prot · G80919 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:19 1 § Kompletteringsval till utskott partigrupp har som suppleant i finans- ochnäringsutskotten under ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade vald till suppleant i finansutskottet () suppleant i näringsutskottet () 2 § Justeradesprotokollen för den 19, 22, 23, 24, 25 och . 3 § Talmannenmeddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för , som varsjukskriven ytterligare den 5 november-den 31 december 1984. Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att MaritaBengtsson (s) även skulle tjänstgöra som ersättare för HolgerBergman. 4 § Svar på interpellation 1984/85:5 och fråga 1984/85:117 om arbetslösheten i har frågat mig om regeringen är beredd att medverkatill att tillförs väsentligt mer beredskapsmedel för har frågat mig omvilka åtgärder regeringen avser vidta för att minska nuvarande högaarbetslöshet i och förhindra en ytterligare ökning. Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. Som helt riktigt påpekar i sin interpellationhar regeringen för givit arbetsmarknadspolitiken en delvis nyinriktning. Ett nytt rekryteringsstöd till näringslivet har införts med syfteatt stimulera företagen att tidigarelägga rekrytering och att anställa ungdomaroch långtidsarbetslösa. Ungdomslagen har införts för att ge 18- och 19-åringararbetslivserfarenhet och därmed större möjligheter att senare få en fastanställning. godkände på regeringens förslagförstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser för /85. a.höjdes starthjälpen för flerpersonershushåll och för s. k. nyckelpersoner somflyttar till stödområdet. Ett bidrag infördes för att underlätta förmedflyttare att få jobb på den nya orten. Antalet platser i AMU-kurser och utökades. Särskilda medel anslogs för utbildning inom dataområdet.Vidare avsattes ytterligare medel till beredskapsarbeten inom den s.k.ROT-sektorn, och rätten att begära beredskapsarbete för utförsäkringshotadekassamedlemmar utvidgades. En försöksverksamhet påbörjades med bidrag tillarbetslösa som startar egen verksamhet. Slutligen beslöt regeringen att avsättamedel för närmare 1 600 milj. kr. för tidigareläggning avbyggnadsinvesteringar. Regeringen sade också att den hade för avsikt attåterkomma med en aktuell bedömning av behovet av åtgärder. har, förutom de ordinariearbetsmarknadspolitiska insatserna, prioriterats när det gäller de statligatidigareläggningar som regeringen beslöt om . Närmare en tiondel avtidigareläggningsmedlen för landet kom till godo. Detta gälldeäven för regeringens tidigareläggningar inför föregående vinter. har också i skrivelse den 30augusti 1984 föreslagit att ytterligare medel anvisas till beredskapsarbetenoch rekryteringsstöd samt att någon form av stöd införs för tidigareläggningav fasta tjänster inom kommuner och landstingskommuner. Regeringen lämnade ett förslagtill om att ytterligare medel bör anvisas för sysselsättningsskapandeåtgärder denna vinter. Förslaget innebär fler beredskapsarbeten och ett förenklatsystem för hanteringen av dessa. Ytterligare medel till rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbeten finns med i förslaget liksom ett kommunaltrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa. Vidare har regeringen föreslagit attytterligare 500 milj. kr. skall erhållas som en reserv att kunna användas tillsåväl beredskapsarbeten som fill de olika rekryteringsstöden. Fördelningen av medel på län görs avarbetsmarknadsstyrelsen. Om nu beviljar ytterligare medel utgår jagifrån att även får sin del av dessa medel. Regeringen har ocksåföreslagit att särskilda medel anvisas till de sex nordligaste länen förberedskapsarbeten av investeringskaraktär. Ett av de län som regeringen anserskall komma i åtnjutande av dessa haren alltför hög arbetslöshet, menkonjunkturuppgången har för länet inneburit att arbetskraftsefterfrågan ökatinom länets industri. Stora företag som för något eller sedanfriställde ett stort antal personer har börjat att både ny- ochersättningsrekrytera igen. Trots detta har även i antaletlångtidsarbetslösa ökat. Regeringens avlämnade förslag till enförstärkning av de sysselsättningsskapande åtgärderna inriktas i första handjust på långtidsarbetslösa. Som svar på fråga kan jag således säga ja.Regeringen är beredd medverka till att tillförs ytterligare medel. 