prot · G80939 · 1984-12-31 00:00:00 — Också detta är en fråga där vpk i tidigare utredningar och här ikammaren haft anledning att uttala sig mer restriktivt än övriga partier. Det är ändå positivt att frågorna nu kommer att utredasytterligare. En annan fråga som tas upp i utskottets betänkande men sominte hänskjuts till utredningen, handlar om den personliga integriteten visaviden privata sektorns databehandling. Flera talare har redan berört den frågan,och det är en mycket viktig fråga som jag tror kommer att få en allt störreaktualitet i debatten allteftersom den datatekniska utvecklingen fortsätter. Enligt min mening lurar framför allt utepå arbetsplatserna. De stora datorerna sträcker ut sina tentakler till alltfler arbetsplatser genom terminaler och bildskärmar. Från dem kan man inte barata fram uppgifter som behövs för arbetet utan också uppgifter om hur denanställde arbetar, vilka fel som görs, hur länga pauser denne tar etc. Dessauppgifter kan naturligtvis lagras i datorn för senare användning. Det är också , har jag fått höra, tekniskt möjligtatt förse människor med attribut som gör att man kan se exakt var de befinner sig i en byggnad. T. v. är visst denna uppfinning tänkt att användas på kor, men skrupelfria 121 arbetsgivare har förståshär sin chans att på ett enkelt och effektivt sätt hålla reda på sinaanställda. I överförd bemärkelse fungerar detta övervakningssystem redan förmånga arbetare. Mänga åkerier har datasystem för att effektivt utnyttja sinvagnpark - detta på bekostnad av chaufförernas integritet. Arbetsledningen kanövervaka exakt var bilen befinner sig, vilken väg chauffören väljer och om honeller han gör några onödiga avvikelser eller stopp. Datorernaöppnar alltså nya möjligheter för arbetsköparna att på olika sätt övervaka deanställda. Detta är ett mycket större hot mot den personliga integriteten änvad personnumren någonsin kan bli. Jaghar tagit upp de här frågorna i en motion, som behandlades i kammaren för någonvecka sedan. Vi anser i vpk att de fackliga organisationerna bör ha möjhghetatt stoppa sådana datasystem som innebär kränkningar av den personligaintegriteten för de anställda. Idetta betänkande behandlas en socialdemokratisk motion, som också tar upp dessafrågeställningar. Jag tycker att det är positivt att utskottet, och om en stundriksdagen, har kunnat ena sig om att uttala följande: "Datateknikensanvändning måste utformas med full respekt för den enskildes integritet. Dettagäller både de offentliga och de privata datasystemen. System som leder tillotillbörlig kontroll av de anställda bör givetvis inte förekomma. Tekniken päen arbetsplats får aldrig drivas så långt att de anställdas integritet sätts ifara," Dethär är en bra grund för fortsatta ställningstaganden i frågan här i riksdagen.Jag hoppas att det inte dröjer alltför länge innan vi får förslag omkompletteringar av datalagen på denna punkt, som ju dataeffektutredningenföreslår. Slutligen,herr talman, vill jag kort beröra frågan om samkörningar. Den har ju varitmycket aktuell , med tanke på ett förslag frånriksskatteverket. Enligtvår uppfattning kan vi aldrig öppna alla dörrar för samkörningar. Samkörningarkan användas i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Men det skall dä varafråga om att jaga de stora bovarna - inte de små människorna. Därför kansamkörningar aldrig tillåtas generellt. Beslut om samkörningar måsteunderställas samhällets kontroll. Datainspektionen fyller en viktig funktionsom en sådan kontrollinstans. Det kommer säkerligen att finnas anledning att återkomma till dessafrågor, särskilt om förslag hittar vägen till riksdagensbord, har jag inget annat yrkande än om bifall till utskottetshemställan. