prot · G80968 · 1984-12-31 00:00:00 — De extrakvoter som har tillkommit nu är till för att täckaden danska och västtyska förädlingsindustrins behov av sill. ochVästtyskland är de två länder som har varit till stöd för i EG, avnaturliga skäl därför att de behöver vår sill, och det känner vältill. Det gäller alltså i praktiken främst småsill frånÖstersjön, och jag menar att extrakvoten som den är utformad gynnar merän många andra som står utanför EG. Det är också som drivit denna frågamed EG. Jag tror också att vi kan vara överens om att inriktningenav EG:s åtgärder är bättre för än för många andra länder - och den harframkommit som resultat av våra förhandlingar. talar fortfarande som om EG inte fanns, intehade bestämmelser och inte hade möjligheter att ta ut tull. Men EG har ju dessamöjligheter, och det är därför vi måste förhandla med EG. När det gäller är det som har hänt bara en sak.Grönland lämnar EG, och vill på olika sätt allmänt integrera sig medNorden. Detta har manifesterat sig i och med upptrappade deltagande och på annat sätt. Det är vad som skett. Varför skulle Sverigeav detta skäl försämra grönlänningarnas möjligheter att handla med oss? Det ärmöjligen en moderat ståndpunkt, men jag tror inte att många andra i dennakammare förfäktar en sådan ståndpunkt. Om åtgärder för att skydda den svenska fiskerinäringen 28JENS (): Det är klart att vi inte kan bestämma överEG, men vi kan mycket väl bestämma över våra förhållanden. Från regeringens sida har man sagt att man kan återta deåtaganden man har gjort beträffande koncessionerna och att det är detta man kananvända som vapen. Vi har dessutom suspenderat införselavgifterna påfiskfiléer, av vilka vi fick en import från EG-landet på . Också detta skulle kunna användas som ett vapen när man nu diskuterar. Vi har inte fått detta helt gratis. Vi har tvåofördelakfiga kvotavtal med EG, dels utbytet och delsavtalet om där vi inte vet var det kommer att sluta. Detta har vigjort för att kunna upprätthålla en god anda mellan och och kanskefå en lösning. Jag hoppas man kan komma fram tiU en lösning som ger tullfrihetmellan och på fiskprodukter. Omåtgärder för att skydda den svenska fiskerinäringen Såvittjag känner till levererar vi ingen råvara till tysk beredningsindustri. Helavår export av oberedd vara går till . Däremot exporterar vi bereddaprodukter till . Jaghoppas att man skall kunna rätta fill detta så att svenskt fiske kan levereratill EG på samma villkor som EG kan leverera fill . Då har vihandelsfrihet mellan och . Och har vi också handelsfrihet mellanSverige och . Jag har svårt att förstå uppläggning av denna diskussion.Jag trodde att han framför allt var intresserad av att åstadkomma resultat förnäringen. Men han har en uppläggning som enbart är tämligen destruktiv kritikav regeringen, som om regeringen verkade i ett lufttomt rum där EG inte fannsoch inte hade möjlighet att sätta tullar mot oss. Han har gång på gång talat omatt vi skulle misslyckas. har vi på kort sikt glädjande nog lyckats, och dettycks göra honom än mer förgrymmad. Omvi skulle gå till motåtgärder på det sätt som han föreslog i sin senaste replikskulle det innebära att vi skulle straffa , vid sidan av Västtysklandvår främste allierade inom EG i sillfrågan. och har av de skälsom själv utvecklat samma intresse. Den danskaberedningsindustrin behöver vår sill och vill ha den. Danskarna har varit tillstor hjälp för oss i EG. Men det är alltså danskarna som skulle råka ut för detstraff föreslog. Inte kan det väl hjälpa den svenskafiskerinäringen att ha en sådan uppläggning. skulle det straff JensEriksson utmäter inte på något sätt garantera att vi skulle få någon sänkningav EG:s silltull. 30 (): EgentUgen är det inte mitt förslag. Jag refererade tiU vad enrepresentant för regeringen sagt - vad man möjligen överväger att göra. Jagtycker det är ett bra inifiativ från regeringen. Jagkan visa kopior på att det inte är jag som hittat på detta, men jag stöderuppläggningen, och det är därför jag för det resonemanget här i kammaren. Mendet är inte mitt förslag. Man får skilja på vilka legala rätfigheter har och vad som ärförnuftigt att göra om man vill uppnå resultat för den svenska fiskerinäringen. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på frågorna 1984/85:336 och 358 om svenskundervisningen för invandrare har frågat statsrådet regeringen tänker säkerställa att nödvändig svenskundervisning kan ges tillinvandrare t.ex. genom överföring av medel från s.k. lagbunden undervisning. Arbetet inorii regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan. har frågat mig vilka möjligheter det finnsatt öka resurserna inom den fria kvoten för svenskundervisning för invandrareunder innevarande budgetår. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Undervisningen för invandrare i svenska språket får förinnevarande budgetår omfatta sammanlagt . Dessastudietimmar fördelas på följande sätt. får användas förundervisning som är en följd av lagstiftning, dvs. lagen (1972:650) om rätttill ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. 437000 studiefim-mar får användas för s. k. övrig undervisning och 13 000studietimmar får disponeras för särskild samhällsundervisning inkl.studiecirklar i sömnad, matlagning m. m. Dessutom får högst 72 000 studiefimmardisponeras för undervisning i svenska språket för utlänningar som har beviljatsuppehållstillstånd och för vilka särskUd ersättning lämnas fill honom enligtbestämmelserna i 10 eller 12 §§ förordningen (1984:683) om statlig ersättningför mottagande av flyktingar och vissa andra ufiänningar. har inkommit med en ansökan i syfteatt få ytterligare resurser till verksamhet medsvenskundervisning för invandrare under innevarande budgetår. Frågan bereds f.n. inom . Jag räknar med att kunna redovisa ettställningstagande. 33 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret,som kanske inte var det svar som vi hade hoppats på. Jag ber också om ursäktför att frågan ställdes till statsrådet . Jag borde givetvis ha vetat attfrågan skulle ha riktats till utbildningsministern. Enligt fidningsuppgifter som förekommit skulle flykfingaroch asylsökande, som kommit till , inte få någonundervisning i svenska på grund av att pengarna för detta ändamål tagit slut. Vi känner fill att enligt de fastställda riktUnjerna förinvandrarpolifiken skall grundläggande undervisning i svenska språket meddelas invandrare kostnadsfritt efter ankomsten fill . Undervisning en finansieras helt med statliga bidrag och verkställs av studieförbunden. Dessa är också oroade av att pengar saknas och har fillskrivit flera statsråd i denna fråga för att få besked. . . Eftersomantalet asylsökande har ökat kraffigt måste Om svenskundervisningen för invandrare Om svenskundervisningen för invandrare givetvismer pengar till för att undervisningen skall kunna skötas enligt givnadirektiv. Under både våren och hösten var undervisningen av storomfattning, och köer bildades till SFI-undervisningen i de invandringsintensivaområdena. Det är då givetvis inte underligt att statsbidragen tryter efter handsom kvoten för studietimmarna för undervisning överskridits. Men har viriktlinjer för att undervisning skall tillhandahållas, så måste vi omfördelapengar till den sektor där det saknas medel. Efter vad jag förstått har man från Folkbildningsförbundet- och det hörde vi också här - ansökt om att få disponera pengar inom denlagbundna kvoten, men detta har inte beviljats enligt vadFolkbildningsförbundet skriver. Eftersom de förväntade behoven inte visarnågon tendens till minskning ser studieförbunden tiden an med oro. Resultatenkan, om inget görs, bli att undervisning i svenska inom ramen för de särskildamedel som anslagits därför inte kommer att kunna bedrivas annat än ytterstsporadiskt . Vi måste rimligtvis rätta oss efter den faktiskasituationen och inte efter den tänkta, om vi skall följa de direktiv vi självabeslutat om. Detta är ingen fråga som har dykt upp som gubben i lådanunder , utan den kunde uppmärksammas redan under hösten 1984.Statssekreterare , som intervjuades i ett radioprogram ganska -det var - svarade på frågan, om han trodde att den här frågankommer att lösas på ett positivt sätt, på följande sätt: Jag hoppas verkligendet. Jag förstår inte hur vi över huvud taget skall kunna klara den utan attgöra någonting. Jag vill bara fråga: Kan vi få samma positiva besked avutbildningsministern? 