prot · G809128 · 1984-12-31 00:00:00 — Ivår motion hävdar vi att det redan när den första lagen i ämnet föreslogs år1972 framhölls att det i princip är helt felaktigt med offentligastyrelseledamöter i stiftelser. Stiftelsernas speciella ställning bl. a. iskattehänseende motiverar en väl fungerande offentlig tillsyn, men skillnadenmellan tillsyn och inflytande är väsentlig. Tillsynen bör avse att stiftelsenstillgångar förvaltas på ett sätt som bäst gagnar stiftelsens intresse och attavkastningen används i enlighet med stiftelseurkundens bestämmelser. Systemetmed offentliga styrelseledamöter tillgodoser inte detta syfte. I stället borde enligt vår uppfattning länsstyrelsernastillsyn förbättras. En möjlighet kunde vara att auktoriserade revisorergranskar stiftelsernas verksamhet enligt instruktioner utfärdade av enmyndighet. Jag beratt med detta få yrka bifall till reservationen. 54WIVI-ANNE RADESJÖ (s): I proposition 1984/85:113 har regeringen lagtfram ett lagförslag som innebär fortsatt giltighet, som ocksåsade, av den nu gällande lagen om styrelserepresentation för samhället i vissastiftelser. Förslaget är att lagens giltighet skall förlängas med . Motionen från föreslår en förlängning med ettoch . Nuvarande lag innebär att styrelserepresentanter kantillsättas endast för stiftelser och till ett högsta antal av tio stycken.Tidigare var omfattningen betydligt större. När man ser denna utveckling kanman helt riktigt dra den slutsatsen att en ändring bör kunna ske. Det menar viockså. Det är bara så att utskottsmajoriteten menar att vi bör avvaktaregeringens förslag om hur en ny ordning för tillsyn av stiftelser skallutformas. Ett sådant förslag kan inte vara klart . Dethar vi fått veta av justitieministern. Därför avstyrker utskottsmajoritetenreservationen och tillstyrker propositionen i detta stycke. 55 (): När nu accepterar att lagen omstyrelserepresentation i vissa stiftelser skall behållas under en begränsadtid gör vi det i avvaktan på att en ny tidsenlig lagstiftning skall komma tillstånd så snart det Vi förutsätter vidare att den nya stiftelselagstiftningen innebäratt det nuvarande systemet med en på lag grundad styrelserepresentation förstaten i vissa stiftelser skall slopas. delar motionärernasuppfattning att det principiellt är felaktigt med offentliga styrelserepresentanteri stiftelser. Vi förtydligar vårt ställningstagande i ett särskilt yttrande,som jag hänvisar till. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 24.) 56 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 24 om tillfällig handel. 57 (): En fri handel är en av de viktigasteförutsättningarna för en förnyelse och en vitalisering av handeln. Entillbakablick visar att flera väletablerade företag en gång börjat i enform som kan likställas med tillfällig handel. Uppfinningsrikedom och djärvasatsningar ligger till grund för nyföretagande. Vår strävan måste vara attunder iakttagande av gällande arbetsrättslig lagstiftning verka för att istörsta möjliga utsträckning göra det möjligt att driva handel. Det är alltså,precis som säger i sitt remissyttrande, snarareangeläget att underlätta den tillfälliga handeln än att, som en av motionärernavill, även låta handeln med livsmedel innefattas av lagen om fri handel. Utveckling och vitalitet uppnår man inte genom offentligplanering, reglering och byråkrati. Låt oss på alla sätt underlätta förinitiativrika människor att få förverkliga sina idéer. Jag yrkar härmed bifall, herr talman, till den borgerligatrepartimotionen. 58CHRISTER EIREFELT (fp): Som framgår av reservationen till det härbetänkandet har inga invändningar mot att en utredning nu tar etthelhetsbegrepp över de olika regleringar som styr tillfällig handel. Det finns också en del positiva drag i finansministernsdirektiv till utredaren. Där talas t, ex, om förenklingar och om att det börprövas om regleringen fått icke önskade bieffekter, som det heter.Utredningsdirektiven innehåller också uttalanden om att det måste skapasutrymme för alternativa distributionsformer. Finansministern förefaller inteheller särskilt intresserad av att regleringen utvidgas till att omfatta ocksåhandel med livsmedel. Allt det här är gott och väl. Det som föranlett vår reservation är att vi hävdar attutredaren också förutsättningslöst borde pröva om regleringen över huvud tagetbehövs. delarnämligen den uppfattningen som bl. a. gjort sig tilltolk för. Han skriver bl. a. i sitt remissyttrande: "Det är någotfrämmande för svensk näringspolitik att fria etableringar råder för handel avfast karaktär, medan tillfällig handel får komma till stånd endast efterrestriktiv behovsprövning." NO drar i sitt