prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Men det är ju bara ett uppehållande försvar och löser inte på någotsätt problemen, och det är dem vi måste komma till rätta med. Detta har vialltså inte gjort, och def har blivit ytterligare effekter. Vi har fått ettförsurat grundvatten, och def har påverkat vattnet i våra brunnar, så att detibland varit mindre tjänligt att dricka och att använda vid matlagning etc. Vihar också fått, och riskerar att få, en avsevärd minskning av växtfloran.Enligt en rapport som jag läste skulle ett hundratal växter - bl, a, dåvårblommor samt vissa mossor och lavar - vara utrotningshotade på grund avförsurningen. Särskilt så här i vårens tid måste man ju säga, att det skullevara fruktansvärt om vi inte kunde gå ut och titta på blåsippor och annat i vårnatur. Ytterligare en effekt är att skogen dör. Det är först dåsom man börjat att reagera runt om i världen. Vi har varit i ochtittat på det problem som har skapats där genom skogsdöden. Det problemet är påintet sätt löst. Fortsätter den här utvecklingen - och vi börjar redan setendenser till att def föreligger risk för vår hälsa - har det gått så långtatt vi som människor verkligen fått känna på luffföroreningarna. Jag kan i def sammanhanget läsa upp ett avsnitt ur enartikel i . Den handlar om , Han varju den som slog larm om det här med försurningen, Def står: "Den förödande inställningen att naturen är enoändlig soptipp för allsköns utsläpp, den börjar nu ge effekt. En långsamtsmygande förgiftning har lett till atf vi knappt kommer ihåg hur ren luftluktar. Det är en anpassning fill döden som är otäck, dundrar professor , försurningsdebattens initiativtagare," Det här är faktiskt någonting som vi måste ta hänsyn tilloch beakta, och även ha med när vi planerar åtgärder. Chefen förnaturvårdsverkets utvecklings- och informationsavdelning harockså framfört idéer om att man borde sätta målen betydligt högre. Målet 30 %minskning av svavelutsläppen som man har ute i världen är alldeles för lågt.Detta räcker inte - man måste sätta målet betydligt högre. Det har också höjts många röster mot denna utveckling.Från sida hade vi redan i en motion 1984 lagt upp ett programför hur man skulle kunna komma åt problemen, tillsattegeneraldirektörsgruppen för att på det sättet visa sin handlingskraft och sinhandlingsförmåga. Gruppen skulle jobba snabbt. Den jobbade under förra åretoch lade fram ett betänkande. Det var naturligtvis med ganska storaförhoppningar vi emotsåg den proposition som skulle komma, och förväntningarnavar stora. Vi trodde att man då också skuHe komma med förslag som innebar attvandringen mot en bättre balans i naturen påbörjades - eft ekologiskt tänkandesom bättre stämmer överens med vad som är möjligt. Men besvikelsen blev stor när propositionen kom. Förslagenvar ganska få, och de var ofillräckliga, I många fall innebar skrivningarna ipropositionen att vi får vänta och se vadsom händer. Det har vi inte råd med i den situation som vi nu befinner oss i. Underden fid då hade ansvaret för dessa frågor i regeringen intogSverige en tätposition i och drev på arbetet. riskerar vi att förloraden posifionen - ja, vi har förlorat den - för nu avser regeringen att läggasig i kölvattnet på EG och vad som där görs, framför allt när det gälleravgasreningen för bilar. Regeringensmålsättning är alltså för låg. Man avser att minska svavelutsläppen med 65 %från 1980 års nivå, och det låter ju i och för sig bra. Men om vi vet attungefär redan har klarats, måste vi ju säga oss att def inte är särskiltmycket kvar. Målsättningen är således inte särskilt hisnande. Minskningen med30 % när det gäller kväveoxider är heller inte fillräcklig. Fråncenterpartiets sida har vi föreslagit