34OSKAR (): Jag tackar utbildningsministern för svaret påmin fråga. Naturligtvis har svaret inte den utformning som jag hade förväntat.Bakgrunden till att jag valt denna form, i stället för att försöka bevekariksdagen genom en motion, är att läget är kritiskt när det gäller undervisningeni svenska för invandrare. Det är ju bekant att med storenergi försökt förklara läget för tre statsråd, nämligen ,och . Men denna vanligtvis allerta trio harhitintills inte visat några tydliga tecken på att reagera. Det är verkligentråkigt. De uppgifter som jag nu skall läsa upp gäller innevarandebudgetår. Studieförbundens totala behov är . På grund av att studietimmarna är kvoteradekan bildningsförbunden endast utnyttja . Då har följande kritiskaläge uppstått: Statsmakterna tar tillbaka beviljat anslag ,om ingen ändring sker eller om inte regering och riksdag är beredda att rivastängslet mellan kvoterna, så att dessa kan disponeras som frikvot fram till budgetårets slut . Kvoteringen stämmer således inte längre med verksamhetensinriktning. Hundratals asylsökande i enbart kan inte längre få läsasvenska. Det betyder att dessa asylsökande i stället inte gör någonting. Dettaär det primära. Det andra är att både TBV och Kursverksamheten har måstfriställa ett antal lärare, eftersom de inte kan uppbringa resurser för attfortsätta på egen hand. ABF i fortsätter undervisningen den här terminenut och tar då i anspråk medel som är avsedda för helt andra ändamål inomorganisationen. Jag skall citera ett tidningsuttalande av en företrädare förABF när det gäller undervisning i svenska för invandrare: "I stället föratt sätta 350 elever på gatan går ABF in och betalar mellanskillnaden tillsutbildningsdepartementet kommit på bättre tankar." Har kommit på bättretankar är just nu den viktiga frågan. Det ger svaret ingen klar antydan om.Utbildningsministern säger att hon räknar med att redovisa ettställningstagande. Då är min fråga: Hur inrymmer begreppet ? Om svenskundervisningen för invandrare 35 UtbildningsministerLENA : Herr talman! Jag är väl medveten om det bekymmersamma lägesom nu råder på studieförbunden när det gäller att tillgodose berättigade behovav svenskundervisning för invandrare på grund av att timtilldelningen för verksamheteninte räcker. I mitt inledande svar sade jag att frågan om timtilldelning försvenskundervisning är föremål för beredning iregeringskansliet. Detta är det enda som jag officiellt som statsråd kan sägahär i kammaren, innan ärendet är färdigberett och har slutbehandlats inomregeringen. Jag vill dock fillägga - och det är viktigt - att minutgångspunkt självfallet är den att beredningen av frågan bör leda tillförändringar i nuvarande timkvoter för svenskundervisningen för invandrare,främst i syfte att öka den s. k. fria kvoten. Jag räknar med att -inom en eller någon vecka -kunna lämna ett positivt besked i frågan. 36 (): Jag är fullt medveten om de formella besvärvi har att få klara besked här i huset från statsråden. Jag är tacksam och gladför att statsrådet ändå gav oss den vinken att hon är medveten om denbesvärliga situationen. Vi hörde ju vilka svåra konsekvenser somstudieförbunden och givetvis även invandrarna trots allt ställs inför. Vi väntar oss alltså att eller inom fåett klart besked. Detta stämmer också med den intervju som statssekreterareRingborg gav, där han sade att han inom två eller hoppades kunna gebesked från . Om ett nyti skolbetygssystem 37 (): Jag tackar naturligtvis för det sistabeskedet. kan vi ha tålamod. Utbildningsministern säger att hon hoppasatt beredningen kan leda till förändringar inom den fria kvoten, och det är jujust det ärende vi är ute i för att man skall kunna ta fill vara de resursersom finns och hålla i gång verksamheten med svenska för invandrare. Jag lovar att hålla mig stilla framöver iförhoppning om att det tidsschema som har lämnats också kommer att hållas. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1984/85:320 om ett nyttskolbetygssystem har frågat mig om jag avseratt lägga förslag till om ett nytt betygssystem. Det s. k. relativa betygssystemet infördes i grundskolanefter beslut av . Betygen fördelades i.detta system efteren normalfördelning för samtliga elever i riket med en viss andel av elevernaför varje betygsgrad i en femgradig skala. I proposition 1978/79:180 omläroplan för m. m.behandlades frågan om betygssystem. Föredraganden, statsrådet , anfördeatt hon inte var beredd att tillstyrka att de relafiva betygen ersattes medkursrelaterade betyg. Som skäl angavs bl. a. att kursrelaterade betygförutsätter en stark central styrning av innehållet i undervisningen. Riksdagenhade inget att erinra mot vad föredraganden anförde. Efter förslag i läroplanspropositionen modifierades dockdet relativa betygssystemet. Medelbetyget för samtliga elever skall vara tre.Övriga betyg skall ges med hänsyn till elevernas prestationer. Någon givenproportion för de olika betygsgraderna finns således inte längre. Normalt skalldock antalet fyror och tvåor i en klass vara fler än antalet femmor resp.ettor. Standardprov står till skolornas förfogande som riktningsgivare förbetyget tre i vissa centrala ämnen. Förändringarna gäller sedan läsåret1982/83. Genom förändringarna i betygssystemet i samband medläroplansbeslutet har en förändring skett av det relativa betygssystemet iriktning mot mer kursrelaterade betyg. Dessa förändringar har ännu inte gällt itre hela läsår. Det finns anledning att låta skolväsendet få arbetsro genom attvara försiktig med att nu göra stora ytterligare förändringar i betygssystemet.Detta hindrar inte att det kan finnas skäl att uppmärksamma vissa problem isamband med betygssystemets funktion, t. ex. i samband med intagningen fillgymnasieskolan. Jag välkomnar för min del en fortsatt öppen diskussion i dennafråga. 39GUNNAR (): Först vill jag tacka skolministern för hanssvar på min fråga. Den är ställd därför att statsministern i ett TV-program därhan utfrågades av ungdomar sade följande: Relafiva betyg fungerar inte i prakfiken. Man försöker nuföra in litet mer målrelaterade och kursrelaterade betyg. Det är trots allt ett ganska entydigt besked frånstatsministern om att det nuvarande relativa betygssystemet inte fungerar ochatt det finns planer på att slå in på vägen mot ett annat system. De modifieringar som har gjorts av det nuvarandebetygssystemet innebär knappast att man därmed har övergett det relafivabetygssystemet. Och detta understryks, herr talman, mycket noga avskolministern i hans svar. Han säger där: "Medelbetyget för samtliga elever skall vara tre.Övriga betyg skall ges. med hänsyn till elevernas prestationer. Någon givenproportion för de olika betygsgraderna finns således inte längre. Normalt skalldock antalet fyror och tvåor i en klass vara fler än antalet femmor resp.ettor." Med andra ord: Någon given proportion skall det intefinnas, men däremot ger skolministern oss en given normal proportion. Grunden till att regeringen har svårt att föra enbetygsdebatt är att man . inte delar den uppfattning som finns bland Sverigeselever, lärare och föräldrar, som vill ha betyg men anser att det nuvarandebetygssystemet fungerar dåligt. Om regeringsmedlemmarna inte har denna synskall de antingen säga det - oavsett om de framträder i TV och oavsett om detalar med ungdomsväljare - eller också ändra sig. Skolministern säger i slutet av sitt svar att hanvälkomnar en ytterligare diskussion. Med tanke på att elever vill habetyg och är missnöjda med det nuvarande betygssystemet skulle jag vilja fråga:Vilket är skolministerns bidrag till denna diskussion? Är skolministern bereddatt starta ett arbete på ett.nytt betygssystem, som