yttrande slutsatsen att i stället för attytterligare verksamhet blir reglerad bör det prövas om behovsprövningen ärnödvändig över huvud taget. Det är alltså samma utgångspunkt vi har för vårreservation, som jag yrkar bifall till. 59SYLVIA (): I det här betänkandet från näringsutskottetbehandlas två socialdemokratiska motioner. I den ena motionen begärs en översynav reglerna för tillfällig handel i syfte att lagmässigt jämställa tillfällighandel med livsmedel med tillfällig handel med specialvaror. I den andramotionen hemställs om en översyn av lagen om tillfällig handel med sikte på enrestriktivare tillämpning. Den här lagen trädde i kraft . Kraven pålagstiftning restes urspungligen mot bakgrund av den fasta handelns intresse avatt skyddas mot konkurrens från tillfällighetsförsäljare. I en inom det dåvarande utarbetaddepartementspromemoria kan man läsa att den fasta handels önskemål om skyddmot tillfällig handel bara kunde beaktas om konkurrensen från den tillfälligahandeln medförde nackdelar för konsumenterna och samhället i stort. Bakom detta förslag om lag om tillfällig handel låg kritikmot de former som tillfällig handel dittills hade bedrivits under och som intekunde anses acceptabla. Meningen med lagen var ju - och är fortfarande - attden skall skydda konsumenterna och den fasta handeln, som den skallge trygghet för de anställda. Tillfällig handel som förekommer då och då på enort kan inte ses som en acceptabel ersättning för den fasta handeln. Frånkonsumenternas synpunkt skulle det därför vara en nackdel om den tillfälligahandeln får slå ut den fasta handeln på en ort. Efter lagens tillkomst har det tidigare motionerats omförändringar. Det har varit både förslag om att lagen skall upphöra och förslagom att den skall skärpas. har på förslag avnäringsutskottet beslutat att avslå motionerna. har utskottet sagtatt man utgår ifrån att regeringen följer utvecklingen och tar initiativ översyn av lagen, om det skulle bedömas erforderligt. Som framgår av utskottets nu föreliggande betänkande harregeringen beslutat att tillkalla en särskild utredare för att se överregleringen av den tillfälliga handeln. Den övergripande uppgiften förutredaren anges vara att med konsumenternas sammanvägda intressen för ögonensöka skapa en modern reglering av skilda former av yrkesmässigtillfällighetshandel. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet de bådamotionerna, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Det hartill betänkandet fogats en reservation. Av denna framgår att de borgerligaledamöterna i utskottet tycker att det är bra att regeringen har tillkallatdenna utredare. Men reservanterna tycks därtill redan i förväg veta till vilketresultat utredaren skall komma. Jag yrkar avslag på reservationen. Detremissyttrande som både och valt att "lutasig mot" är . och några andrainstanser har också yttrat sig, och jag väljer i min tur att återge något avvad har sagt. har som en av sina uppgifter atttrygga varuförsörjningen i glesbygdsområdena. Verket säger i sitt yttrande attdet är viktigt att tillfällig handel inte medför bestående negativakonsekvenser och att den tillfälliga handeln t. ex. inte bör få en sådanomfattning att den fasta handeln riskerar att slås ut, eftersom den fastahandeln är viktig för att på trygga konsumenternas varuförsörjning. 60 (): Det är alltid frestande för politiker som harregleringsinstrumentet i sin hand att använda det i tron att det är vipolitiker som är bäst skickade att tala om vad som är mest ägnat att, somSylvia uttrycker det, skydda konsumenten. Jag tror att SylviaPettersson, liksom vi har gjort, borde "luta sig mot"och gärna fler gånger läsa hans remissvar när detgäller frågan om tillfällig handel. Jag tror nämligen att det bästa sättet attskydda konsumenten - på detta område liksom på alla andra - är att tillåta enså stor konkurrens som möjligt inom de generella ramar vi som politiker har attdra upp, 61 (): Jag vill säga till att vinaturligtvis inte har någon anledning att undvika att luta oss motnäringsfrihetsombudsmannen. Det är bara det att det blir litet ensidigt, om manbara lutar sig mot honom. Till saken hör att även näringsfrihetsombudsmannenhar talat om konsumentintresset. Det är klart att det kanske för Htet förlångt, om man i den här diskussionen skulle försöka att komma underfund med vadkonsumentintresset egentligen är i det här fallet. Är det ettkonsumentintresse att få billiga varor då och då, eller är det ettkonsumentintresse att få lagom dyra varor ? Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 3(anslag till Kommittéer m, m,) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 1 av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1 (industripolitikensorganisation) Först biträddes reservation 2 av m, fl, med 69röster mot 61 5 protokoll 1984/85:128-129 Nr 128 för reservation 3 av ChristerEirefelt m,fl, 148 ledamöter avstod från att 25 april1985 Härefter bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot 70 för reservation 2 av ,fl, 60 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (anslag till Statens industriverk:Förvaltningskostnader) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 4 av m,fl,, dels reservation 5 av , bifölls medacklamation. Punkt 6 (anslag till Statens industriverk:Utredningsverksamhet) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 6 av m. dels reservation 7 av , bifölls medacklamation. Mom. I(anslag till Främjande av hemslöjden) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 47 förreservation 8 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Punkt 10 (anslag till Medelstillskott tillNorrlandsfonden) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 47 förreservation 9 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Punkt 13 (förmånlig kreditgivning till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avSten m.fl. - bifölls med acklaination. Mom. 1(anslag till Branschfrämjande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. I(utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (utvecklingsfondernas styrelser) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 147 röster mot 127 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 13 av m. fl. Mom. 3(utvecklingsfondernas målgrupp) Nr 128 Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 63 förreservation 14 av Torsdaeen den m.fl. 25aoril 1985 Mom. 5 (stöd till hantverket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (anslag till Småföretagsutveckling) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 16 av m.fl., delsreservation 17 av och , dels reservation 18 av , bifölls medacklamation. Mom. 2(anslag till Täckande av förluster vid viss garantigivning, m. -Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. I (tekniskt forskningsråd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avSten m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 2 (långivning från styrelsen för teknisk utveckling)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 22 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservatlon21 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 3 (anslag till Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 23 av m, fl,, dels reservation 24 av och ,bifölls med acklamation. Mom. 5 (mat-ialteknisk forskning) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 25 av m, fl,, dels reservation 26 av m, fl,, bifölls med acklamation, 67 Nr 128 Punkt 32 Torsdaeen den Mom. 1 (avveckling avIndustrifonden) 25 aoril1985 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 27 av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till Stöd till industrielltutvecklingsarbete) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 28 av m, fl,, delsreservation 29 av och , dels reservation 30 av , bifölls medacklamation. Punkt 33 (anslag till Forskningsbidrag till teknikbaseradesmåföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avSten m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. I(former för beslut om varvsstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avSten m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(riktlinjer för näringspolitiken) Först biträddes reservation 1 av , fl, med 85 röster mot 47 för reservation 2 av och Per-OlaEriksson, 145 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot86 för reservation 1 av m, fl, 42 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (utredning om decentralisering) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 47 förreservation 3 av och , Mom. 3 (andel-i-vinst-system) Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot 130 förreservation 4 av m, fl. Mom. 4 (näringspolitik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avStaffan m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (småföretagspolitiken) 68 Utskottets hemställan bifölls med146 röster mot 127 för reservation 6 av m, fl. Mom. 6(regionala utvecklingsbolag) Nr 128 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avStaffan Torsdaeen den m, fl, - bifölls med acklamation, 25 aoril 1985 Mom. 7 (personlig borgen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avStaffan m,fl, - bifölls med acklamation! Mom. 8 (avreglering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avStaffan m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 (kvinnor som företagare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avStaffan m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 12 (kooperation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avStaffan m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 13 (löntagarägda företag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avStaffan m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 14 (arbetskooperativa företag) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 13 av anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 15 (ungdomars företagande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (näringslivet i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 22 (utvecklingsplan för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 23 (produktion av jordbruksmaskiner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 27 (kooperativ utveckling i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 30 (regionala samhällsfonder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avJörn -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (kontroll av rådgivare) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 127 förreservationen av m,fl. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 73 förreservationen av m, fl. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 149 röster mot 124 för utskottets hemställan med godkännandeav den i reservationen av m,fl, anförda motiveringen, 62 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill göra kammarens ledamöter uppmärksamma på attmeddelande gm kvällssammanträde nu har anslagits. Talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, 10 § Statlig personalpolitik Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:15om anslag till statlig personalpolitik m,m, (prop, 1984/85:100 delvis). 63ANDERS HÖGMARK (m): I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15behandlas den statliga personal- och lönepolitiken. Det kanske kan vara ettämne i tiden, för att uttrycka det litet rakt på sak som denna,då staten i egenskap av arbetsgivare via arbetsgivarverket har bemyndigat sin generaldirektöratt varsla över 100 000 statligt anställda om lockout och då en av motparternahar hotat att lamslå samhället . Utgångspunkten för utskottetsbetänkande är en bilaga från i budgetpropositionen därdepartementschefen redovisar en del saker i fråga om den statliga personal- ochlönepolitiken. Dessutom har utskottet behandlat ett par motioner, bl, a, enmoderatmotion. Utskottets behandling har föranlett moderata samlingspartiet attlämna en reservation till betänkandet. Det finns alltså kanske än större anledning attnågot fundera över dessa frågor och föra en debatt i kammaren om på vilket sättstaten skall agera vad gäller både förhandlingsordning, attutveckla nya lönesystem och att agera för en mer slagkraftig personalpolitik.Vi moderater menar att det råder en växande insikt om att lönebildningen ochformerna för denna spelar en avgörande roll för om och på vilket sätt man skallkunna uppnå vissa centrala mål i den ekonomiska politiken. De senaste årens lönerörelser har klart visat på behovetav en förändring av nuvarande system, om stabilitet i den svenska ekonominskall kunna uppnås. Vi menar att den nuvarande modellen för förhandlingar, medstarkt centraliserad inriktning, fortsättningsvis kommer att resultera i nyaavtal som avlägsnar sig från samhällsekonomins förutsättningar och marknadensvillkor. Utvecklingen mot allt fler följsamhetsklausuler, garanti-och kompensationsklausuler, måste brytas. Vi kan inte fortsätta att hänga påavtalen mängder av förtjänstutvecklingsgarantier, prisutvecklingsgarantier,löneutvecklingsgarantier och att koppla förtjänstutvecklingen i det enakollektivet fill utvecklingen i det andra. Vi får då en kedja som är heltomöjlig att hantera av vilken regering som än sitter i kanslihuset. Vi menaratt denna utveckling måste brytas. Annars kommer varje regering att misslyckasmed att föra en vettig ekonomisk politik. Det vore kanske skäl att ganska radikalt ändra påförhållandena, att i stället för att förse avtalen med en mängd klausuler somtecknar in framtiden konstatera vad vi har uppnått iform av ökad real tillväxt och utifrån detta förhandla om en fördelning av detreala utrymmet. På det sättet skulle man kunna få en bättre reallöneutvecklingför löntagarna, en bättre kostnadsutveckling för den offentliga sektorn, förnäringslivet och givetvis för landet i sin helhet. En uppenbar slutsats av detta, herr talman, blir den somvi moderater drar, nämligen att det finns all anledning för staten att göra eningående genomgång