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten omkonstitutionsutskottets betänkande 10,) 92 TREDJE VICETALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera betänkande 10 om vissavallagsfrågor, m, m. 93 (): Vad gäller de allmänna valen i en demokratiär det två krav som är särskilt viktiga att tillgodose. Det ena är kravet attså många som möjligt skall kunna delta i valen. Det andra är att den enskildesjälv skall avgöra på vilket parti han eller hon skall lägga sin röst. Det första kravet har vi försökt att tillgodose bl. a.genom att undan för undan införa möjligheter att rösta på annat sätt än direkti vallokalen. Detta har säkert också bidragit till det mycket högavaldeltagande som vi kan glädjas åt i vårt land. Det andra kravet har vi försökt möta genom att omgevalhandlingen, hur den nu än gestaltar sig, med allehanda säkerhetsgarantier. Istort sett har detta fungerat bra. Ingen kan påstå att det generellt förekommerallvarliga problem med manipuleringar av röstavgivningen i värt land. Men pä ett område har det visat sig att bestämmelsernainte alltid ger de garantier som man kan önska. Det gäller den påverkan som kanutövas inför röstningen på de personer som av en eller annan anledning ärberoende av hjälp och därför utnyttjar möjligheten med budröstning, som skermed hjälp av värdare. Det har inträffat en hel del fall där missbrukuppenbarligen har förekommit. I några fall har detta lett till rättsligprocess, överklaganden och t. o. m. omval. Man kan inte bortse från att mångafall av missbruk aldrig blir kända eller påtalade. Allt är således inte bra. Alla - även åldringar ellerandra som av olika skäl är beroende av hjälp - måste ha rätt att blirespekterade som självständigt handlande individer. De skall - i vilka beroendeförhållandende än befinner sig- själva avgöra hur de vill rösta, formellt och reellt. Vihar från sida uppmärksammat de problem som finns i en motion somligger till grund för en reservafion till utskottets betänkande. En motion frånfolkpartiet har samma syfte. Till våra krav har också moderaternasrepresentanter i utskottet anslutit sig. Vi vill ha en uppstramning av de regler som gäller förbudröstning med hjälp av vårdare, och vi har lagt fram ett konkret lagförslagsom syftar till att tillgodose detta genom en ändring av vallagen. Vårt förslag har två led. Det ena gäller att säkerställaatt inte vem som helst inför valdagen skall kunna uppträda som vårdare, bör endast den kunna fungera som värdare som verkligen på ett merakonkret och stadigvarande sätt tjänstgör som vårdare. Man skall med andra ordinte bara inför valet kunna börja uppträda som vårdare och som sådan samla inett antal valförsändelser och gå till vallokalen med. Det andra ledet gäller kontrollen av att man verkligen ärvårdare och har ett buduppdrag från de röstande. Som det nu är är det praktiskttaget omöjligt för röstmottagare att kontrollera att de uppgifter som lämnas avden som kommer med valförsändelserna verkligen stämmer. I flertalet fall ärsäkerligen uppgifterna korrekta. Men det är illa nog att de inte med säkerhetkan prövas. Det är också i hög grad betänkligt att de inte kan kontrolleras iefterhand. , som är sista instans för prövning avvalbesvär, ställs vid överklaganden i en svär situation. Hur skall man iefterhand kunna slå fast om den som överlämnat valsedelsförsändelsernaverkligen varit berättigad till detta? Har röstmottagarna handlat rätt? Frågankan uppkomma oavsett om röstmottagarna och röstsammanräknarna godtagitvalsedlarna eller ej. Överklaganden kan komma i båda fallen. För att ökasäkerheten vid valtillfället och möjligheten till kontroll i efterhand vill viatt vårdaren på valsedelsförsändelsen skall ange i vilket vårdnadsförhållandehan eller hon står till den som använder vederbörande som bud. Vi tycker att detta är rimliga krav och har svårt attförstå att majoriteten i utskottet tycker att de är oberättigade. Vi har ju,som jag fidigare nämnt, en hel del exempel på att denna vårdarfunktion harmissbrukats i valsammanhang. Vad det gäller är att tillgodse kravet att detverkligen är den röstandes åsikt som kommer till uttryck i valhandlingen ochatt den som anges som vårdare verkligen är det. När vi hade en motion i ärendet fanns i den endel som betonade vikten av information till alla dem som agerar