3 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är det mycket allvarligaarbetsmarknadsläge som råder i . F. n. är ca 7 000 människoröppet arbetslösa och ungefär 8 500 är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärderav något slag. Omkring 16 000 människor är alltså arbetslösa eller föremål församhällets åtgärder. Vi har därmed en öppen arbetslöshet på . Räknarman in de människor som är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan densiffran praktiskt taget fördubblas. Åt dessa männsikor har vi ungefär 500lediga platser att erbjuda. tillhör alltså de tre hårdast drabbadelänen i hela landet. Detta är allvarligt nog. Ser man utvecklingen ,finner man att det kanske blir ännu allvarligare. Enligt de nya siffror över befolkningsutvecklingen framtill 1990 som nu har tagit fram kommer länets befolkning attminska från 291 500 människor 1983 till 288 000 . Detta är enminskning med hela 3 500 människor. Av den här minskningen kommer två orter,nämligen och , att svara för nästan 1 900 personer ellerhela . kommer att minska med hela 800 och med över 1000 personer. Huvudorsaken till den kraftiga befolkningsminskning somlänet kommer att utsättas för är den mycket stora strukturomvandling som länetsbasindustrier, nämligen järn och stål- och pappers- och massaindustrierna,kommer att fortsätta att genomgå under resten av 1980-talet. Den här negativa befokningsutvecklingen måste på allt sättmotverkas, men detta klarar inte länet av egen kraft. Här måste statsmakternagå in med mycket omfattande näringspolitiska och industripolitiska åtgärder.Mycket har redan gjorts. Jag tänker då närmast på den s. k.Berslagspro-positionen, som närmast blev ett stöd för de södra delarna av länetsom tillhör Bergslagen. Mycket återstår dock att göra, framför allt i den norraoch mellersta länsdelen, som främst domineras av skogsnäringen. Situationen äralltså mycket allvarlig på både kort och lång sikt. Om man tittar på utvecklingen på kort sikt, alltså det somden här debatten närmast skall handla om, så finner man två mycket positivainslag i den arbetsmarknadspolitik som har förts ,nämligen satsningen på ungdomslagen och det nya rekryteringsstöd som infördesför att stimulera företagen till en tidigareläggning av rekryteringen inför enväntad konjunkturuppgång. Rekryteringsstödet skulle alltså ochsommaren lösa en del av de arbetsmarknadsproblem som annars skulle få avunder hösten och vintern med hjälp av beredskapsarbeten. Satsningen på rekryteringsstödet är alltså principielltriktig. Den politiken har också delvis gett resultat. Arbetslösheten är förförsta gången på väg nedåt. Även för blev det ennedgång med ca 1 000 arbetslösa. Det går alltså åt rätt håll. Men trots dettaär, som jag tidigare nämnt, situationen för fortfarande mycketallvarlig. När det gäller rekryteringsstödet är det mycket som tyderpå att detta stöd har fått, och kommer att få, mindre genomslag i de län somhar det bevärligaste läget, bl. I dessa län pågår, som jag tidigare nämnt, kraftigastrukturförändringar inom de helt dominerande basnäringarna. Detta innebär attföretagen ofta har en betydande överkapacitet redan i utgångsläget. Även omkonjunkturerna förbättras, dröjer det innan företagen behöver rekrytera. Den neddragning av de traditionellaarbetsmarknadspolitiska insatserna, nämligen beredskapsarbetena, som riksdagentog beslut om har därför blivit alltför kraftig i vårt län. Avdenna anledning är det utomordentligt angeläget att man för att förbättrasysselsättningsläget anvisar ytterligare beredskapsmedel. Länet har i den preliminära fördelningen avberedskapsmedel tilldelats 101 miljoner, plus 29 miljoner till ungdomslag, förvintern 1984-1985. Det är en drastisk nedskärning från