prot · G809102 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:102 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 14 § Fortsattes behandlingen av skatteutskottetsbetänkanden /85:35, 36 och 40 {forts, från prot. 121 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till attdebattera skatteutskottets betänkande 36 om bostadsbeskattningen. 122 BO (): Den socialdemokratiska regeringen försökerlösa problemen med det alltför stora underskottet i statens affärer medskattehöjningar. Man har sedan regeringstillträdet genomfört ettflertal skattehöjningar. Sammanlagt har skatterna ökat med 30 000 milj, kr. Enav de skatter som har införts är den nya s, k, fastighetsskatten. Fastighetsskatten belastar villaägare, fastighetsägare,hyresgäster och rörelseidkare. Fastighetsskatten höjer kostnaderna för alla.Den slår snett och är orättvis. Låt mig ge något exempel på effekterna avfastighetsskatten. För en privatfinansierad, enskilt ägd hyresfastighet sombyggdes leder fastighetsskatten fill en kostnadsökning som motsvarar 35kr, per kvadratmeter. För en trerumslägenhet är kostnadsökningen 2 800kr, , eller , . Det här beloppet kan i och för sig intetas ut genom hyreshöjningar med en gång, men det är en kostnadsökning som efterhand kommer att tas ut från hyresgästen, om inte i ett så i flera steg.Fastighetsskatten för en trerumslägenhet på 80 m~ i den här fastigheten äralltså , . Hade fastigheten haft statliga lån hade skatteuttagetvarit lägre, men ändå ca , per kvadratmeter. För en allmännyttigt ägdhyresfastighet hade det t, o. m, inneburit en nettovinst på , per Detta innebär att man genom de sammantagnaeffekterna av införandet av fastighetsskatten och denkompensafion som utgårskapar kostnadshöjningar som framför allt drabbar de enskilt ägda hyreshusenoch som otillbörligt gynnar det allmännyttigt ägda fastighetsbeståndet.Samtidigt har en undersökning som skatteutskottet uppdrog åt Tekniska högskolani att utföra visat att kapitalkostnadsutvecklingen inte mofiverarnågon som helst särbehandling av enskilt ägda fastigheter. Det är alltså enhelt orimlig orättvisa som på detta sätt drabbar de enskilt ägda fastigheterna. Som jag sade fidigare drabbar fastighetsskatten också allasmåhus. Den leder fill ökat krångel och höjer småhusägarnas kostnader utöver dekostnader som drabbar dem genom andra skattehöjningar och allmännakostnadsökningar. Att socialdemokraterna vill höja skatter är en sak. Detligger inom den socialistiska ideologins ram. Vill man ha kollekfiva beslut ochlösa problemen genom kollektiva åtgärder är det naturligt att man också måstehöja skatteuttaget. Det ställer vi oss naturligtvis inte bakom. Det är förvånansvärt att man är beredd att införa enskafteform som har sådana här orättvisa effekter. Det förvånar mig inte minstatt skatteutskottets ordförande har varit beredd att medverkatill införande av en sådan skatt. Den debatt som ägde rum visade klartproblemen med fastighetsskatten, och jag har här gett några exempel som visarde orimliga effekterna, I det betänkande från skatteutskottet som behandlas tasockså en del andra frågor upp. Bl, a, redovisar majoriteten i utskottet eninställning när det gäller garanfibeskattningen som andas en viss förståelseför de synpunkter vi moderater har fört fram, nämligen attgarantibeskattningen är en ofidsenlig kvarleva från den tid då beskattningen avfastigheter spelade en betydligt större roll när det gäller skatteuttaget. Genom beslutet om avskaffad taxering av juridiskapersoner har också garantiskatten avskaffats för de juridiska personerna. Detleder fill orättvisor mellan juridiska personer och fysiska personer.Företagsverksamhet som bedrivs i aktiebolagsform drabbas inte avgarantibeskattning, medan däremot sådan verksamhet i enskilt ägd firma drabbasav garantibeskattning. Det finns alltså all anledning att tillsätta enutredning som syftar till att slopa garantibeskattningen i dess helhet.Utredningen bör, som vi framhåller i den moderata reservafionen, också se tillatt klara