prot · G809145 · 1984-12-31 00:00:00 — Med def, herr falman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemsfällan i betänkande 28 och avslag på reservationerna. Anf.21 () replik: nämnde atf en effekt avvalutaregleringens hävande i skulle ha varit en kraffigefterföljande appreciering. Det kan ju aldrig vara fill nackdel för ett landatt den egna valutan stiger i värde. Då får man ju köpa billigare i utlandet äntidigare. Jag har alltså svårt atf se aft def skulle vara till nackdel för ettland, Def visar tvärtom atf valutaregleringen var helt onödig, Bo Södersfen vill skylla den stora arbetslösheten iEngland på frisläppet av valutakontrollen. Men den viktigaste förklaringen tillden är fortfarande strukturella faktorer och problem på den engelskaarbetsmarknaden samt svårigheteraft anpassa löneutvecklingen efter produktivitetsutvecklingen. Så undrade ,och det gjorde han också för ett drygt år sedan när vi diskuterade den härfrågan, vadden borgerliga regeringen gjorde , när vi fortfarandehade valutareglering. Jo, def var den borgerliga regeringen som tillsatteutredningen om valutaregleringens avskaffande, den s,k, valutakommiftén. Manvar f,o,m, så objektiv aft man tog en framstående socialdemokrat och f, d,riksbankschef till ordförande. De borgerliga regeringarna varade , menutredningen har hållit på i åtta med atf utreda dessa problem och ännu intekommit med något förslag. Det är väl inte så konstigt att det inte hände någotunder de sex åren när problemen inte ens hade hunnit utredas. Bo Södersfen sade helt riktigt att def har skettförändringar i vad gäller företagens lagercykel. Bara def räcker för att defskall uppstå stora förändringar i betalningsströmmarna. Det är som sagt varinfe fråga om någon spekulafion från företagens sida, vilket somliga tycks tro,dock icke . Han var mycket försiktig och ville infe lägga skuldenför det uppkomna läget på någon särskild part. Han hänvisade i stället tillolika tekniska faktorer. Men bara en omläggning av företagens strategi när defgäller lagerinvesferingar kan få dessa stora effekter. Atf infe Bo Södersfen villelägga skulden för utvecklingen på någon särskild part beror väl mest på aftregeringen själv är den mest skyldige på grund av den ekonomiska politik denför. Om den infe inger förtroende uppkommer dessa rubbningar. 22BJÖRN () replik: Def var ett lamt försvar som Bo Söderstenpresterade för aft vi skall ha kvar valufaregleringen. Han sade aft den kundefungera som ett komplement till den ekonomiska politiken. Den fråga manomedelbart ställer sig är fill vilken nytta den har varit i det nu uppkomnaläget. Jag är nämligen övertygad om atf man, om man för en effekfiv och sframfinanspolitik och infe försätter sig i den situation som nu har gjort,infe behöver någon valutareglering. Om man däremot för en slapp finanspolitikoch får ett stort budgetunderskott och ett stort behov av upplåning, kan intevalutaregleringen motverka def. Då är den infe fill någon hjälp. Min förstafråga till är därför hur nu gällande valufareglering har bidragitfill att begränsa utflödet och stabilisera kronan. säger sedan att vi skulle ha påstått atfdetta valutaufflöde är harmlöst. Självfallet har vi integjort det. Det är tvärtom mycket allvarligt att så mycket pengar har gått ur landet. Def har framtvingat dels en drastisk räntehöjning,dels en serie restriktioner, t, ex, mot avbefal-ningshandeln, Def är alltsåverkligen infe eft harmlöst valutaufflöde, och det har inre heller lett tillharmlösa åtgärder. Poängen är att regleringsinstrumenten inte har varit tillnågon hjälp. Vi har länge väntat på ett förslag från valutapolifiskakommittén. Jag har fullt förtroende för representant i kommittén.Hon och jag har precis samma uppfattning, I allkorthet vill jag säga till och C-H: atf det är Nr 145 alldeles givet att de svenskaföretagen kommer att disponera sina finansiella Onsdaeenden resurser på bästa sätt, dvs, manförsöker placera befintliga resurser till högsta 15 maj1985 räntesats. Det hade varitutomordentligt anmärkningsvärt