föregående år, då länetfick 287 miljoner. Neddragningen är kraftigare än på de flesta andra håll. Denär givetvis svår att första om man ser till arbetsmarknadsläget i länet.Gävleborg har , tillsammans med ochNorrbotten, tillhört de mest utsatta länen i landet. Detta gäller fortfarande. Tittar man på prognosen för sysselsättningen under dennärmaste perioden, finner man att risken är stor för att arbetslösheten kommeratt uppgå till ungefär 9 000 personer . Avgörande förutvecklingen under första och är i vilken omfattning länettilldelas mer resurser för beredskapsarbeten och rekryteringsstöd. Om det inteblir ett påtagligt tillskott till nuvarande tilldelning, kan arbetslöshetendessa kvartal komma att bli högre än 1984. För att bibehålla nuvarande nivå på beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd skulle länet behöva minst 94 miljoner för insatser helaförsta . Skulle beredskapsarbetena och rekryteringsstödet ge sammasysselsättning som , skulle länet behovetytterligare minst 151 miljoner . Det är, herr talman, mot den här bakgrunden som jag harifrågasatt fördelningen av den neddragning av beredskapsmedel som gjorts förvintern 1984-1985. Det är inte rimligt att de län som har det sämstaarbetsmarknadsläget, och där rekryteringsstödet har svårast att slå igenom,drabbas av samma neddragning som övriga län. Därför är det, enligtmin mening, utomordentligt viktigt att tillförsväsentligt mer beredskapsmedel för vintern 1984-1985. Detta var naturligtvis det viktigaste skälet till att jagframställde min interpellation. Därför är det givetvis mycketfillfredsställande att arbetsmarknadsministern här så klart har deklarerat attregeringen är beredd att stödja länet, så att får sin berättigade delav de ytterligare medel som skall ställas till förfogande. Vad som erfordrastycker jag har framgått av min redovisning. Den yrkesgrupp som drabbas hårdast i ett besvärligtarbetsmarknadsläge är byggnad-sarbetarna. hade man blandbyggnadsarbetarna i en arbetslöshet på - var tredjebyggnadsarbetare var alltså arbetslös. Det finns säkra indikationer på attarbetslösheten den här vintern kommer att ligga på ungefär samma nivå.Situationen skulle kunna förbättras något om man fick klartecken att sätta igång arbetet med de broar över Ljusnan .som nu ligger färdigprojekterade. Fingeman göra det, skulle detta såväl direkt som indirekt ge sysselsättning åt minstett par hundra människor i det område som både på kort och på lång sikt hardrabbats hårdast, nämligen Söderhamnsområdet. Det är med andra ord utomordentligtangeläget att dessa arbeten kommer i gång. Den konstrukfion som de senaste insatserna har fått,nämligen att 500 miljoner skall gå fill de sex nordligaste länen förberedskapsarbeten av investeringskaraktär, innebär såvitt jag förstår att detinom ramen för de kommunala beredskapsarbeten man här tänkt sig inte finnsutrymme för sådana projekt som de broar jag nämnt. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern: regeringen beredd att ta medel ur reserven på 500miljoner eller att på annat sätt medverka till att tidigarelägga dessa mycketangelägna statliga byggen inom det här området? Slutligen, herr talman, vill jag nämna en annan viktiggrupp på arbetsmarknaden, nämligen de arbetshandikappade. Av detintroduktionsbidrag som är kvoterat erhöll bidrag för 86 platserunder det här budgetåret. återstod det endast 24 platser.Närmare två tredjedelar av den tilldelade kvoten för introduktionsbidraget äralltså förbrukade innan halva budgetåret är slut. När det gäller det särskilda lönebidraget för gravthandikappade har länet av en total kvot på 800 platser under innevarandebudgetår tilldelats 33 platser . Detta är en försämring,eftersom denna bidragsform ersätter två tidigare, nämligen särskilt lönebidragför gravt handikappade ungdomar och förhöjt lönebidrag tillarbetsgivare som anställer personer från verkstäder för skyddat arbete. Härhade vårt län tidigare en kvot på sammanlagt 65 platser. Kvottilldelningen haralltså gjort det svårare för gravt handikappade personer att erhålla ett arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Eftersom kvoten för introduktionsbidraget och detsärskilda lönebidragét enligt den redogörelse jag lämnat är klartunderdimensionerad för vårt län, vill jag fill sist fråga arbetsmarknadsministernvilka möjligheter som finns att få extra kvot till länet i det här avseendet. 