ut hur kommunerna kan erhålla en kompensation för det eventuellaskattebortfall som kan komma, I stor utsträckning ju problemet genom denredan existerande skatteutjämningen. Utskottet är enigt i fråga om uttalandet när det gäller enutredning om den allmänna fastighetstaxeringen. Utskottet har flera gångertidigare krävt att regeringen skyndsamt utreder frågan om fastighetstaxeringensregelsystem för att åstadkomma en förenklad fastighetstaxering. Vi har nukommit i en situation där de utredningar som handhar frågor omfastighetstaxering eller fastighetsbeskattning ligger nära slutförandet. Vi hardärför inte reserverat oss mot utan ställt oss bakom utskottsmajoritetensuttalande, att utskottet förutsätter att frågorna prövas av regeringen så skyndsamtsom möjligt. Det är alltså en beställning till regeringen att utreda frågan omfastighetstaxeringsreglerna för att få en förenklad fasfighetstaxering. Tilldess vi får nya regler och till dess vi genomför en ny allmänfasfighetstaxering - den är uppskjuten till 1988 - finns det anledning, som vimoderater har begärt i vår motion, att införa nya regler när det gäller grundför särskild fastighetstaxering. Vissa fasfigheter - det kan gälla småhus, jordbmksfasfigheteroch andra -har genom bl, a. de avdragsbegränsningsregler som införts och andraskatteregler drabbats av värdeminskning. Det är nödvändigt att se till attmöjliggöra att dessa fastigheter kan få ett taxeringsvärde som överensstämmermed det verkliga värdet. Mot den bakgrunden har vi krävt att man inför reglervid särskild fastighetstaxering som innebär att sådan kan begäras på den grundatt marknadsvärdet för en viss fastighet har minskat. Som jag inledningsvis sade syftar fastighetsskattentill att öka skatteuttaget för att minska budgetunderskottet. Det är någontingsom vi i och för sig naturligtvis tar avstånd ifrån. Fastighetsskatten ärdessutom utformad på ett sådant sätt att den orättvist drabbar vissafastighetsägare hårdare än andra, självfallet då fill nackdel för det enskiltägda fastighetsbeståndet och till fördel för det kollektivt ägda beståndet.Mot den bakgrunden yrkar vi i reservation 2, som jag yrkar bifall till, attfasfighetsskatten upphävs , alltså med retroaktivverkan. Jag yrkar också bifall till reservation 1 om garantibeskattning ochreservation 3 om nya regler för särskild fastighetstaxering. 123STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 36 behandlasett flertal motioner, bl. a. en partimotion från om att avskaffafastighetsskatten. När beslöt införa fastighetsskatten motsatte sigcentern det bestämt. Vi gjorde det av bl. a. två skäl: dels ansåg vi att det ärfel att införa nya skatter, dels är fastighetsskattens utformning sådan att dendrabbar oerhört orättvist. Skatten kommer i första hand att drabba dem som har de högstabostadskostnaderna. Det gäller särskilt småhusägare som finansierat sina husutan statliga lån och dem som förvärvat ett äldre hus.Ofta är detta också flerbarnsfamiljer, som redan har en ansträngd ekonomisksituation. Även för flerfamiljshus blir den totala effekten av skattoch bidrag orättvis för de inte statsbelånade fastigheterna. Därtill kommer deolika skattesatserna, som gör orättvisan för den private fastighetsägaren änstörre. Fastighetsskatten är orättvis; den tar inga hänsyn tillbärkraften. Därför bör den avskaffas retroaktivt från . Detär också vad som yrkas i reservation 2, som jag redan nu vill yrka bifall till. Till utskottsbetänkandet har också fogats två särskildayttranden. I det första av dem berörs vissa bostadsskattefrågor, bl. a. fråganom beskattning av jordbrukets bostäder. Utskottets skrivning är i vissaavsnitt positiv, och jag vill gärna understryka vad utskottet skrivit om ettavsnitt i motion 1610. "Vad angår schabloner för beräkningav förmånsvärde av bostad på jordbruksfastighet framgår av utskottetsredogörelse att schablonen inte bör tillämpas stelbent utan atttaxeringsnämnden bör vara observant och jämka värdet när så är påkallat avsärskilda skäl. Utskottet