om företagen infe hade gjort def. Självfallet betingas de svenska företagens internationella Fortsattvaluta- engagemang av hur kostnadsläget serut på olika håll, dvs, var man har de reglering bästa produktionsförutsäftningarna, Def vi säger i den här reservationen är ju atf så längeSverige är så beroende av fillgången till de utländska finansiella marknaderna- dels därför att har en i förhållande fill bruttonafionalprodukfionenstor utrikeshandel, dels därför atf alltjämt måste låna en massapengar i utlandet - så kommer aldrig atf kunna avskärma sig från definansiella marknaderna. Det är klart aft det också minskar våra möjligheteraft föra en nationell räntepolitik. Denna utveckling sker heltoberoende av valutaregleringen. Valutaregleringen har icke visat sig vara någotanvändbart instrument i detta sammanhang. 23CARL-HENRIK (vpk) replik: Bo Södersfen ställde frågan till deborgerliga: Vad gjorde ni ni saft i regeringsställning? Detmåtte företrädarna för de borgerliga parfierna ha glömt. De gjorde faktiskt endel på det här området,. De liberaliserade, som def hette, valutareglerna påolika sätt och underlättade därmed för de stora kapifalgrupperna och de storaföretagen aft driva en valutapolitik som gynnar deras egna vinster ochintressen men som faktiskt missgynnar samhällets intressen. kritiserade socialdemokraterna ioppositionsställning de åtgärder som de borgerliga parfierna hade företagit.Jag minns själv från finansutskottet hur de socialdemokrafiska representanternadär skrev reservationer med stark kritik av de borgerliga regeringarnas s. k.liberalisering av valutapolitiken och valutaregleringen - reservationer som vikunde instämma i och som vi delvis har tagit upp i de förslag som vi harställt och som diskuteras. Det gäller bl. a. de fackligaorganisafionernas inflytande, och det gäller också delar av den liberaliseringsom de borgeriiga genomförde. har def märkliga inträffat, att socialdemokraternaförsvarar denna liberalisering och denna brist på inflytande för de fackligaorganisafionernas företrädare. I oppositionsställning däremot kritiserade mandetta mycket hårt från socialdemokratisk sida. Det är detta jag syftar på närjag säger att man har ändrat ståndpunkt. Jag vill veta vilken som är den socialdemokrafiskaståndpunkten och frågar därför återigen: Är det den man infog under denborgerliga regeringsfiden, eller är def den man intar när socialdemokraternasjälva sitter i regeringsställning? talarom förenklad verklighetssyn, men denmest förenklade verklighetssynen ger han själv prov på när han säger att maninte skall lägga skulden för den utveckling, som regeringen och hartagit till intäkt för denna kraftiga räntehöjning, på några särskilda grupper.Det är väl ändåatf reducera sin verklighetssyn högst betänkligt, ? klart är ju att de som tjänar på den utveckling som harvarit och som nnsHapenrien försiggår är spekulanterna, de stora företagen och kapitalägarna och IS mai 1985 bankerna,som tjänar stora pengar på de vidgade ränteskillnaderna. de grupper vilkas intressen man borde diskutera, och manborde försvara Fnrt<:attvnlutn svenska folkets majoritet, som är oskyldig till denutveckling som har rffoI/>rino förekommitmen som drabbas hart av de åtgärder som regering och riksbank har företagit ochsom man föreslår att vi skall godkänna här i . 24 BO () replik: Låt mig fa upp def som C.-H. Jag uttryckte mig kanske något oklart, men min grundläggandetankegång var följande. är själv marxist. Han känner till aft detlönar sig föga aft moralisera. Det är fullständigt poänglöst aft anklaga enkapitalist för atf han vill maximera vinsten och bete sig efter kapitalistiskaprinciper. Det är def som leder fill inslag av spekulafion. spekulerar mot en valuta för att öka sin vinst. Detta är infesärskilt vackert, men def är eft faktum, ett inslag i det system som vi lever ioch åtminstone fills vidare måste leva med. Vad vi då kan göra är förstås atf minska möjligheternatill spekulation -och def gör vi med hjälp av exempelvis den valutaregleringsom