prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Bostadsministern har i proposition 125 yrkat att 25 milj,kr,, som infe utnyttjats i ramen för får användas under första halvåret1985, biträder det yrkandet till den del det gäller åtgärder föratt avhjälpa byggskador och byggfel, men inte när det gäller ändrad lägenhetssammansättning.Vi hänvisar till tidigare ställningstagande om att tilläggslån ej skall utgåför ändrad lägenhetssammansättning. Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 1, 4, 7, 9,11 och 15, 98OSWALD (vpk): När vi började få en energidebatt på allvarhär i landet var det framför allt produktionssidan somväckte det största intresset. Det var många beräkningar och många debatter somgällde terawattimmar och hur dessa skulle produceras, var och på vilket sätt. , och det ganska snabbt, kom man fram tillvikten av att se på konsumtionssidan. Detta behandlas i betänkandet . Desnabba och mycket stora vinsterna i energisektorn går fortfarande att få genomhushållningsåtgärder, alltså inom konsumtionsområdet. Naturligtvis skall manockså se på produktionen, men de stora och snabba vinsterna - jag vill upprepadet - finns att göra på konsumtionssidan. Energihushållning, planeradanvändning av energi, är den viktigaste och mest effektiva åtgärden i dagliksom den varit . Därför är det vikfigt attenergisparstöd och stöd till kommunerna i alla dessa angelägna frågorupprätthålls. Vi har i detta betänkande anslutit oss fill regeringensproposition och till vad som sägs i bostadsutskottets betänkande. När defgäller stödet till kommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet har viemellertid ansett att den verksamheten bör få statsbidrag för atf den skallkunna bedrivas lika effektivt som även i fortsättningen. Det är infeså enkelt som det har sagts av föregående talare och av utskottsmajoriteten,att kommunerna inom ramen för den kommunala energiplaneringen - som vi tycker ärbra och som vi har biträtt när den var uppe fill diskussion och omröstning ikammaren - kan lösa alla problem. Det behövs fortfarande ett aktivt stöd fillkommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet. Det har byggts upp enkompetens, det finns folk som kan detta och det betyder mycket för attverksamheten skall få den effekt vi vill att den skall ha, I spåren på energidebatten och som en följd av den storabetydelse energifrågorna har fått har def växt upp ett otal olika konsultfirmoroch andra kommersiellt inriktade företag som i många faU påverkar åtgärdernanär det gäller energisparandet. Därför är det bra om kommunerna har möjlighetatt med saklig och riktig verksamhet motverka de i många fall dåliga effektersom en sådan här kommersiell verksamhet har. Det har vi också velat uttrycka ivår mofion och i den reservation vi fogat till betänkandet. Med detta ber jag att få yrka bifall tillvåra reservationer 6 och 13 och i övrigt till utskottefs hemställan. Energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Anf.99 PER (): Enigheten mellan partierna är betydligtstörre än vad som framgår av en flyktig blick i bostadsutskottets betänkande nr17, Det innehåller förvisso 15 reservationer, men i de stora och väsenfligafrågorna vill jag nog påstå att man är rätt överens. Majoritetens ställningstagande grundas på tvåhuvudprinciper. Den ena är att energiförsörjningen skall tillgodoses till församhället lägsta möjliga kostnad inom ramen för en allmänt god hushållning. Denandra är att när stafliga resurser tas i anspråk i form av subventioner,bidrag, lån eller annat, skall def i princip endast ske när man får enöverbryggande effekt, som stöd för introduktion av ny teknik, och definitivtinte så att det lever kvar för verksamheter som i sig är lönsamma. Jag lyssnade med intresse på när hanhämtade argument och citerade ur rapporten 85, Det leder mig fram tillett par reflexioner. En är att det var historiska händelser han redovisade. Detvi diskuterar är framtiden, Hans historiska resonemang borde leda framfill två i och för