framhöll bl. a. att det inte borde komma i fråga atttillämpa schablonen och den särskilda 25-procentsregeln på ett sådant sätt attnågon beskattas för värden som är uppenbart för höga. Samtliga omständigheter idet enskilda fallet borde kunna beaktas vid den skälighetsbedömning som trotsschablonen i vissa fall inte kan undvikas. Med anledning av vad som anförs imotion 1610 vill utskottet nu endast understryka vikten av att dessa uttalandennoga följs i taxeringsarbetet och att taxeringsnämnderna uppmärksammashärpå." Framför allt det sista vill jag mycket starkt understryka.Förutsättningen för att ett uttalande i skall uppmärksammas och kunnafillämpas är ju att det verkligen kommer ut till taxeringsnämnderna och attderas uppmärksamhet fästs på det. Även en del andra betydelsefulla frågor som gällerbeskattningen av lantbrukets bostäder, villor samt bostadsrättsföreningar ochderas delägare behandlas i detta utskottsbetänkande. Stor risk föreligger attdessa frågor inte blir tillräckligt belysta i bostadskommitténs betänkande.Kommitténs slutbetänkande kommer enligt uppgift att avlämnas inom den allranärmaste tiden. Vi har därför avstått från att ställa några särskilda yrkanden,men vi kommer att med uppmärksamhet följa dessa frågor även i fortsättningen. I det andra särskilda yttrandet berörs kravet på en allmänöversyn av fastighetstaxeringen. begärde 1982 attfastighetstaxeringen skulle bli föremål för en allsidig och förutsättningslösutredning av såväl de materiella som de formella reglerna. Den tidigarefastighetstaxeringskommitténs överväganden avsåg i huvudsak taxeringenstekniska utformning och inte de grundläggande fastighetsvärderingsreglerna. Detär nu angeläget att den av begärda utredningen tillsätts, såatt nya regler kan fastställas innan nästa fastighetstaxering inträder. Utskottet har i betänkandet uttalat att man står fast vidsin uttalade uppfattning att den begärda utredningen borde kommatill stånd. Vi som står bakom det särskilda yttrandet har därför avstått frånatt ställa något särskilt yrkande. Men vi förväntar verkligen attregeringen vidtar åtgärder för att förverkliga det beslut som enhälligt fattade, nämligen att utredningen skulle tillsättas. Med detta vill jag understryka vad jag redanhar sagt, nämligen att jag yrkar bifall till reservation 2. 124KJELL (): I det betänkande som vi nu debatterarbehandlas bl. a. några motioner i vilka det förekommer olika yrkanden om enhöjning av den skattefria gränsen för uthyrning av privata fritidshus. är avgivna av folkpartister, en av dem av tjänstgörandetalman. Ett enigt skatteutskott har beslutat att tillstyrka detyrkande som framförts i dessa motioner om att den gräns jag nämnt skallhöjas till . Låt mig därför, herr talman, inte försumma tillfället attuttrycka min glädje över denna framgång, speciellt som sådana tillfällen inteerbjuds så ofta. I detta betänkande om bostadsbeskattningen yrkar vi ifolkpartiet, tillsammans med de övriga borgerliga partierna, attfastighetsskatten skall avskaffas. Utskottets socialdemokratiska majoritetavvisar dessa yrkanden med en mycket kort motivering. Man konstaterar lakonisktatt inga nya synpunkter förekommer som bör föranleda att utskottet nu omprövarsitt ställningstagande. Jag tycker nog att den senaste tidens cirkus påskatteområdet borde vara nog för att utskottsmajoriteten skulle ta sig enverklig funderare över den mycket märkliga skattepolitik som regeringen nubedriver - jag skall återkomma till detta. Låt mig bara först säga att även om inga nya synpunkterframförs, är det som tidigare framförts så entydigt och övertygande att deträcker väl för att komma fram till slutsatsen att denna skatt borde avskaffas.Fördelen med att göra det nu är att skatten då aldrig behöver tas ut. Med dettakonstaterande kommer jag också direkt in på tokigheterna i denna skatt. Enligt det beslut som ni socialdemokrater drev igenom somen något missriktad julklapp till svenska folket gäller fastighetsskatten förinnevarande år. Landets villaägare skall