vi använder oss av. Vi använder också andra former avekonomisk-politiska medel för att stoppa spekulationen. Om någon hörde på mitt inledningsanförande, så fann hanatt jag gav en ganska noggrann analys - dels varför spekulafionen är ettnormalf inslag i vår typ av ekonomi, dels varför det finns mycket goda skäl aftförsöka stävja och begränsa den. Jag tog också ett konkret exempel frånEngland. Vad som hände i , när valufaregleringen avskaffades, var fick en våldsam uppgång av pundets värde. Stora delar av engelsk industrimiste sin konkurrenskraft, slogs ut. steg antalet arbetslösa frånen miljon till tre miljoner. Frånvaron av styrning av valutakursen var ettfundamentalt inslag i den processen, Def är eft av skälen till att vi vill haen valutareglering, frågar mig: Men har valufaregleringen överhuvud taget gjort någon nytta? Ja, jag är övertygad om att den har gjort nytta.Om vi inte hade haft någon kontroll över exempelvis portföljinvesteringar, såhade vi kanske inte i samband med haft en utsf römning av 2,5miljarder - då hade vi kanske haft en utsfrömning av 5 miljarder eller 7miljarder. Sådana saker går av naturliga skäl inte atf belägga. Jagkan infe påstå att jag har rätt, och jag kan inte heller påstå atf har.., fel. Men var och en som har en rationell hållning filltillvaron vet att vi måste arbeta med rimliga hypoteser. Och gör vi det, dåsäger all erfarenhet att def i sådana här lägen är mycket värdefullt aft hatillgång till en valutareglering. 25 () replik: Bo Södersfen fortsätter sin argumentering omföljderna av den engelska apprecieringen. Men den är ingalunda så entydig somman har framställt den här. Min korta replikfid tillåter inga längreutläggningar. Men det intressanta är atf Bo Södersfen nu säger att ett av skälentill atf vi vill ha valutareglering i är just att vi vill undvika enappreciering, Def är ju rätt fantastiskt. Här säger han att man spekulerar i endevalvering, och så behåller vi valutaregleringen - för om vi släpper den,skulle vi tydligen få en appreciering av den svenska kronan. Det finns en invändning mot dessa regleringar. Allaregleringar föder nya regleringar, eftersom de är ineffektiva. Så längemänniskorna har någon frihet utnyttjar de den friheten - de hittar ju alltidkryphål. Dessutom tillkommer en faktor. - icke heltokänd -påpekar atf sådana här statliga ingrepp till slut blir så kompliceradeatt beslutsfattarnas kapacitefsgräns för länge sedan överskridits - och det ärdärför som de politiska beslutsfattarna i regeringsställning så ofta görmisstag. 26 () replik: säger här att man genomvalutaregleringen skulle minska möjligheterna till vad kallarspekulation. Men spekulationen i det här sammanhanget består ju bara i atf mansenarelägger hemtagningar av betalningar därför att man tror atf man tjänarpengar på def. Vad gör vi då i ? Jo, vi höjer räntan för att det skallbli mera lönande med hemtagning av dessa betalningar. Jag tycker att def är etthelt naturligt förfarande, och Södersfens tillrättavisande av i dethär sammanhanget var ganska träffande. När jag upprepar frågan vad som är syftet medvalufaregleringen säger : Def skulle ha kunnat bli ännu värre om viinte hade haft valufaregleringen. På något sätt är detta oerhört typiskt förreglerings-tänkarna. För säkerhets skull bör vi ha kvar den här regleringen,med tanke på eventuellt kommande elände. Jag vill säga till atfjag har en mera optimistisk syn på människor. Jag tror att om man far bort denhär regleringen - och detsamma gäller beträffande en mängd andra regleringar-kommer enskilda människor och även hela vår ekonomi att fungera bättre. Varinte så pessimistisk i fråga om människor, ! 