sig rätt självklara frågor: Hur ser reglerna ut , ochhur kommer de regler att se ut som skall gälla för morgondagen? Det behöverinte alls vara så att det som Berfil påpekade var fel är oriktigt eller . Den andra frågan, som också är intressant att ställa, är:Vem hade ansvaret för det som indirekt kritiserade? Jag kändemig inte särskilt träffad av def han refererade till. Jag vill bara hänvisatill de anföranden som jag höll det var aktuellt. Då kritiseradejag många av de kosmetiska åtgärder på energisparandets fält som BertilDanielsson nu hänvisar till i sin kritik. Jag skulle kunna fortsätta att gå igenommotiven för majoritetens ställningstagande i detta betänkande. Men i samtligafall går dessa att hänföra fill de två principer enligt vilkaenergiförsörjningen och energianvändningen skall organiseras och som jaginledningsvis redogjorde för. Det skulle bara bli en upprepning av vad jagsagt, och därför kan jag avstå. Energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Jag vill givetvis yrka bifall tillbostadsutskottets hemställan i alla delar, 100 (): Per inledde med att säga atf det är ganskastor enighet i de här frågorna. Jag tror dock att det finns en del skiljaktigheter,vilket hans anförande gav belägg för. När jäg framhöll att många av de här energisparåtgärdernahar skett förutan stöd, sade Per att mina argument bara var ettreferat av historiska händelser. Om det är någonting man skall använda historiatiH, så är det till att dra slutsatser av värde för framtiden. Det är just detsom gör atf jag tycker att den här typen av redovisningar är så angelägna attnotera. Man har sett vad stödet haft för effekter och därvid dragitslutsatserna att de haft ganska liten effekt. För vår del är det en bekräftelsepå en inställning som vi hela fiden har haft, nämligen att det statliga stödetinte skall vara av den omfattningen och att det i vissa fall helt skall tasbort. Det är obehövligt. Man skall framför allt inte använda statligt stöd iett läge då staten inte har några pengar att ge ut i subventioner. Under de som socialdemokraterna haftregeringsansvaret har vi föreslagit neddragningar och besparingar pådet här området, och Per säger att han ändå inte känner sigträffad. Det är en kanske något märklig slutledning. Vi har som sagt vid varjetillfälle anfört att vi inte skall ge ut pengar på ettområde där det inte behövs. Vi måste spara - def är nödvändigt, 101 PER (): Är t, ex, ense med mig omatt vi skall organisera energiförsörjningen och energianvändningen på ettsådant sätt atf det sker till för samhället lägsta möjliga kostnader inom ramenför allmänt god hushållning? Det är en grundläggande fråga. Är vi ense omdetta, eller är vi det inte? Som en kommentar till det resonemang i sitt senaste inlägg skulle jag vilja utfärda en varning för attfortsätta köra bilen framåt men då bara fitta i backspegeln. Det är lämpHgt attse efter var bilen råkar befinna sig för tillfället och hur vägen framåt serut. Man kan inte enbart titta i backspegeln. Det är på ett sådant sätt somBertil just nu för resonemanget. Anf.102 (): Det är alldeles riktigt: Man skall använda backspegeln,men inte alltför mycket. Vi har också för vår del använt backspegeln, och denhar visat att vi befinner oss på rätt väg. Detta tycker jag är ganska viktigt, Per säger också att vi skall klaraenergiförsörjningen till lägsta möjliga kostnad. Javisst, men då skall man intei onödan pytsa ut statligt stöd när man vet att energibesparande åtgärder ändåkommer till Då når man en bitpå vägen när det gäller att klara energiförsörjningen till lägsta möjligakostnad. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (avveckling av energisparbidragen) Utskottetshemställan bifölls med 210 röster mot 94 för reservation 1 av m,fl, i motsvarande del. Energibesparandeåtgärder i bostäder m. m. Mom. 2(energisparbidragens genomsnittliga storlek) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 47 för reservation 2 av BirgittaHambraeus och , 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (riktlinjer för stödsystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.7 (def statliga stödet till kommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet) Förstbiträddes reservation 5 av och med 60 röstermot 15 för reservation 6 av , 230 ledamöter avstod från attrösta. Härefterbiträddes reservation 4 av m, fl, - som ställdes mot reservation5 av och - genom uppresning. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 av , fl, - genom uppresning. Mom.8 (det statliga stödet till information och utbildning i övrigt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.10 (anslag på tiUäggsbudget III) Utskottetshemställan bifölls med 223 röster mot 80 för reservation 8 av m,fl. Mom.13 (ram för tilläggslån) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 14 avRolf m, fl,, delsreservation 15 av , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs näringsutskoftetsbetänkande /85:25 om tekopolitiken (prop, 1984/85:100 delvis) samt 1984/85:17 om tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrin (prop, 1984/85:100delvis), 103 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkande 25 ocharbetsmarknadsutskottets betänkande 17 debatteras i ett sammanhang. 104STEN (): I näringsutskoftets betänkande nr 25 omfekopolitiken behandlas budgetpropositionen i den del som rör anslag tillindustripolitiska åtgärder, ursprungsmärkning av kläder samt ett stort antalmotionsyrkanden som berör tekoindustrin och handeln med tekoprodukter. Till industripolifiska åtgärder för tekoindustrin föreslårregeringen eft anslag om 96,3 milj, kr, för /86, Från anslagetbestrids kostnader för dels branschfrämjande åtgärder, dels lån fill rafionaliseringsin-vesteringarinom konfektionsindusfrin, Def föreslagna anslaget är 18 milj, kr, större änför innevarande budgetår. Ökningen fördelar sig med 8 resp, 10 milj, kr, på detvå nu nämnda åtgärdsområdena, för vilka därmed skulle anslås 71,3 resp, 25milj, kr. Tillsammans med föreslagna anslag för försörjningsberedskapspolitiskaoch arbetsmarknadsmässiga åtgärder uppgår de av regeringen föreslagna anslagenöver statsbudgeten till åtgärder för tekoindustrin fill sammanlagt 354 milj,kr, för nästa budgetår, I samband med beslut riktades, särskilt frånmoderata samlingspartiets och sida, stark kritik mot förslagettill en omläggning av fekostödet, I de motioner som har väckts med anledning avbudgetpropositionen upprepas denna kritik. Regeringens förslag innebär, som vipåpekar i reservation 1, en ytterligare ökning av def selektiva stödet tilltekobranschen. Enligt vår uppfattning leder ett sådant stöd till ensnedvridning av konkurrensen mellan företagen. Den industripolifiska verksamheten på tekoområdet bör istället inriktas på generellt verkande konkurrensneutrala åtgärder.Utvecklingen visar också att behovet av selekfivaindustripolitiska åtgärder för tekoindustrin har minskat. En relativ förbättringav branschens konkurrensläge har inträtt, en viss omstrukturering har skettoch flera exempel på företag som har kunnat skaffa sig framgångsrika nischerkan anföras. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att riksdagentidigare har bifallit ett motionsförslag från moderata samlingspartiet underriksmötet /83 om en mjukare nedtrappning av äldrestödet än den regeringendå stod för, föreslårvi nu i reservation 2 att avslår regeringens förslag om att anslå96,3 milj, kr, till industripolifiska åtgärder för tekoindustrin under nästabudgetår, I konsekvens med def sagda bör såväl de s, k,branschfrämjande åtgärderna som rationaliseringslånen avvecklas. Medelför dessa ändamål bör således inte anvisas för nästa budgetår. Kostnaderna förredan gjorda åtaganden får täckas från anslaget B 12 Branschfrämjande åtgärder. En väsentlig förutsättning för en fungerandemarknadsekonomi är den fria handeln över gränserna. Ett fritt internationelltutbyte av varor, tjänster och kapital leder fill ökat välstånd för alla parter. De importrestriktioner som tillämpas av förtekoprodukter har