alltså betala fastighetsskatt i år.Hur det skall gå till är ni socialdemokrater däremot mindre intresserade av.Skatten kan ju inte påföras preliminärt, utan de flesta villaägare kommer attfå betala skatten i form av efterskatt. Det är bara de som hänger med i densocialdemokratiska skattejakten - och det är nog dess värre inte så många -somkommer att klara av att begära den förhöjning som erfordras för att slippaefterskatt. Det skulle vara intressant att höra vad utskottetsordförande - efter att nu ha haft tid för eftertanke - anserom att man fattar beslut om införande av en skatt så sent attskattemyndigheterna inte hinner ta ut den på normalt sätt utan måste ge folkefterskatt. Menar ni socialdemokrater möjligen att villaägarna skall sättaundan den något märkliga skatterabatten, som nu utlovat, tillvillaskatten? Jag är spänd på det svaret. Fastighetsskatten skulle vara ett instrument i etträttvist och solidariskt omfördelningssystem inom bostadssektorn. Enligt minmening är det svårt att åstadkomma en konstruktion som ligger längre ifråndenna målsättning än det förslag som socialdemokraterna drivit igenom. Fastighetsskattenutgår ju på taxeringsvärdet. Hänsyn tas över huvud taget inte till denskattskyldiges inkomst. Inte heller tar man någon hänsyn till den skattskyldigesförmögenhet, och detsamma gäller den skattskyldiges försörjningsbörda.Fastighetsskatten är alltså kemiskt ren från varje inslag av skatt efterbärkraft. Den blir också speciellt betungande för barnfamiljer och förpensionärer som har låg pension och som bor i småhus. Jag nämnde den s. k. skatterabatt som regeringen har 8 protokoll 1984/85:101-102 utlovat för att möjliggöra en avtalsuppgörelse på5-procentsnivån.Det står nu helt klart att regeringen ämnar betala dennaskatterabatt av generell natur genom punktvisa skatter typ fastighetsskatten -precis som jag misstänkte då vi debatterade skatter. Regeringen går inoch belastar med punktskatter vissa grupper - i detta fall mycket olyckligt,eftersom det som jag påtalade drabbar barnfamiljer och vissa pensionärer-för att kunna ge en sådan här generell lättnad. De pensionärer som jag nämndeblir därvid speciellt illa behandlade. För är denna grovt orättvisa skattepolitikhelt oacceptabel. Att skattebördan läggs på barnfamiljer och pensionärer medlåg pension överensstämmer inte med uppfattning om en solidariskskattepohtik. Det är beklagligt att regeringen med stöd av riksdagenssociahstiska majoritet kan föra denna orättvisa politik. Fastighetsskatten bör avskaffas. Jag yrkardärför bifall till reservation nr 2. 125TORE (vpk): kommunisterna har redan förtvå , och därefter i olika sammanhang, gett sin syn på frågan om enspeciell skatt på fastigheter och vad som bör gälla för en sådan skatt. Vpk hardå utgått från att det är självklart att även industrifastigheter skall finnasmed bland de fastigheter som skall omfattas av en allmän fastighetsskatt. Senast i samband med beslutet om den statligafastighetsskatten upprepade vpk sina fidigare förslag, som kansammanfattas i följande: Huvuddelen av intäkterna skall användas påbostadssektorn för att hålla boendekostnaderna nere och skapa rättvisa mellan olika boendeformer. Allmännyttigabostadsföretag, som har betydande allmänna och sociala merkostnader och somredan genomfört en långt driven hyresutjämning mellan äldre och nyare hus,skall undantas. Skatten skallinte vara avdragsgill vid inkomsttaxering. Pensionärerutan eller med låg ATP, låginkomsttagare och hushåll som bor i nya, dyrare bostädermåste kompenseras. Vpk föreslog som bekant med anledning avproposition 18 angående fastighetsskatt att också industrins fastigheter skulleomfattas av skatten redan fr. o, m. . Enligt bedömningar somhar gjorts skulle ett skatteuttag om på industrins fastigheter samt påövriga fasfigheter vid i övrigt oförändrade regler ge staten intäkter år 1987av minst samma omfattning som med nuvarande bestämmelser. En utvidgning av skatten även till industrifastigheter ochen minskning av skatteuttaget