4 (vpk): Också jag vill tacka arbetsmarknadsministernför det svar hon lämnat. Jag tycker i och för sig att det är bra att regeringen nugör ytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser och att dessa skall komma ävenGävleborgs län till del. Beträffande förslagen i det senaste paketet, som numanglas i olika utskott, har vi inom vpk sagt att vi inte kommer att"fälla" dem när de skall behandlas här i islutet av den här månaden. Vi har sagt så därför att vi anser attarbetslöshetsproblemen just nu är så allvarliga att man måste sätta inytterligare resurser för att komma till rätta med en del av dem. De arbetsmarknadspolitiska insatser som gjorts äremellertid kortsiktiga, . Var är de långsiktiga insatserna?Beredskapsarbeten, rekryteringsstöd osv. är nämligen punktinsatser för sexmånader. Men var finns de långsiktiga insatserna, som gör att de arbetslösa kan känna en trygghet, att de kan komma att få fasta jobb? Rekryteringsstöd är väl bra, om det ges till kommuner ochlandsting, men man får då hoppas att arbetena inte bara varar utanatt det blir fasta jobb i kommunerna och landsfingen. Det har exempelvis isamband med ungdomslagen visat sig att det finns oerhört många uppgifter attutföra inom den gemensamma sektorn. Det finns emellertid inga garantier - ellerkan ge sådana? - för att arbetena fortsätter närrekryteringsstödet upphör för dem som kommit in i denkommunala och landstingskommunala verksamheten. Jag har oerhört svårt att förstå att man till de storaprivata företagen betalar ut av lönesumman i rekryteringsstöd. Det ärnämligen på det sättet att vinstutvecklingen hos de stora företagen aldrig någonsintidigare varit så god och förmånlig som . Det är miljardbeloppsom dessa stora företag redovisar i vinst. Vad finns det för anledning attanvisa statliga pengar till sådana vinstgivande företag? ochregeringen har här tydligen en annan uppfattning än jag. När det gäller rekryteringsstödet till dessa vinstgivandeföretag skulle jag vilja fråga; Vad har och regeringen fåttför garantier från dessa industrier att företagen, när de sex månaderna har gått,låter dem som fått arbete i industrin med hjälp av rekryteringsstödet fåfortsätta sina jobb vid dessa industrier? Vilka krav och vilka villkor ställerman från regeringens sida på de privata företagen i samband medrekryteringsstödet? Jag kan instämma med ; han nämnde ett antalbroar som behöver åtgärdas. Jag utgår ifrån att pengar nu anvisas så att mankan igångsätta dessa byggen. Jag utgår också ifrån - när man nu ökar anslagentill beredskapsarbeten - att den mycket omtalade väg 83 mellan och Angei äntligen blir åtgärdad. Jag vet att intekan ge pekpinnar om det och det projektet, men nog har ettvisst inflytande också över länsmyndigheterna så att de fördelar medlen på ett sådantsätt att det görs något åt den här vägen. Jag tyckeratt man också skall diskutera de långsiktiga åtgärderna. måste ju vara av intresse också för , förarbetsmarknadsministern kan inte hålla på att år pytsa ut miljardefter miljard på kortsiktiga insatser. De måste ju ge resultat, såatt man kan minska de statliga utgifterna. Jag kan som exempel nämna att driveren plantskola i kommun som heter Kratte Masugn. Den plantskolansysselsätter under den intensiva vår- och sommarperioden mellan 25 och 30personer -något färre vinterfid. De flesta av dessa 25 - 30 personer ärkvinnor. har sagt sig ämna lägga ned den härverksamheten på grund av att man anser att den inte är rationell. De somarbetar konkret med den här verksamheten säger emellertid att den är i allrahögsta grad rationell och även lönsam. Resultatet av en eventuell nedläggningskulle bli att mellan 25 och 30 kvinnor blir arbetslösa och