motiverats av den särskilt besvärliga situation som svensktekoindustri har befunnit sig i. Men def är uppenbart, som påpekas i motioner såväl frånfolkpartiet som från moderat håll, att importbegränsningarna inte fyller sittsyfte. Därför bör handelsrestriktionerna avvecklas. Den uppenbara effekten av importbegränsningarna gentemotu-länderna är inte ett ökat produktionsutrymme för svensk tekoindustri utanförbättrade exporfmöjligheter för EG- och EFTA-länderna som, exkl, ,har fritt tillträde till den svenska marknaden. De ytterligare invändningar mot imporfbegränsningarna somanförs i motionerna är också tungt vägande. Vårt ansvar för utvecklingen i defattiga länderna kräver atf i sin handelspolifik på tekoområdet infemotverkar strävan att bygga upp sina ekonomier, U-ländernasutvecklingspotential ligger i en fungerande marknadsekonomi och i en friinternationell handel. Att imporfbegränsningarna får sådana fördelningspolitiskaeffekter till konsumenternas, särskilt barnfamiljernas, nackdel som beskrivs imotionerna är ytterligare ett skäl fill att handelsrestriktionerna böravvecklas. De kvantitativa begränsningarna och tullen i kombination fördyrarväsentligt de tekovaror som säljs i , Det finns åtskilliga svenska fekoföretag som visar gottresultat. De har anpassat sin verksamhet till det höga kostnadsläget i Sverigeoch till marknadens krav. Framför allt har stora framgångar nåtts på export.Detta måste, herr talman, vara den rätta utvecklingsvägen för svensktekoindustri. Den kan inte i längden dölja sig bakom ett gränsskydd ochfortsätta att vara beroende av subventioner, Def finns flera exempel på länderdär tekoindustrierna framgångsrikt har fått utvecklas i enlighet medmarknadens krav utan ingripanden från staten. Ytterligare ett exempel är dengenomgripande omställningen av schweizisk urindusfri utan att gränsskydd harbehövt fillgripas. Det är endast generella ekonomisk-politiska åtgärder som harhaft en märkbar effekt på svensk tekoindustri. Ett lägre skattetryck, framförallt, skapar positiva effekter för tekoindustrin. Detta understryker vi med skärpai vår motion. Det är sålunda hög tid att ställa frågan: Behövs detsvenska tekostödet? På den frågan svarar allt fler insiktsfulla bedömare: Nej!Senast har utredningar - vilket bl, a, framkommit under en hearing medutskottet i samband med ärendetsberedning - inom kommerskollegium eller på verkets uppdrag motiverat ett sådantentydigt svar. Vidare kan nämnas att ekonomen har kommitfram till atf importkvoten missgynnar och svenska låginkomsttagareutan att nämnvärt skydda svensk tekoindustri. Beräkningar inom Överstyrelsenför ekonomiskt försvar visar att de svenska konsumenterna förlorat drygt 2miljarder kronor på grund av den högre prisnivå somrestriktionspolifi-ken leder till. Andra bedömare räknar med 3 miljarder perår, Tillskyndarna av de protektionistiska åtgärderna hävdar atf vår egentekoindustri måste skyddas av sysselsättningsskäl och - inte minst - avberedskapsskäl. Det första skälet är av strukturell art, på samma sätt somkännetecknar den svenska varvsindustrin. När det gäller varvsnäringen nådde insikten sent omsiderfack och politiker att man i längden inte kan hålla på atf tillverka fartyg sominte går att sälja. Denna insikt saknas fortfarande på många håll beträffandetekoindustrin. Beredskapsargumentet är inte tillräckligt underbyggt. Man kaninte räkna med några långvariga krigs- och avspärrningsfillstånd, i vart fallinte längre än , och då räcker enligt ÖEF en svensk normalgarderob.Skulle vi trots allt råka ut för en så lång avspärrningstid,.har vi tid på ossatf ställa om produktionen i , Vi kan då räkna med att den produktionskapacitetsom används för export kan ställas om för enbart inhemsk produktion, Importkvoferna leder dessutom till en osolidariskfördelningspolitik, både globalf och inhemskt - globalf, då den enbart drabbarkonfektionen från de fattiga som annars säger sig vilja värna.Genom EG-, EFTA- och är fekoimporfen från västvärlden befriad