skulle medföra en omfördelning frånindustrikapital till hyresgäster och andra bostadskonsumenter. Även om - somdet sägs både i propositionen och i detta utskottsbetänkande - ett fortsattövervägande skall ske beträffande beskattningen av företag, bör företagenenligt vpk:s mening redan nu medverka i att tillföra bostadssektorn ökaderesurser. Det är ju vad det handlar om. De medel som kommer in viafastighetsskatten skall i huvudsak användas tillförbättringar på bostadssektorn. Vpkanser inte att allmännyttiga bostadsföretag skall omfattas av fastighetsskatten.Skatten minskar den hyresdämpande effekten av ROT-lån och riktat stöd i olikaformer och höjer hyresnivån för de hyresbostäder som är vägledande för vilkahyror som enligt gällande lagstiftning får tas ut på den privatahyresmarknaden. Ohka vpk-förslag om lättnader för och stöd fill allmännyttigabostadsföretag syftar dels till att sänka boendekostnaderna för allahyresgäster, dels till att hindra privata husägare från att göra ökade vinsterpå hyresgästernas bekostnad. Genomatt undanta allmännyttan från fastighetsskatt kan man bidra fill att stoppahyreshöjningarna och t, o, m, sänka hyrorna, I allmännyttans hus fillämpassedan många år tillbaka en ganska långt driven hyresutjämning, som betyder attde som bor i äldre hus betalar en stor del av kostnaderna i nyare hus.Hyresgästerna i de ifrågavarande husen omfattas alltså redan av ett system föromfördelning och kostnadsutjämning. Vpk vänder sig mot att fasfighetsskatten skall vara avdragsgill förkonvenfionellt beskattade fasfigheter. Från regeringshåll har det anförts atten icke avdragsgill skatt skulle få ogynnsamma effekter för ägare av hyreshusmed i huvudsak lokaler. Mot bakgrund av de generellt sett mycket storahyreshöjningar som skett och sker för lokaler är vi inte benägna att accepteraett sådant motiv. Med avdragsrätt för konventionellt beskattade fastigheterblir det nu ofta så, att mer än halva kostnaden för skatten försvinner genomavdragsrätten, Vpk:sförslag till förändringar av fasfighetsskatten innebär en enklare, rättvisareoch lägre skatt. Småhusägarna exempelvis får nära en tredjedel lägre skatt, omvpk-förslaget genomförs. Men intäkterna till statskassan skulle i alla fall blilika stora. Förslagen om att även industrifastigheter skall beskattas, attallmännyttans fasfigheter skall undantas och att skatten inte skall varaavdragsgill driftskostnad vid inkomsttaxering bör därför genomföras. Det har sedan beslutet om fasfighetsskatten fattades varit en ganskalivlig efterdebatt. Bl.a. har det hävdats att den överenskommelse som träffadesmellan vpk och socialdemokraterna om en kraftig begränsning av hyreshöjningarnaför innebar en övervältring av kostnader från hyresgäster tillsmåhusägare. Det är inte rikfigt. Sanningen är den att det stöd och delättnader som genomfördes i anslutning till skatten inte drabbar villaägarna.Tvärtom, en stor del av detta stöd kommer även villaägarna fill del, i principi samma utsträckning som när det gäller hyresgästerna, nämligen de ökaderäntebidragen. Att inte villaägarna får någon del av lättnaden i fråga om utgiftersom bara hyresgäster och bostadsrättshavare tidigare hade ligger i sakensnatur. Dethär gäller den lägre beskattning som övergången från hyreshusavgift -som barahyres- och bostadsrätter hade - till fasfighetsskatt innebär. Vidare gäller dethär dispensen från avsättning till konsolideringsfonder - som baraallmännyttiga bostadsföretag har - samt slopandet av den kommunalagaranfibeskattningen. Detta är de kompensationsåtgärder som vidtagits och som på intet sätt drabbar villaägarna. Tvärtom har de, somsagt, fått del av förbättringarna. Dessutom, som ett resultat av s-vpk-uppgörelsen,gäller en av kompensationsåtgärderna bara villaägarna, nämligen kompensationentill pensionärer med låg eller ingen ATP-pension, Förslaget har vissa brister isin utformning, vilka vi har tagit upp i en särskild motion, 1644, I motionenföreslår vi att bristerna skall rättas till års taxering. En