27CARL-HENRIK (vpk) replik: Herr talman! Jag vill säga till BoSödersten och även till , som så varmt instämde i Bo Söderstenssynpunkter - vilka han kallade en tillrättavisning av mig - att det aldrig ärpoänglöst att anklaga det kapitalistiska systemet, för det bygger hela sinverksamhet på regeln om profifmaximering och låter profitens storlek varaavgörande för vad som händer. Detta får följder i form av ekonomiska kriser ochlångsikfig stagnation, som vi kan observera i en rad länder,icke undantaget, på det industriella området; miljöförstöringm. Det avgörande är emellerfid att man inte bara skall anklagakapitalismen utan också bekämpa den och minska möjligheterna för spekulafion.Jag väntar därför fortfarande på svar från på frågan varförsocialdemokratin från det atf man stod i oppositionsställning till dess att mannu återigen sitter i regeringen har ändrat sin ståndpunkt till konkreta,bestämda åtgärder som syftar till bekämpning av spekulationen. Def har här talats mycket om regleringssamhället och omatt det inte lönar sig att reglera. Men man måste när def gällervalutaströmmarna och de konkreta förhållanden som vi har på detinternationella handelsområdet, med det stora inflytande som detransnationella koncernerna har, ställa sig frågan: Vem är det som skallreglera olika saker? Från borgerlig sida hänvisar man till något som man kallarför marknaden. Men alla vet atf de liberala idealen när def gällde detkapitalistiska samhällets utveckling infe kunde förverkligas ens på 1800-talet.Ännu mindre kan def ske med den starka koncentration och centralisationav kapital och makt som vi har fått. är det monopolen i olika former som behärskar deninternationella marknaden. Avstår de suveräna staterna från atf använda sittinflytande här, lämnar man över det till de stora transnationella koncernernaoch låter dem sköta regleringen. Jag har uppfattat folkpartiefs och moderatasamlingspartiets ståndpunkt så, aft det är detta som man skall göra. 28 BOSÖDERSTEN (s) replik: Vi har inte bytt fot. Vi har intagit enståndpunkt som vi allfid har intagit, att ett visst mått av regleringar ärnödvändigt på detta område. Vi får därför, på det sätt som jag fidigarebeskrivit, reglera både direktinvesferingar och portföljinvesteringar. Man får dock inte hänge sig åt illusionen att manhundraprocentigt kan reglera en kapitalistisk ekonomi med den typen avåtgärder. Det fundamentala måste vara att driva en effekfiv penning- ochfinanspolitik. Till vill jag säga atf jag anförde Englandsom ett mycket falande exempel på vilka skadeverkningar som kan bli följden aven slopad valufareglering och en oreglerad appreciering av växelkursen - låtvara atf uppskrivningen sker på grund av marknadskrafterna. I har manju fått sådana enormt drastiska effekter som en höjning av arbetslösheten från1 miljon arbetslösa till 3 miljoner. Jag tror inte att man ens från moderathåll kan tycka att är något särskilt bra föredöme i det här sammanhanget. säger att regleringar aldrig kan föra någotgott med sig. Jo, det är precis vad de kan! Allt tyder på att om vi inte hadeden nuvarande valutaregleringen med kontroll av bl. a. portföljinvesteringar,skulle sannolikheten för att vi finge snabba, kortsiktiga kapitalströmmar öka.O.K., det är möjligt atf def från den enskilde placerarens, den enskildekapitalistens, synvinkel vore rationellt att avskaffa valutaregleringen, mensett i ett samhällsekonomiskt perspekfiv vore det inte vare sig önskvärt ellerrationellt. 6 protokoll 1984/85:142-145 Bakom den borgerliga attitydenfinns det på något sätt en naiv föreställning om att vi lever i den bästa avvärldar. Men det gör vi inte. Vi lever i ett som har en alldeles förhög arbetslöshet. Vi borde infe ha 20 miljoner arbetslösa, utan vi borde bringaned arbetslösheten till hälften. Vi har ju bakom oss ett system, BrettonWoods-avtalef, som gällde till ,då vi hade ett effektivt samarbete på valutaområdet med i grunden fastaväxelkurser. Då var det en mycket kraftigare tillväxt och en mycket lägrearbetslöshet. Def kan vara en smaksak om man vill använda ordet reglering ellerordet samarbete, men på socialdemokratiskt håll begriper vi att vi måste ha enstyrning på valutaområdet om vi skall kunna klara frågorna om sysselsättningoch välfärd, 29 (): Den debatt om valufaregleringen som vi härlyssnat till illustrerar rätt klart hur föråldrad den nuvarandevalutaregleringen egentligen