frånhandelshinder, I vårt land är det främst låginkomsttagarna som förlorarpå att behöva köpa nödvändiga baskläder till betydligt högre priser än vad somannars vore möjligt. Ekonomen , som jag refererade, sägervidare i en artikel i atf en industriarbetarfamiljskulle kunna minska kostnaderna för sitt klädkonto med ,/år i 1984 årspenningvärde om importrestriktionerna avlägsnades, internationella marknader bör breddas, ochdärmed kan de svenska konsumenternas tillgång på billiga produkter främjas. Genom atf konkurrera med hjälp av design och kvalitetborde i likhet med kunna ha en fri import av kläder och ändåbehålla en inhemsk tekoindustri. Det statliga tekostöd som drabbar skattebetalare,konsumenter och tredje världens fatfiga har inte längre någotexistensberättigande. De uppgifter som har framkommit om effekten avbegränsningspolitiken på tekoområdet är ytterligare motiv för atf beslut börfattas om ett avskaffande av handelsresfriktionerna för tekovaror. Avsiktenvar ju också från början att MFA skulle ha begränsad varaktighet, infe innebäraen permanent importreglering gentemot lågprisländerna. Reservanterna har därförenats om - som framgår av reservation 9 - att avvecklingen av restriktionernaskall ske på ett sådant sätt att den kan vara slutförd inom en femårsperiod.Detta skulle ge företagen en rimlig planeringsperiod för omställningen. Väsentligt är Nr 138 emellertidatt ett klart och entydigt beslut nu fattas. Med hänvisning till det anförda ber jag attfå yrka bifall till samfliga moderata reservationer som fogats tillnäringsutskoftets betänkande 25, Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas ,30. 11 §Meddelande om frågor Meddelades atf följande frågor framställts 1984/85:567 av () till utrikesministernom blockadpolifik mot : har beslutatom ekonomisk blockad mot . Beslutet motiveras bl. a. med attNicaragua bedriver en politik som "utgör ett utomordentligt hot mot ". söker förmå andra länder atf medverka i sanktionernamot . Åtgärderna vidtas av trots att är anslutet tillGATT. Följderna av beslut kan bli mycket kännbara för . Ianledning härav vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Hur bedömer regeringen mot , och vilka åtgärder är regeringen beredd atf vidtaför del och internafionellt för att motverka blockad motNicaragua? 1984/85:568 av () fillutbildningsministern om verksamheten vid : Det förekommer uppgifter i pressenom att i genom lokala beslut drar ned på undervisningoch forskning inför /86, trots att utbildningsministern ibudgetpropositionen tydligt anger att så ej skall ske. Vidare förekommer det uppgifter om attförvaltningskostnaderna vid detta universitet är speciellt höga i jämförelsemed t, ex, andra högskolor. Mot här angiven bakgrund hemställer jag att få ställaföljande fråga fill utbildningsministern: Är statsrådet beredd att vidtanågra åtgärder nu eller inför arbetet med 1986/budget för att garanteraatf avsikterna i budgetpropositionen vinner beaktande vid Stockholmsuniversitet? 1984/85:569 av ()' till försvarsministern ombättre samordning mellan och försvaret: som försvaret ökarubåtsskyddet drar in ögat mot havet, Idö lotsplats i är ett sådant exempel. planerar där atf minskapersonalen från sju till tre man. När planen är genomförd kommer Idö att varaavbemannad helt kväll till och alla kvällar ochnätter, är Idö lotsplats bemannad dygnet om. Lotsutkiken som är öppen alla dygnets året om kommer atf vara helt stängd närsjöfartsverket har genomfört sin plan. Inte minst mot bakgrund av vårt lands ubåtsskydd är enavbemanning av lotsutkiken mycket allvarlig. Mot bakgrund härav och då det inte synes försvarbart attavbemanna lotsutkikar som försvaret bygger upp ubåtsskyddet vill jagfråga försvarsministern: Vilka åtgärder avserförsvarsministern vidta för att nå bättre samordning mellan ochförsvaret? 