förutsättning för att vpk inte skulle fälla förslagettill fastighetsskatt var som bekant att skatten och kompensafionsåtgärdernaskulle medföra större rättvisa, undanta många pensionärer från skatten ochkraftigt begränsa hyreshöjningarna. Ett resultat blev som bekant atthyreshöjningarna 1985 endast blev hälften så stora som de annars skulle hablivit. Fastighetsskatten är i sin utformning ett ganska trubbigtinstrument som medför vissa orättvisor, liksom många åtgärder av generellkaraktär gör. Men skatten innebär en viss omfördelning och har vissafördelningspolifiska effekter som blir bättre om vpk-förslagen som behandlasbifalls. Om industrifastigheter också omfattas av skatten blir den lägre ochrättvisare, och en omfördelning sker inte bara mellan bostadskonsumentérna utanäven från företagen till boende i hyres- eller bostadsrätt och egenägda småhus. Hyror och boendekostnader för alla låg- ochmedelinkomsttagare måste sänkas och hållas nere. En allmän fastighetsskatt,omfattande även industri-fasfigheter, kan, om intäkterna används på rätt sätt,verksamt bidra till detta och fill att öka jämlikheten och skapa störrerättvisa i boendet. Detta borde vara ett gemensamt intresse för alla vanligabostadskonsumenter. Jag yrkar bifall till vpk-motionerna 687 och 1644 och tilldet särskilda yrkande till motion 687 som delats ut i kammaren och som harföljande lydelse: att bifaller motion1984/85:687 och till följd därav antar följande 1) Förslag till Lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 4 §§ lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt skall ha nedan angivna lydelse. Till fastighetsskatt skattepliktigafastigheter är sådana som vid fasfig-hetstaxeringen betecknas som småhusenhet,hyreshusenhet, eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finns vad sombetecknas som småhus, hyreshus eller tomtmark för småhus eller tomtmark förhyreshus. Från skatteplikt undantas fastighet söm året före taxeringsåret intevarit skattepliktig enligt fastighetstax- Till fastighetsskatt skatteplikfigafastigheter är sådana som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhusenhet,hyreshusenhet, industrienhet eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finnsvad som betecknas som småhus, hyreshus eller tomtmark för småhus eller tomtmarkför hyreshus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåretinte varit skattepliktig en- eringslagen (1979:1152). Fastighetsskatten utgör för varjebeskattningsår a) av taxeringsvärdet om intäkt av fastigheten beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och fastigheten utgör hy reshusenhet, b) 2procent av en tredjedel av taxeringsvärdet om intäkt av fastigheten beräknasenligt 24 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och fastigheten utgörsmåhusenhet, c) 1,4procent av en tredjedel av taxeringsvärdet om intäkt av fastigheten beräknasenligt 24 § 2 mom. kommunalskattelagen, d) av taxeringsvärdet om intäkt av fastigheten beräknas enligt 2 § 7 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och fastighe ten utgör hyreshusenhet, e) av en tredjedel av taxeringsvärdet om intäkt av fastighe ten beräknas enligt 2 § 7 mom. lagen om statlig inkomstskatt och fastighe ten utgör småhusenhet, f) av bostadsbyggnads värde och tomtmarksvärde avseende hyreshus på lantbruksenhet, g) av en tredjedel av bostadsbyggnadsvärde och tomt marksvärde avseende småhus på lantbruksenhet, h) av taxeringsvärdet om hyreshusenhet enligt 4kap. 11 § andra stycket fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall habeskattningsnaturen jordbruksfastighet, i) av en tredjedel av taxeringsvärdet omsmåhusenhet enligt 4 kap. 11 § andra stycket fastighetstaxeringslagen skallha beskattningsnaturen jordbruksfastighet, j) av taxeringsvärdet om intäkt av fastighetenutgör intäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen och fastigheten utgörhyreshusenhet. ligt fastighetstaxeringslagen (1979: 1152) och fastighetsom året före taxeringsåret ägts av allmännyttigt bostadsföretag.