tar fasta på vilka krav somställs på eleverna, i stäUet för att vara ett relativt betygssystem? Efter att ha tagit del av skolministerns svar har vi, herrtalman, även hans ord på att dagens relafiva betygssystem är ett relativtbetygssystem. Med tanke-på.att statsministern har deklarerat att sådanabetygssystem fungerar dåligt i praktiken skulle jag vilja veta: Vad gäller? Om ett nytt skolbetygssystem Jag fillhör dem som har haft möjlighet attvid många tillfällen, och med olika parter, föra en ganska ingående diskussionoch ha långa samtal om betyg och betygsfrågor. Det är inte på det sättet attregeringen inte har redovisat sin syn på betygen. Däremot har vi sagt att detfinns anledning att föra betygsdebatten mycket nyanserat. Jag har i de anföranden som jag har hållit och i de samtalsöm jag har fört understrukit att betygen tjänstgör som urvalsinstrument förhögre studier. Jag har också kunnat peka på att vi med ett betygssystem som hardenna uppgift gärna får en inriktning av undervisningen mot sådant som låtersig Om ett nytt skolbetygssystem Det kan även leda till betygskrav för vissalinjer och utbildningar som är helt orimliga. Av dessa skäl har jag i dedebatter och de samtal som jag har fört välkomnat en diskussion. Jag tror att det är nödvändigt att vi tar ganska lång tidpå oss. Det gäller inte att hitta på det knepigaste förslaget och sedan lanseradet för att det skall kunna genomföras . Det är viktigt att vi fårtillfälle att av ett par föra en ingående diskussion,bland elever, föräldrar, lärare och annat skolfolk - och naturligtvis också ide politiska grupperingar som återfinns i . Man bör kunna diskutera dessa frågor utan att på förhandinta en position som man tycker är den bästa. En öppen diskussion om ettlämpligt urvalssystem för högre studier är vad vi behöver. 41 (): Jag konstaterar att skolministern har talatmed många parter om betygen. Jag hoppas att han då har kommit underfund med attdet finns ett överväldigande stöd för att man skall ha betyg i den svenskaskolan och för att betygssystemet skall vara ett annat än dagens relativasystem. Skolministern efterlyser en nyanseradbetygsdebatt där det är viktigt att ta fasta på vilken funktion betygen skallfylla. Skolministern pekade på en av funkfionerna, nämligen att betygen skallfungera som ett urvalsinstrument. Det är enligt vad regeringen numera sägerbetygens enda funktion. Men borde det inte finnas anledning för skolministernatt fundera över varför det är så att den överväldigande delen av Sverigeselever vill ha betyg i skolan, om inte detta beror på att eleverna upplever attbetygen fyller några ytterligare funktioner än dem som skolministern nämnde?Betygen innebär att de får en klar anvisning om vilka krav som ställs på dem, attde får étt fotfäste i vetskapen om hur mycket de kan och en känsla av att dekan påverka sina kunskaper genom eget arbete. Betygen innebär här en stimulanssamtidigt som de kan användas som en kontroll av det egna arbetet. Betygen äralltså något mer än bara ett urvalsinstrument. Skulle skolministern vilja medgeatt betygen betyder någonting annat för eleverna än vad de gör förskolministern och regeringen? Skolministern sadeockså att vi skall ta på oss-för den här diskussionen. Vi moderaterhar redan tagit på oss för den. Vi har drivit frågan . Underhela har socialdemokraterna envetet och konsekvent motarbetatbetygen. Innebär skolministerns uttalande att vi nu skall föra endiskussion om vilken typ av betyg vi skall ha och hur vi skall utvecklabetygssystemet? Innebär det att socialdemokraterna håller på att överge sinposition i vad gäller betygen? Det är inte jag eller det socialdemokratiskapartiet som har sagt hur betygssystemet skall vara. Det är som ganskanyligen och med bred majoritet har fattat beslut om det. När detgäller synen på betygen tycker jag det finns anledning att understryka att det nuvarande betygssystemet - sannoliktav ett flertal -anses ha brister, men att det inte finns samma enighet om vadman skall ha i stället. En