att de riktlinjer som drogs upp avkonferensen -82, och den expertgrupp som där arbetade, när det gäller vadnaturen långsiktigt kunde tåla, skall vara riktmärket. Vi måste ha enavvecklingsplan för de försurande utsläppen, så att vi når dit inom rimlig tid.Det gör vi inte med det förslag som regeringen har lagt. Viför vår del har då föreslagit att man skall minska utsläppen från koleldade ocholjeeldade anläggningar. Man skall minska svavelinnehållet i oljan, både dentjocka oljan och den tunna oljan. Vivet att väldigt mycket av dessa föroreningar kommer utifrån - från andraländer. Detta kan vi naturligtvis påverka i betydligt mindre utsträckning. Vivet emellertid också att många av dessa länder har ekonomiska problem då detgäller att göra de förbättringar som krävs, och därför har vi föreslagit attdef skulle inrättas en luftvårdsfond, som de här länderna skulle kunna få lånoch bidrag från. Dådef gäller de två sistnämnda sakerna - en lägre svavelhalt i oljan och enluffvårdsfond - måste jag tacka utskottets ledamöter för atf de framsynt hargått på en kärvare linje och ställer större krav än vad regeringen gör. Manvill också ge regeringen i uppdrag att ta initiativ fill att starta en sådanluftvårdsfond. På den punkten har vi blivit tillgodosedda vidutskottsbehand-Hngen av frågan. EnergipoHtikenhar en avgörande betydelse för hur mycket utsläpp vi får. Den energipolitik somförts har inneburit en minskad användning av fossilabränslen, vilket betytt väldigt mycket för att minska utsläppen. Här har vifrån ställt ytterligare krav på att använda alternativa bränslen.Detta skall jag inte gå närmare in på , eftersom vi kommer attfå en energiproposition där den här frågan behandlas. Defär också väldigt viktigt att vi ökar forskningsinsatserna för att klara utorsak och verkan och för att kunna få de resurser som krävs. Lantbruksuniversitetethar utarbetat ett forskningsprogram för detta område. Vi anser att def är ettminimikrav att programmet genomförs. Vi har därför föreslagit att man skulletillskjuta mer pengar för atf kunna genomföra det och för att genomföra flerinventeringar, så att vi vet hur situationen är. Det-har nämligen visat sig t,ex. i att när man verkligen börjat undersökahur tillståndet är för skogarna, har man kommit fram till ganska chockeranderesultat. Situationen är betydligt sämre än vad man anade. Utvecklingen gårdessutom fort. Vidareär det viktigt att vi har en information om detta. Därför bör och skall merpengar satsas för information till allmänheten, gärna genom de ideellaorganisationer som är verksamma på detta område. Vihar talat mycket om svavelutsläppen och gjort svavlet till den stora boven. Menäven kväveoxiderna har stor betydelse. Två tredjedelar av kväveoxiderna iSverige kommer från bilavgaserna. Def är därför förvånande att man frånregeringens sida inte nu snabbt ställer krav på förbättrad avgasrening, vilketsnabbt skulle ge goda resultat. Man lägger sig, som jag tidigare sade, ikölvattnet på EG. Eftersom vi nu kan se att EG:s målsättning inte liggernärmare i fiden än en bit in , är def bekymmersamt atf man gjortpå detta sätt. har socialdemokraterna ofta kritiserat föratt de har haft den inställningen att vi måste följa EG:s planering när defgäller bilavgaserna. har man sällat sig fill i den här frågan.Def beklagar jag verkligen. Regeringensförslag innebär att vi inte far fill vara de tekniska möjligheter som redanfinns. Både och gör redan ungefär en tredjedel av sina bilar meddenna typ av rening. Det gör man därför att man skall kunna sälja bilarna på demarknader där sådana krav ställs. Vi står infe ensamma med dessa krav, utanväldigt många ställer sig bakom våra krav. Jag kan citera Aftonbladetfrån . "Centerpartiethar