i budröstningssammanhang.Det kan naturligtvis vara så att man handlat felaktigt på grund av att man intevetat bättre. Den delen av vårt förslag hade vi framgång med , ochutskottet och biträdde våra krav härvidlag. tycks utskottsmajoriteten,att döma av skrivningen, anse att det är fillräckligt med påpekandena om attinformationen skall förbättras och att informationen räcker som instrument föratt uppnå önskvärt resultat. Vi tycker naturiigtvis att det är ett framsteg attvi har fått gehör för våra synpunkter när det gäller informationsbehovet, menvi anser inte att det räcker. Vi vill ha en klarare definition av vad som menasmed vårdare i valsammanhang. Därför,herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationen. 94STURE (): I de flesta av de vallagsfrågor som behandlasi betänkande 10 är utskottet enigt. Det är endast ifrågan om budröstning som vi är skiljaktiga, och det framgick klart och tydligtav anförande. Där föreligger en gemensam reservation från deborgerliga partierna. I reservationen tas speciellt budröstning genom vårdareupp. Reservanterna påpekar att missbruk har förekommit, och det har ävenbeivrats i domstol. I förslag till ändring av vallagens 11 kap. 3 § definierarreservanterna begreppet vårdare. Vidare krävs att vårdaren skall ange i vilketvårdnadsförhållande han eller hon står till väljaren. Som framgår av utskottets betänkande behandlades vid förrariksmötet motioner av likartat slag. Då liksom nu pekade utskottet på deöverväganden som vallagskommitté redovisade i sitt betänkande angåendebudröstning. Kommittén kom fram till att den publicitet som deoegentligheter som förekommit hade medfört leder till skärpt uppmärksamhetbland valarbetarna. I proposifion 1980/81:170, där vallagskommitténs förslagbehandlades, anslöt sigdepartementschefen till kommitténs bedömning av frågan. Vid behandlingen avpropositionen och inkomna motioner fann utskottet då att det inte varnödvändigt med någon översyn. Utskottet har vid varje behandling av frågan ombudröstning framhållit vikten av att gällande regler följs. Vidare har utskottet pekat på vikten av att deninformation som lämnas av centrala valmyndigheten till valförrättare, allmänhetoch partier, är så klargörande som möjligt. Här kanske förbättringar kanåstadkommas, och utskottsmajoriteten har påtalat att informationsfrågan skallägnas särskild uppmärksamhet. Avslutningsvis vill jag peka på vikten av attbudröstningsförfarandet och partiernas värvning av röster hålls klart isär. Det finns enligt utskottsmajoritetens uppfattninganledning att avvakta effekterna av en förbättrad information. Jag yrkar därföravslag på reservationen och bifall till utskottets hemställan. 95 (): Det är riktigt att valkommittéuttryckte förhoppningar om att systemet skulle fungera bra, men vi har settatt det i en del fall inte har gjort det. Det har funnits möjligheter tillmissbruk - missbruk som har upptäckts. Och som jag sade i mitt tidigareanförande vet vi inte vad som har hänt i en läng rad andra fall, där missbrukinte har kommit till allmänhetens kännedom. Erfarenheten visar alltså attbestämmelserna om budröstning genom vårdare helt enkelt är för lösliga. Jagtycker detta rör ganska viktiga saker. Det är ju en av demokratins verkligakärnfrågor det gäller, nämligen att vi skall kunna ha ordentliga och hederligtgenomförda val. Jag skulle vilja fråga , som inte vill vara medpå våra preciseVingar av vallagen: Vilken skada skulle kunna uppstå om deförändringar genomfördes som vi föreslagit? Vad är det för sakskäl som gör attni inte vill vara med på denna skärpning av vallagen? Det kan ju inte bero enbartpå en allmän förtröstan om att ytteriigare information skall leda till att allahandlar korrekt i alla lägen. Vidare skulle jag vilja fråga: Omdet nu är så att man påstår att det begåtts felaktigheter och valen överklagas- på vad sätt skall dä de myndigheter som skall ta ställning tillöverklagandena kunna få fram ett material att fota sina ställningstaganden påmed den ordning vi nu har? Begreppet värdare är inte definierat i vallagen ochknappast heller i de förarbeten som föregått dessa bestämmelser. 