av det nuvarande förhandlingssystemet - att se vilkaerfarenheter vi har och, rimligtvis, dra slutsatserna av detta. Vi tycker attdet är rimligt att statens roll, både som statsmakt med ansvar för denekonomiska politiken och som arbetsgivare, analyseras mot bakgrund av deerfarenheter vi har och mot bakgrund av den samverkan som staten iförhandlingssammanhang har med . Vad tycker nu utskottsmajoriteten om detta? Mankonstaterar att några förändringar i den nuvarande ordningen, där parterna påarbetsmarknaden träffar avtal om bl, a, löner och allmänna anställningsvillkor,inte är aktuella. Man skriver att det enligt utskottets mening måste åliggaparterna att i ett förhandlingsarbete visa samhällsekonomiskt ansvar, så attden förda ekonomiska politiken inte äventyras. Vidare skriver man att detmåste ankomma på lönedelegation att för del framföraeventuella riktlinjer i förhandlingsfrågor. Mot den bakgrunden avstyrker manmoderata samlingspartiets yrkanden. Om man skulle avge ett omdöme om utskottetsintresse för och inställning till de här frågorna, som framgår av skrivningen,skulle det lämpligen kunna sammanfattas i orden: denna kalk ifrån oss. Man nämner lönedelegation, och det kan vara nogså framsynt med tanke på de beslut som har fattats om den delegationensframtida öden. Den skall ju upphöra . lönedelegationligger i själatåget, och man tycker kanske att delegationen kunde få avsomna ifrid. Men utskottsmajoriteten tycker att den är ett viktigt och kraftfulltinstrument för att se över förhandlingsordningen på den statliga sektorn. Detvittnar om en total ovilja att föra en debatt och att diskutera dessa frågor. Vidare nämnde jag att man har pekat på parternas ansvar.Det är ett känt faktum att man brukar tala om detta, och i de flesta fallbrukar parterna ta sitt ansvar. Det kan emellertid finnas anledning att noterade uttalanden som görs av bl, a, företrädare för TCO-S med Hans Hellers ispetsen: TCO-S känner inte något samhällsansvar. Vi behöver ingetsamhällsansvar ta. Vi har bara ansvar för våra egna medlemmar. Jag skulle vilja fråga utskottets talesman, : Vad innebär egentligen utskottets skrivning? Hur skall , och hur skall framför allt statens motparter - vi är ju en part iförhållande till de statsanställda - uppfatta detta? Innebär det attutskottsmajoriteten -regeringspartiets företrädare - tycker att den nuvarandeförhandlingsordningen, det nuvarande systemet med följsamhetsklausuler, ärtillfredsställande och att den ordningen står i samklang med strävandena attfå balans i den svenska ekonomin? I vår motion och i utskottsbetänkandet finnsockså en diskussion om lönesystemen. Vi menar att lönesystemen på denoffentliga sektorn har visat sig bli allt mer stela och mindre anpassade tilltidens krav. Vi menar att man borde eftersträva större flexibilitet ilönesystemen - kanske ett system som liknar men som inte är identiskt med detsystem som råder inom den enskilda sektorn. Detta skulle kunna innebära enstörre frihet att variera lönesättningen för samma typer av tjänster - beroendepå skilda lokala förutsättningar. Det skulle ge möjlighet till mer avindividuell lönesättning. Man skulle kunna öka inslaget av resultatlön när såär möjligt. Det är viktigt att påpeka att den individuella lönesättningen, somvi talar för, skulle omfatta alla nivåer i lönesystemet, inte bara vara enexklusiv förmån för en grupp högre avlönade tjänstemän. Vi menar att det finnsmöjligheter att utveckla den individuella lönesättningen på andra nivåer ilönesystemet, I en offentlig sektor som skall fungera väl oavsett storlek ärett väl fungerande lönesystem ett viktigt instrument för att uppnåeffektivitet, anpassbarhet och serviceinriktning. Vi ärmedvetna om att detta arbete pågår, men vi vill gärna ytterligare markeragentemot arbetsgivarverket, som är det verkställande organet för statsmakten iförhandlingssammanhang, att detta arbete skall gå vidare. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis när det gällerdenna punkt att man ser positivt på utvecklingen med individuellt anpassadlönesättning, men sedan avslås motionen. Jag vill än en gång vända mig tillutskottets talesman och fråga: Vad är utskottsmajoritetensegentliga uppfattning? Önskar man se att arbetsgivarverket även framöver medkraft i förhandlingar med personalorganisationerna driver en utveckling mot merindividuellt anpassad och mer resultatinriktad lönesättning, eller anser manatt nu får det vara nog? Det skulle vara bra med ett klarläggande, eftersomutskottet avstyrker en moderat motion som har ambitionen att gå vidare med enuppmaning till arbetsgivarverket att fortsätta på en som vi uppfattar detframgångsrik väg.