotionen 2205 beträffande efterlevnadenav Helsingforsdokumentet i vad gäller de mänskliga rättigheterna. Visserligenhar inte dessa motionsyrkanden förts fram till reservation, och det kanhändaberor på den stora uppmärksamhet som utskottet ägnat dessa mycket väsentligafrågor, men trots det vill jag framföra några kompletterande synpunkter ianslutning till utskottets skrivning. I kommer att hållas enuppföljningskonferens beträffande de mänskliga rättigheterna. I planeras1986 dessutom en konferens om mänskliga kontakter. Det råder fullständig enighet i utskottet ommeningslösheten i att samlas kring förpliktande texter beträffande mänskligarättigheter, om detta inte resulterar i att resp, länder lever upp till deantagna målsättningarna, I den svenska har tidigare riktats skarp kritikbl. a. mot och östeuropeiska staters behandling av grupper ochindivider som försöker hävda slutaktens bestämmelser i sina hemländer. vet vi att det svenska tillsatt enarbetsgrupp för att bereda frågorna inför . Dessutom kommer enreferensgrupp att tillsättas inom departementet som också skall ägnasig åt dessa frågor. Detta markerar hur stor betydelse den svenska regeringentillmäter den kommande . Dessa förberedelser ger anledning till åtskilligareflexioner. Självfallet är det av stort intresse hur slutakten tillämpats iberörda länder. Det förefaller naturligt att de olika länderna tvingas lämnanationella rapporter. Det borde också vara en självklarhet attfrågeställningarna blir så konkreta och Svaren bör klart och tydligt visa hur de olika Nr 32 länderna -som skrivit under traktatet - lever upp till dess målsättning. Även uteblivnasvar är att uppfatta som ett svar. Utskottet hälsar därför med störstaintresse, och för vår del förefaller det naturligt att denna konferens kommeratt följas av fler sammankomster av liknande slag. Med denna grundinställninghar utskottet blivit enigt om sin skrivning på detta område. Med dessa ord, herr talman, villjag yrka bifall till utrikesutskottets hemställan på samtliga punkter. 23PÄR () replik: När jag lyssnade på anförandeflck jag först nästan ett intryck av att anledningen till att utskottetavstyrkt våra motionsyrkanden var att vi inte hade visat tillräcklig respektför socialdemokratiska insatser när det gäller arbetet för en kärnvapenfri zoni . Riktigt så illa var det väl inte, men det är inte så konstigt att viinte ägnar så stort utrymme åt vad socialdemokraterna har gjort på det härområdet. Deii saken brukar de klara mycket bra själva. Undénplanen om en s. k. kärnvapenfri klubb gällde ettgenerellt samarbete mellan alla kärnvapenfria stater.