96STURE (): Jag delar helt uppfattningom att några oegentligheter inte skall få förekomma i en valsituation. Men jagtror inte att man helt kan eliminera oegentligheter genom att någon skriver påvalförsändelsen att han eller hon är vårdare. Den som bevittnar en sådanvalförsändelse kan ju också begå oegentligheter genom osant intygande. Efter de diskussioner som följt på de fall som inträffatmed domstolsbehandling tror jag de flesta valarbetare aktar sig för att görasådana övertramp. Utskottsmajoriteten är ense om att man bör avvaktaresultatet av vad som inträffat i frågan. Vi tror absolut att det blir enskärpning. 97 (); Jag frågade vad det kunde vara förskada med dessa bestämmelser. Om man inte vill ha dem måste man kunna påvisaatt de är till besvär på något sätt eller leder till försämring i någotavseende. Några sådana skäl har inte majoriteten angivit. I sak är det alldeles klart att vi aldrig kan fåhundraprocentiga garantier, men vi måste försöka att på grundval averfarenheten bearbeta vallagen, så att garantierna för ett korrekt förfarandeblir sä hållbara som möjligt. Slutligen upprepar jag min fråga: Hur skall man på ettriktigt sätt, vid de fall av överklagande som jag nätnnt, med de bestämmelsersom nu finns kunna kontrollera vad som faktiskt förekommit? 98 (): Vi har inte påstått att det skulle medföranågon skada, men har inte heller funnit att denna förändring av vallagen skullemedföra så väsentliga förbättringar att man kan vara helt säker på att inteoegentligheter begås. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3(besvärsinstans vid besvär över datainspektionens beslut) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 75 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (rätt till dataundantag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnders m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(röstning genom bud och på institution, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med163 röster mot 135 för reservationen av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:10om ändring i miljöskyddslagen (1969:387), m.m. (prop. 85:10) och1984/85:11 om naturvården, m. m. 99 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 10 och 11 kommer attbehandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså jordbruksutskottets betänkande 10 omändring i miljöskyddslagen, m.m. Ändring i miljöskyddslagen, m.m. Ändringi miljöskyddslagen, m. m. 100BO (); I proposition 1984/85:10 föreslås vissaändringar i miljöskyddslagen och vattenlagen. betänkande10 behandlar dessa. När det gäller gränsdragningen mellan miljöskyddslagen ochvattenlagen yrkar jag bifall till utskottets hemställan under punkterna 2 och3. När det däremot gäller den andra delen av propositionenfinns det starka skäl till att vara kritisk. Syftet sägs vara att komma tillrätta med vissa akuta problem med övergödning av föroreningskänsligavattenområden, bl. a. i . Förslaget innebär att regeringen skall kunna förklara ettvattenområde och angränsande marker som ett särskilt föroreningskänsligtområde. Regering och länsstyrelse skall ha rätt att ge generella föreskrifterom de skyddsåtgärder, begränsningar av verksamheter och försiktighetsmått iövrigt som behövs för att tillgodose syftet med regeringsförordnandet.Föreskrifterna kan avse t. ex. hantering av gödsel och avloppsslamm. I propositionen säger jordbruksministern att problemen medövergödning av vissa vattenområden kräver snara insatser. Han erinrar om desatsningar på vattenvärden som gjorts genomutbyggnaden av kommunala avloppsreningsverk och begränsningar av industrinsavloppsutsläpp. Överflödet av växtnäringsämnen i sjöar och vattendrag inomSydsveriges jordbruksområden utgör enligt jordbruksministern ett allvarligtproblem och som exempel nämns . Undersökningar som har gjorts sägsenligt propositionen tyda på att moderna jordbruksmetoder med bl. a. ökadgödsling