detta i en kommundär kvinnoarbetslösheten är oerhört stor. Det kan inte varasamhällsekonomiskt klokt att göra på det sättet. Jag hoppas attarbetsmarknadsministern uppmärksammar det här problemet. Man kan tycka att 25arbetstillfällen inte är så mycket, men det är mycket för en kommun som . Det finns dock även ett annat problem i det härsammanhanget. Jag har inte riktigt hunnit kontrollera alla uppgifter. Detpåstås i varje fall att man håller på att bygga upp en liknande anläggning iKopparbergs län med arbetsmarknadsmedel. Om det är så, är det upprörande, förman löser inte arbetslöshetsproblem i den ena kommunen genom att förvärraarbetslöshetsproblemen i en annan kommun. På det sättet får ju arbetsmarknadspolitiskainsatser inte någon effekt. Det finns andra exempel att anföra. Man tänker exempelvisskära ned klasslärarutbildningen vid högskolan för Gävle-Sandviken-området. Jaghar inte förstått meningen med att man skall göra det, eftersom det redan i en arbetslöshet bland lärarna i länet. Varför skall man då spä på medytterligare arbetslöshet och försämra för denna lilla högskola i , så att den kanske inte kan fungera på ett bra sätt? Det gäller alltså enhögskola som är mycket viktig för den här regionen. Sedan litet grand om de långsiktiga insatserna. Det gällernaturligtvis att skaffa fram nya industrijobb. Det finns i enmycket fin bas som mycket väl skulle kunna utvecklas både inom stålindustrinoch inom träindustrin. Men hitintills har det varit så, att man har avvecklat,minskat, bantat ned. Vad är det då som man enligt min mening måste göra? Ja,man måste naturligtvis höja förädlingsgraden inom de här befintligaindustrierna. Det är helt möjligt att göra det. Men det privata näringslivethar inget intresse av detta, och då måste självfallet regeringen ta ett ansvaroch ett samlat grepp också när det gäller . Jag skall anföra ett annat exempel. Det skulle vara heltmöjligt att utveckla ett träkemiskt forskningscentrum, exempelvis i Hälsingland- i eller på någon annan ort - för utveckling ochframställning av en rad olika kemiska produkter, kemiska produkter som vi i dagi stor utsträckning importerar. Det finns restprodukter i skogen och det finnsrestprodukter från befintlig massaindustri i . De restprodukternaskulle alltså kunna användas för framställning av kemikalier. är man inomdet privata näringslivet, som sagt, inte intresserad av det här. Men staten,regeringen och dess expertorgan, borde ha intresse av detta. Man borde titta pådetta. Exempelvis kunde löntagarfonderna användas för utveckling av en industriav nämnda slag i . Jag tycker att det vore lämpligt attanvända löntagarfonderna till något sådant. Vidare måste man naturligtvis också satsa på nyaindustrityper. Vi från vpk:s sida har utarbetat ett konkret program - jaghänvisar till att det blir ytterligare en debatt här i kammaren,där kommer att tala med arbetsrharknadsministern omarbetslösheten i landet totalt och om vilka grepp som i det sammanhanget måstetas. Vi har nämligen utvecklat och föreslagit ett industriprogram, därsamhället står för utbyggnaden. Samhället tar alltså ansvaret. Det gäller dåatt utveckla kollektivtrafiken. Dessutom gäller det nationell dataindustri,miljön - både den inre och den yttre -, transporttekniken över huvud taget,byggnadsteknik osv. Det finns alltså en rad områden som man skulle kunnautveckla och satsa på, för att där få fram en ny typ av industri som skullekunna läggas i samhällets ägo. Jag menar att det finns alternativ. Man kan inte, så somregeringen nu gör, överlåta allt åt det privata kapitalet och storfinansen -det är ju dessa krafter som har ställt fill med den stora arbetslöshet som finns inte minst i . Då kan man väl inte säga att det är desom skall klara av detta. Jag har sagt tidigare att de inte har något socialtansvar och heller aldrig kommer att ta något. För dem är vinsten det avgörande- så stor vinst som möjligt. Det finns ytterligare en åtgärd som jag tror måstevidtas-en arbetstidsförkortning. Det är för mig obegripligt attsocialdemokraterna