företagsledare som emellanåt åtnjuter visst anseendeför kompetens, nämligen , sade följande i en intervju: Betygen mäter fel saker. De mäter ju inte ens en personsintellektuella förmåga, utan bara en människas prestation i ett visst ämneunder en bestämd tid. Det handlar om resultatet på prov som omvandlas tillsiffror och det säger väldigt litet om en persons förmåga att klara av ettarbete. Det är naturligtvis på det sättet. Betygen har vi som etturvalsinstrument, men de talar faktiskt i regel inte om vad en elev kan. 43 (): Detta är just poängen. De relativa betygentalar inte om vad man kan. De är konstruerade för att inte tala om vad en elevkan, utan hur mycket eleven kan i förhållande till andra elever. Det är detta,herr talman, som är bakgrunden till att vi moderater har drivit kravet på ettannat betygssystem, ett system som mäter vad man kan och som inte utger sig föratt vara något annat, dvs. en mätare av kunskap. Ytterligare en risk med dagensrelativa betygssystem är nämligen att det kan komma att uppfattas som en mergenerell mätare än en mätare av sådant som betygen enligt vår mening skallmäta, nämligen kunskaper. Regeringen vill, beroende på utslagningen igrundskolan, att man skall börja utvärdera kunskapsinhämtandet där och se hurdet fungerar. Det är bra. Ett alldeles ypperligt sätt att göra det vore attinföra betyg. Jag menar då inte betyg som kommer som en chock i 8:an och 9:an,utan sådana som finns med i skolarbetet, så att eleverna lär sig att leva meddem som en naturlig del i skolarbetet och såatt de genom dem får den kontinuerliga utvärdering av skolarbetet somregeringen nu plötsligt efterlyser. Jag vill än en gång fråga vad somgäller i det här sammanhanget. Avser regeringen att, som statsministern lät anai TV-programmet, skapa ett nytt betygssystem eller gäller ord,att man skall föra en långsiktig diskussion - kanhända en diskussion underytterligare ? Jag har givit besked om attjag för regeringens del välkomnar en diskussion om ett nytt betygssystem. Jagtror att det är nödvändigt att vi får det. Vidare refererade jag tillSAS-chefen , som just pekade på att betyg inte talar om vad folkfaktiskt kan. I årets budgetproposition har jag mycket starktunderstrukit vikten av att skolan kontrollerar kunskaperna. Det gör man intebäst med betyg. Detta är inte konstigare än att man när det gäller enkörkortsaspirant kontrollerar att han faktiskt har kompetens att köra bil,innan han får ut sitt körkort. Jag ser ingen poäng i ett system där mangraderade körkortseleverna och talade om vem som var allra bäst i att köra släppte ut den som inte hade skaffat sig kompetens med ettkörkort i handen för att köra utan kompetens men med papper på att han intehade sådan. Om ett nytt skolbetygssystem 45 (): tror jag att skolministern har tappat sittursprungliga manus. Åtminstone vi moderater vill inte ha ett betygssystem somser som sin främsta funktion att peka ut vem som är bäst eller sämst. Det ärdet som dagens relativa betygssystem gör. Vad vi vill ha är ett betygssystemsom mäter kunskaper. Därvidlag kan vi gärna instämma i SAS-chefens åsikt, attbetygen givetvis skall mäta kunskaper. är det så, herr talman, att skolministern har sagt sigvara öppen för en ytterligare diskussion. Det sade han även i sitt senasteinlägg. Mot bakgrund av att opinionen är entydig bland dem som är verksammainom skolan skulle jag vilja fråga skolministern: är skolministernsbidrag till den diskussionen? Statsministern redogjorde i TV-programmet för betydligtmer än vad skolministern har varit beredd att göra. Statsministern gickungdornsväljarna till mötes. Han sade att dagens betygssystem fungerar dåligtoch att man skall slå in på en väg mot ett nytt system. Är skolministern bereddatt ge sitt bidrag till en diskussion? har jag i ochi diskussioner utanför fört både öppna och förutsättningslösaresonemang om betygssystemen, och det ämnar jag fortsätta med. Att få ettbetygssystem som uppfattas som rättvist för eleverna är mycket viktigt; vi ärangelägna att få det.