är. När det gäller den handel över gränserna somär ett livsvillkor för levnadsstandarden i landet är vi beredda att så långtdef är möjligt fillämpa frihandelsprincipen. Vi lever i hög grad på den svenskaexportindustrins förmåga atf hävda sig i en internationell konkurrens, I Nordenhar vi en fri arbetsmarknad. Över huvud taget har utvecklingen under senare årgått mot ett integrerat internationellt samarbete. Men i har vi hållitkvar vår valutareglering. Vi har hänvisat till arbetet i valutakommittén, ochdef har man gjort också i dagens debatt, men principiellt måste vi erkänna attvalutaregleringen har överlevt sig själv. Man kan naturligtvis återföra debatten också till atfgälla det aktuella ekonomiska läget. En del debattörer har gjort def, men somväsentligt intryck av den delen av debatten kvarstår att ingen, inte hellerregeringsföreträdarna, vill göra gällande atf valufaregleringen på någotavgörande sätt har bidragit till att stabilisera vårt ekonomiska läge.Chockhöjningen av räntan' och de finanspolitiska åtgärderna i den proposifionsom regeringen lägger fram är resultatet av ett gravt misslyckande medden ekonomiska politiken. Den s, k, tredje vägen, som regeringen har anvisat, hållerju inte måttet. Man har bommat sina inflationsmål. Man håller uppe en högarbetslöshet. Man har en stor och växande internationell och svenskskuldsättning från den svenska statens sida. Över huvud taget är den ekonomiskakris vi befinner oss i ett tecken på atf regeringens ekonomiska polifik intehar fyllt måttet- något som man annars har rätt atf kräva - när det gäller attuppnå ekonomisk stabilitet. Här har alltså valufaregleringen inte spelat någonroll. Här har vi inte med valutaregleringens hjälp kunnat på något sättavskärma oss från den inernationella utvecklingen. Valutaregleringens effekthar varit marginell. Det finns alltså i den senaste händelseutvecklingenegenfligen inget argument för att behålla valutaregleringen. En och annan av debattörerna här har kanske förlästsig på och ser spekulafion bakom alla ekonomiska operationer. Jag vill förmin del gärna klart deklarera att en normal handel och en växandeinternafionell handelsjälvfallet förutsätter ganska omfattande kapitalrörelser över gränserna. Vaddebattörerna på den kanten glömmer är att svensk industri i så väsentligomfattning har sin aktivitet på den internationella marknaden, att dekapitalrörelser vi bevittnar och som en del i debatten kallar spekulation ingårsom ett relativt normalf beteende i eft näringsliv som arbetar på deninternafionella marknaden. Däremot kan man kanske komma atf se vissa negativaeffekter av valufaregleringen, Def är alldeles uppenbart så aft den allvarligaekonomiska situation som svensk ekonomi befinner sig i har åstadkommit ettsäljfryck på svenska aktier på den internationella marknaden, dvs, aft tilltrontill svensk ekonomi inte är vad den borde vara, vilket har åstadkommit ettsäljfryck. Då upptäcker man plötsligt aft internationella placerare inte harnågot alternativ. På grund av den valutareglering vi har kan man infe flyttaöver sitt intresse, sitt engagemang, till exempelvis svenska obligationer.Detta kan komma aft skapa en negativ effekt, som vi inte kan överblicka,en effekt som uppenbarligen varken eller harförutsett, när man gjorde försöket atf bromsa en i hög grad oroandeutveckling. Får jag , herr talman, säga att frågan om denfria nordiska aktiemarknaden ju kom upp fill debatt i detta sammanhang igen.Jag noterar att på nytt är det en passivitet och en uppgivenhef som regeringensföreträdare uppvisar när def gäller kapitalliberaliseringsstadga.Fortfarande är det ju så aft en fri nordisk aktiekapitalmarknad skulle vara ettväsentligt inslag i ett intimare samarbete inom den nordiska gemenskapen.Fortfarande är det så att man efterlyser aktivitet från den svenska regeringeni fråga om reella förhandlingar med för att modifierakapitalliberali-seringsstadgan och göra det möjligt atf utnyttja fördelarna aveft intimare nordiskt samarbete. 