så litet bekymrar sig om den frågan och skjuter den framförsig . En arbetstidsförkortning är inte bara en jämlikhetsfråga, intebara en fråga för de sämst betalda och för småbarnsföräldrarna, utan det ärockså en fråga om att ge fler människor jobb i det här landet. Det är inte en fråga som skall bliaktuell, utan den är i allra högsta grad aktuell , och enarbetstidsförkortning bör genomföras under , så att vi harinfört sex timmars arbetsdag för alla här i landet. Jag vill påminna om att kommun har gjort enutredning om vad det skulle innebära för den offentliga verksamheten i denkommunen om man införde sex timmars arbetsdag. Det skulle innebära att mankunde ge ytterligare 300 människor jobb. Det säger en del. 5 HÅKANSTJERNLÖF (m): Jag kommer också från och villunderstryka behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser. Även om efterfrågan påarbetskraft har ökat i länet är situationen allvarlig. Antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder har ökat med 2 800 tillaugusti . bedömer att 18 000personer kommer att vara arbetslösa eller föremål för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder . De medel som tilldelats länet räcker inte till föratt hålla arbetslösheten nere på fjolårets nivå. För detta behövs ungefär 150milj. Inom industrin måste länet räkna med ytterligare nedskärningar.Metallvaruindustrin har haft stora problem, och där kommer arbetstillfällen attförsvinna. Vidare kan nämnas att länets båda skidtillverkare har planer på attlägga ned sin produktion. Pappersmassefabrikerna i och i Sandarneär i farozonen. Det är lätt att stå här och klaga regionens nöd och krävainsatser. Jag begär inte att statsrådet skall ha några färdiga lösningar förvårt län. Jag har själv inga revolutionerande tips att komma med. Däremot kanjag antyda några uppslag, och när något av dem passerar statsrådets departementeller påträffas hos statsrådskolleger vill jag be arbetsmarknadsministern havänligheten att behandla dem välvilligt. Man kan förbättra vägar. Det finns mycket att välja på iobjektreserven. Lyft fram dessa, särskilt - som nämnde - väg 83i min kommun. , för den befinner sig i ett bedrövligt skick. Attförbättra vägstandarden är bland det nyttigaste man kan göra medberedskapsmedel. I finns det vanadin, snubblande nära att varaföretagsekonomiskt brytvärd. Kanske ett stöd i någon form från departementetskulle utlösa en icke föraktlig aktivitet. Mineraljakten i länet sägs gå bra. Det finns intressantafynd att studera. Ett bidrag till den granskningen vore önskvärd, liksomgivetvis ytterligare pengar för att leta mera malm. Vattenkraften kan byggas ut - utan samhällsekonomisktstöd, men med snabb handläggning i detta hus. Det kan startas utbildning, t. ex. vid högskolan iGävle/, för kommande arbetsuppgifter. Datateknik är en utomordentligtbra gren. Rätt utnyttjad är högskolan i vårt län en alldeles utmärkt tillgångför kringliggande näringsliv. för utbildning rekommenderarträföräd-lingsteknisk utbildning i . Alla som kommer att gå där ärgaranterade jobb. Jobb får också de som kan ges gymnasial hantverksutbildningpå en hantverkslinje som är intresserad av att starta. Vi behöver er omtanke. Fundera på vårt länsbekymmer! Men kom ihåg att de bästa pengar vi kan få är de pengar som gårdirekt till som medel för regionala utvecklingsinsatser! Plussapå det anslaget! Statsrådet förefaller vara villig att göra det, enligt detsvar som har fått här . 6ING-MARIE (): Jag vill i anslutning till det utförligainlägg som gjorde om sysselsättningsproblemen och möjligheterna iGävleborgs län bara lägga till några få ord. Det harockså varit en positiv utveckling i länet. Av inläggen här har det klart framgått att det är de sammantagna åtgärderna sommåste vända utvecklingen för att nya jobb skall skapas. Vi har i länet varitpositiva till och är tacksamma för den omläggning av arbetsmarknadsverkets sättatt arbeta och formerna för statsbidrag som är på gång. De olikabidragsformerna behöver ses över fortlöpande, så att de korresponderar medvarandra.