1984/85:570 av () till statsrådet om stödet till sameorganisationerna: I de regler för stöd tillsameorganisationer som man fattade beslut om på förslag av proposition1976/77:80 framgår att stöd skall gå bl, a, och främst till organisationer föricke renskötande samer samt att administrationen av stödet inte får verkastyrande. Detta stöd administreras av en styrelse där staten har enrepresentant. , som är en ganska renodladrenskötarorganisafion, är också representerat liksom , Detta gäller emellerfid infe , den gamlasameorganisation som företräder den mer allomfattande samepolifiken avfolksolidaritef. Fördelningen av anslag från den nämnda styrelsen synes avolika skäl kommit att starkt missgynna . Jag villdärför fråga statsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet bereddvidta för atf skapa en fördelning av anslagen till de olikasameorganisationerna som bättre överensstämmer med riksdagsbeslut? 1984/85:571av (vpk) fill industriministern om den samhällsägdaläkemedelsindustrin: Enligt tillgänglig pressinformationpågår förhandlingar mellan och (fidigare Statsföretag)i syfte att uppnå ett samgående mellan förstnämnda företag och KabiVitrum, Defär i sammanhanget intressant atf KabiVitrum representerar ett av de meraframgångsrika samhällsägda företagen, KabiVitrum verkar i en bransch med klaranknyt- ning fillläkemedelssidan, ett verksamhetsområde som av en bred folklig Nr 138 opinion anses vara ensamhällsangelägenhet. Det är därför inte förvånande atf frågan omförstatligande av läkemedelsindustrin är väl förankrad. Den nu meddeladeåtgärden kan tolkas som ett steg i annan riktning, nämligen mot enprivatisering av samma industrisektor. Frågan är om detta kan stå iöverensstämmelse med den målsättning som ursprungligen blev fastställd förStatsföretags verksamhet. Mot bakgrund härav önskar jag svar på följande fråga: Kommerregeringen att vidta åtgärder för att förhindra privatisering av tunga delar avsvensk samhällsägd läkemedelsindustri? 1984/85:572av () till utbildningsministern om eft forskningsarkiv i : är det enda universitet i landetdär den historiskt inriktade forskningen tvingas arbeta utan att på nära hållha tillgång fill ett landsarkiv eller motsvarande. Denna brist på arkiv hämmarden samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen vid . Olikaförslag till lösningar har diskuterats, bl, a, aktualiserades en delning avlandsarkivet i med innebörden att ett särskilt landsarkiv förmaterial från och skulle bildas med placering i ,En placering av viktiga arkivserier i en arkivdepå i har också diskuteratsliksom en etablering av ett företagsarkiv. Dessaförslag har emellertid infe lett till något positivt resultat för del.Planerna på eft företagsarkiv har heller infe realiserats. Statenhar ett speciellt ansvar att bereda samma förutsättningar förforskning och utbildning som övriga universitetsorter i landet, Mina frågorfill utbildningsministern blir därför: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attlösa arkivfrågan för ? Kommerregeringen att med ekonomiska medel stödja utbyggandet av eft forskningsarkiv iUmeå på nya medier? 1984/85:573av () till utrikesministern om regeringsåtgärder med anledning avde polifiska förhållandena i : Omdömesgilla iakttagare anser att riskerna för ettblodbad i är akuta, 150 000 kristna i södra är hotade avförintelse enligt deras egen utsaga. De har vänt sig fill kyrkor och samfund iSverige för att vädja om insatser . Jag ber utrikesministern redogöra för regeringensmöjligheter att ingripa som svar på den vädjan som enligt uppgifter i pressenockså riktats till UD, 8 protokoll 1984/85:138-139 1984/85:574 av () till statsrådet om ersättning till privatpraktiserande läkare: Förhandlingarna om deprivatpraktiserande läkarnas ersättning från har interesulterat i någon uppgörelse. Ersättningen per sjukbesök har legat still underflera år som kostnaderna på alla områden har stigit betydligt. Deprivatpraktiserande läkarnas insatser är en nödvändig och integrerad del isvensk sjukvård. Därför är det också nödvändigt att ersättningen frånförsäkringskassan inte urholkas genom inflationen. Då finns def nämligen riskför att den ekonomiska grunden rycks undan.