30 (vpk): Jag skall infe förlänga den här debatten. Jagvill bara kort konstatera aft centerpartiefs företrädare i denna debatt anseratt spekulation bör vara eft normalt inslag i samhällsekonomin, 31 (): Vad jag sade i mittanförande var atf fria kapitalrörelser är ett normalf och rimligt inslag i eftfritt varuutbyte, vilket är en förutsättning för def svenska näringslivetsutveckling. 32GUNNAR STRÄNG (s): Jag har suttit och lyssnat på denna debatt -jag kan säga aft jag har gjort det med stigande förvåning. Jag är alldeles övertygad om aft oavsett vilken regeringdef än blir som har ansvaret efter höstens val, så kommer den infe att kunnagöra rent bord med valutaregleringen , som motionerna ochreservationerna går ut på. Så är def av följande skäl. Vi har förnärvarande en, vi kan kalla den för privat, utlandsskuld i Nr 145 näringslivet sorh uppgår till 140miljarder kronor. Samfidigt har det svenska Onsdagenden näringslivet utomordentligtgod likviditet - dess likviditet rör sig 15 mai1985 omkring 175 miljarder. Näringslivethar bortåt 100 miljarder bara i den s, k, Fortsattvaluta- Med devalveringarna 1981 och 1982 ibakhuvudet och med tanke på den reglering utveckling som vi har haft i frågaom kursen på dollar är jag infe alls överraskadav om det finns ett utomordentligt starkt intresse från det svenska näringslivetssida av att snabbt göra sig fritt från sin utlandsskuld, som i allmänhetär upptagen i dollar. Det kanman göra, om man ser det från nationens synpunkt, den dag då vi har eft stort och starkt överskott i bytesbalansen. Men det har vi inte , ' Om vi skall vara optimistiska kanvi kanske räkna med att det skall rådaen rimlig balans, en rimlig jämvikt i bytesbalansen. Men var och en som tänkerigenom def aktuella spörsmålet vet med sig att det säkerligen kommer att dröjanågra år innan vi har lyckats komma dithän att vi har så stora överskott ibytesbalansen atf man kan räkna med atf man kan släppa loss den önskan somföreligger i näringslivet, nämligen aft näringslivet med utnyttjande avsin likviditet snabbt skall kunna göra sig fritt från den utlandsskuld i dollarsom det dras med. Jag upplever denna företeelse i varje vecka.Företagen är ju när de lånar tvingade aft binda sig för en period, , innan de skall återbetala sina skulder. Det kommer tillvalutastyrelsen och valutakontoret önskemål om atf man snabbt och i förvägskall få göra sig fri från sin utlandsskuld - det är dagens situation ochdagens verklighet. Vi har en valutareserv på . Den privatautlandsskulden uppgår fill 140 miljarder. Det finns, som jag har nämnt, endokumenterad önskan inom def likvida svenska näringslivet att snabbt göra sigfri från sina utlandsskulder. Skulle någon ansvarig viljata på sitt samvete atf släppa valufaregle-ringens kontroll över dennautveckling? Var och en kan ju räkna ut vad det skulle innebära, Def är därför,herr talman, som jag med stigande förvåning har lyssnat på debatten. 33NILS ÅSLING (c): Jag kan ge rätt i aft det inteär möjligt att med omedelbar verkan avskaffa valutaregleringen. En sådan åtgärdförutsätter en ekonomisk politik av eft helt annat märke än den vi har förnärvarande. Den förutsätter självfallet också atf vi har en grundläggandebalans i vår ekonomi, Def bör tilläggas till den tidigare debatten, någon varinne på def men def kanske bör betonas igen, atf valutaregleringen principiellt- och def var ju närmast från principiell synpunkt som detta diskuterades - haröverlevt sig själv. Tidpunkten när den avvecklas får bli beroende av när deekonomiska villkoren i övrigt medger en avveckling. Beträffande likviditeten i näringslivet vill jag säga attdef är självklart atf def finns en strävan inom näringslivet atf göra sig frifrån utlandslånen, Def finns ett annat problem som är förknippat därmed. Vi haren stor likviditet i näringslivet,och detta ligger utanför den tillsyn och den reglering som gäller Nr 145finansbolag och banker. Detta är således i viss mån ett nationelltproblem. den som vi måste lösa om vi skall kunna bemästra detproblem som vi nu 15 ma i 1985