bidrar till att påverka vattnets näringstillstånd negativt inom dessaområden. De viktigaste ämnena i samband med övergödning är kväve och fosfor. Det kan kanske vara på sin plats att här geen bakgrund till Ringsjöproblemen och ge en redovisning av det arbete sombedrivits och bedrivs för att förbättra vattenkvaliteten i sjön. Avpropositionen får man nästan intrycket att inget har gjorts. Förhållandena i är väl dokumenterade ända sedan1800-talet. Då genomfördes en sjösänkning som enligt expertisen förkortadesjöns liv med tusentals år. den 28 noveinber 1984 började sjön tillföras allt större mängderavloppsvatten. Jordbruket har genomgått en kraftigstrukturomvandling. Man har bl. a. fått större djurhållande enheter, störreandel öppen växtodling samt ökade mängder handelsgödsel och därmed störreskördar. Kommunernabyggde då ut sina reningsverk. utförde undersökningari sjön gällande vattenkvalitet och ämnesbelastning, bl. a. i samarbete mednaturvårdsverket. 1980 bildades en särskild med representanterför de tre berörda kommunerna runt sjön (, och ), länsstyrelsen.Sydvatten och LRF. När det gäller forskningssidan har de limnologiskainstitutionerna i och gjort, och gör även fortfarande, omfattandevetenskapliga undersökningar i sjön. har påbörjat eninventering av de ca 750 jordbruksföretagen i området. Man har kartlagtgårdarnas gödsling, förekomst av gödselvärdsanläggningar, avlopp, dränering,erosion m.m. För att kartlägga hur fosforläckaget från åkermarken skallbemästras har ett flerårigt forskningsprojekt startats. Det genomförs avlantbruksuniversitetet. Projektet skall ge svar på hur jordbrukets drift skallkunna förändras så att fosforläckaget minimeras. och i harutarbetat ett forskningsprogram för odling av vattenväxter. Dessa skallutnyttja sjöns näring, varefter de skördas, så att näringsämnena bortförs. I en inventering i de berörda kommunerna har konstateratsaft ca 800 enskilda avlopp i Ringsjöområdet inte uppfyller miljöskyddslagensbestämmelser och krav. Kommunerna utreder f. n. olika tekniska lösningar förett antal mindre orter som saknar kommunalt avlopp. En arbetsgrupp har presenterat ettåtgärdsprogram för Ringsjöområdet vad gäller Jordbruksdrift och vattenvård.Arbetsgruppen består av representanter från , lantbruksnämnden ochLRF. Man bedömer att de tidigare nämnda inventeringarna ger goda möjlighetertill förbättringar genom företagsinriktad rådgivning. Lagringsutrymmena för stallgödsel och de ökade krav pälagringstid som det kan finnas skäl att ställa berörs ganska utförligt. I fleraräkneexempel konstaterar man att en utbyggd lagringskapacitet kommer attpåverka företagens lönsamhet negativt. När det gäller fosforförlusterna från framgår detav forskningsresultat att det till övervägande del härrör från ytavrinning ochyterosion. Avloppsutsläppen från mjölkrum är viktiga att åtgärda på grund avdiskmedlens höga fosforhalt. SMR och Alfa undersöker fosforfriadiskmedel. Såväl markavvattningsfrågor som olika odlingstekniskaåtgärder är viktiga för att kunna minska växtnäringsförlusterna. En bättreväxtnäringshushållning bör enligt arbetsgruppen kunna utgöra ett övergripandemål för det framtida arbetet. Somframgår av redovisningen pågår ett mycket brett och intensivt arbete för bättreförhållanden i och kring . Vi moderater är mycket positiva till detpågående arbetet. Våra ledamöter i har aktivt verkat för bättrevattenkvalitet i sjön. Men man måste ha klart för sig att det är ettlångsiktigt arbete och att några snabba resultat knappast kan uppnås. Det ärviktigt att det påbörjade arbetet inte störs och att det posifiva intresse somvisats från berörda parter, bl. a, från enskilda jordbrukare, uppmuntras. Om regeringen tror att det kan gå snabbare med sittförslag tar den fel. Hot om fängelse är knappast en åtgärd som stimulerar fillpositiva miljöåtgärder. Samarbete och en klart uttalad vilja att gemensamt frånstatens, kommunernas, jordbrukets och det övriga näringslivets sida söka lösaett svårt miljöproblem är en förutsättning för ett lyckat resultat. Enligt moderat uppfattning är det vikfigt attlagstiftningen med hänsyn till miljön ger fasta regler för vad som ärförbjudet. Vi vill att miljökraven skall utformas så, att introduktionen av mermiljövänliga metoder underlättas. Det är min bestämda uppfattning att det i detnu aktuella fallet är omöjligt att uppställa fasta regler för vad som bör varaförbjudet resp. tillåtet. Förhållandena skiftar från gård till gård och mellangårdarnas olika skiften. Väderlekens betydelse i sammanhanget kan man ej bortsefrån, den varierar mellan olika år och även inom begränsade områden. Tillgångenpä stallgödsel samt växtföljden är också avgörande för vilken mängdhandelsgödsel en jordbrukare skall använda. Har man några som helst krav på att en lagstiftning skallkunna efterlevas och kontrolleras, är detta område kriappast lämpligt försådana här åtgärder, såvida man inte vill detalj reglera hela jordbruksnäringenoch anställa en mängd "miljöpoliser" för övervakning av jordbrukarnai de områden som kan bli aktuella. Jag tror att vi svenskar har fått nog avbyråkrafi och övervakning av den enskilda människan. Vi moderater satsar hellrepå den enskilde jordbrukarens frihet under ansvar. Vi har i vårt land ett väl fungerandelantbruksuniversitet med utbyggd forskning och försöksverksamhet. Vi harlantbruksnämnder med sina rådgivare och i många län också aktivahushållningssällskap som ger råd fill jordbrukarna. Vi har länge haft en brautbildning av blivande jordbrukare. Informations- ochfortbildningsmöjligheterna är goda, inte minst inom växtodlingsområdet, I Skånehar ganska många jordbrukare anslufit sig till den företagsinriktadeintensivrådgivning som de båda hushållningssällskapen bedriver påväxtodlingsområdet. Det är dessutom en rådgivning som de själva betalar. Det finns inom sjukvården ett begrepp som säger att manskall grunda sina åtgärder på "vetenskap och beprövad erfarenhet".Jag vill bestämt påstå att det överväldigande antalet jordbrukare i sinväxtodling tillämpar just dessa principer. Forskningen och försöksverksamhetenskaffar fram det vetenskapliga underlaget, som sedan förs ut i praktiskthandlande genom rådgivningen till den enskilde jordbrukaren. Jag vill tolka regeringens proposition så, att man heltunderkänner forskningens, försöksverksamhetens och rådgivningens insatser ochmöjligheter på detta område. Att växterna behöver en viss mängd växtnäring för 9 protokoll 1984/85:38-39 Nr 39 att kunna utvecklas väl och ge engod skörd av hög kvalitet borde väl de flesta Onsdaeenden kunna inse. Det kan inte finnasnågot intresse hos jordbrukarna att använda 28november 1984 '"'' växtnäring än vad som är nödvändigt. Skälenhärtill är såväl hänsynen till ekonomin i växtodlingen som hänsynen till miljön. Ändring i ' framlagda lagförslaget innebärenligt moderat uppfattning att jordbru- miliöskvddslagen utpekas som den huvudsakliga föroreningskällan. Det finns inga belägg för ett sådant påstående. Härtillkommer att gällande lagstiftning ger tillräckligamöjligheter att ingripa mot föroreningar av det slag som åsyftas. Jag yrkar bifall till reservation 1 av m.fl. Hur kommerdå en blivande lagstiftning att påverka de jordbrukare sorn hamnarinom ett s. k. föroreningskänsligt område? Ja, myndigheterna kan föreskrivahur jordbrukaren skall sprida stallgödsel och handelsgödsel. kan gällabåde mängder och tider. Huruvida ingrepp skall kunna görasäven i växtföljdenoch brukningsmetoderna framgår ej klart av propositionen. propositionenframgår däremot klart att ingenting hindrar att regeringen ellerlänsstyrelsen, sedan föreskrifter en gång getts, meddelar beslut om nya sägs att ägare eller innehavare av särskildarättigheter till de fastigheter som kan omfattas av föreskrifter inte har någonrätt till ersättning för de inskränkningar i möjligheterna att förfoga överfastigheterna som föreskrifterna kan medföra. Detta är enligt moderat uppfattning mycketallvarligt. Det skapar osäkerhet och otrygghet för såväl jordägare somarrendatorer.