i sin miljöpolitiska motion föreslagit obligatorisk avgasrening enligt deskärpta kraven . Regeringen bör göra alltför att se om det är möjligt. Backainfe om avgasreningen, . Gör en rejäl rivstarf framåt istället!" Så uppmanar alltså jordbruksministern. Det har inteblivit något resultat av detta, såvitt jag kan se. Sammauppmaning får från i . Även ViBilägare har skrivit att bilägarna självfallet ställer upp för en renare miljö.Också bilisterna är människor med familj och barn som behöver andas ren luft,säger man. Kraven är alltså samstämmiga. Man kräver beslut . Det är inte såatt de inom bilindustrin som skall göra och sälja bilarna är opåverkbara. Visom politiker måste också vara beredda att fatta beslut och tillgripalagsfiftning om def är nödvändigt. Jagkan visa en broschyr som har gjort och skickat ut tiU , Påomslagssidan skriver man: visar på säkerhet. För dig och omgivningen. Påbroschyrens första sida finns ett träd som är symbolen för "Räddaskogen" i , När man ser atf det ställs krav dels från dem somskall köpa bilarna, dels från andra människor samt dels från samhället, då ärman villig att ställa upp och gör det också. Tekniken härför är ju tillgänglig. Detär också viktigt att få bort blyet ur bensinen. har påvisatmöjligheten att ersätta bly med en viss mängd etanol för att på det sättetklara ett något högre oktantal än annars. Dessutom ersätts på det sättet en delimporterat bränsle med svensktillverkat. Det finns alltså ganska mycket övrigt att önska, och det tyder också antaletreservationer på. Låt mig avslutningsvis yrka bifall tillcenterreservafionerna. Det gäller först reservation 1 där vi tar upp målet förmiljöarbetet och minskningen av svavelutsläppen. Jag yrkar bifall fillreservation 4 där vi ställer skärpta krav när det gäller utsläpp från koleldadeanläggningar, I reservafion 6, som jag yrkar bifall till, vill vi få till stånden utredning om svavelavgifter för atf på det sättet stimulera fill ökade satsningarfrån företagen på detta område. Vidare yrkar jag bifall till reservation 7, därvi ställer ett mer långtgående krav beträffande kväveutsläppen än vadregeringen gör. Vi vill få till stånd en halvering på 1990-falef, medanregeringen stannar vid . I reservation 9, som jag också yrkar bifall till,tar vi upp frågan om avgasrening och blyfri bensin, Jag yrkar bifall tillreservation 10, där vi kräver åtgärder mot de tunga dieselbilarna, Ireservation 13, som jag också yrkar bifall till, kräver vi atf man litet bättreskall studera kväveutsläppen från flyget. Jag yrkar bifall till reservafion 15, som far upp fråganom atf avskaffa 5:3-bidraget,Vi känner oss inte alls generade över atf HansWachtmeister yrkar bifall till vår mofion. Den har mycket gemensamt med HansWachtmeisters sätt att se på dessa frågor. Jag skulle välkomna om flermoderater hade samma inställning som i dessa vikfiga frågor, Reservafion 18 yrkar jag också bifall till. Den gällerkalkningens långsiktiga effekter. Jag yrkar bifall fill reservation 20 omforskningsmedlens destination och hur man använder dem. Slutligen yrkar jagbifall till reservafion 22 vad gäller anslag till åtgärder mot försurning, därvi således vill ha mer pengar. har också avgett eft särskilt yttrande ivilket särskilt påpekas vikten av att vi utomlands låter bli känt vilkatekniska landvinningar som vi har gjort på detta område. Jag tycker def ärviktigt att understryka det och att även låta våra ambassader i dessa länderöka bevakningen på området. Med detta har jag framfört mina synpunkteroch yrkat bifall till de reservafioner som har framlagt. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 39 (): Luffföroreningarna och försurningen är kanske den allvarligastemiljöfrågan just . Skadeverkningarna - försurningen av luff och vatten,fiskdöden, försurat grundvatten, utfällning av tungmetaller - har varit kändasedan lång fid. Det är först nu som ett aktionsprogram kommer. Jag skall inledningsvis säga något om de förslag sommotionsvägen lämnats från folkparfiet under gångna år. Vi har velat få blyfribensin, vi har önskat större aktsamhef med lövskogen, vi har föreslagit ökatskydd mot utsläpp av tungmetaller och mycket annat. Våra motioner harregelmässigt avslagits. När nuEuropa har vaknat upp, när hotet mot våra skogar är akut, då redovisar regeringen sin aktionsplan. Den kommer sent ochär, som jag återkommer fill, otillräcklig. Försurningen drabbar vår miljö mycket hårt. Vi har här ikammaren diskuterat de förändringar som pågår i skogsmarken och kan se vad somhänt i och vad som också är på väg att hända i vårt land. Vi vet attförsurningen pågår i och skogsmark och atf i stora delar av landetbrunnarna är på väg att bli oanvändbara. Vi vet att fisken dör i många sjöar, tittade jag på ett TV-program, som jag blevdjupt gripen av. En forskare redovisade där vad som är på väg att hända medvårväxterna, Blåsippan, gulsippan och en rad andra växter är hotade. En delväxter tycker om försurad mark, bl, a, brännässlan. Jag vet, herr talman, atfjag nu kanske uttrycker mig förenklat, men skall vi bara överlämna brännässlortill kommande generationer? Det får vi infe göra. Jag lyssnade också på eft radioeko, där statsministern,som jag bedömer det, mycket oklart uttalade sig om försurningsfrågan. behövsdef klara besked till svenska folket, måste gå i täten i kampen motförsurningen! Enligt jordbruksutskottets betänkande skall proposifionenmed program mot luftföroreningar och försurning vara startpunkten för ett nyttskede i kampen mot luftföroreningar och skogsdöd. Från sida delarvi inte den uppfattningen, Def går i och för sig att ställa upp bakompropositionens allmänna inriktning, men förslagen är otillräckliga, Def finns ipropositionen alltför stor undfallenhef inför kravet att nu vidta omedelbaraåtgärder. Skogsdöden är eft så totalt och akut hot mot landet att alla tänkbaraåtgärder måste vidtas för atf så långt som möjligt motverka de skador-sombevisligen är på väg atf också drabba vårt land, måste vara föregångarepå miljöområdet. Det går inte att vara så undfallande som regeringen är när defgäller exempelvis frågorna om blyfri bensin och minskningen av kväveoxider iavgaserna. Eventuella handelshinder får väga tyngre än möjligheterna för skogenatt leva vidare, Def kan inte vi acceptera. Från finns eft särskilt yttrande och elvareservafioner fogade till betänkandet, I dessa reservationer redovisar vi vårsyn på de mer omfattande åtgärder som vi anser är nödvändiga att vidta. Innan jag kommenterar de frågeställningarna vill jag medtillfredsställelse konstatera atf utskottet på ett par punkter går längre änregeringen. Det gäller frågorna om en internationell luftvårdsfond ochsvavelhalten i tunn eldningsolja. Sedan skall jag gå över fill de frågor där vi harskiljaktig mening, Def slutliga målet måste vara att pressa ned de försurandenedsläppen till en nivå som naturen långsiktigt kan ta emot utan skada, Defmåste formuleras eft gränsvärde för försurningen av grundvatten, ochföroreningarnas påverkan av eko-systemet behöver utredas. Flera frågeställningar som rör svavelutsläppen börpreciseras. beslut om halvering av processindustrins svavelufsläppmåste vara definitivt, så atf det inte råder något tvivel om att utsläppenskall halveras . Det räcker inte att, som utskottet ochpropositionen gör. använda formuleringen att utsläppen bör halveras. Verbetbör måste enligt vår uppfattning utbytas mot skaU. Ett led i att nå de uppställda målen kan vara att införaen svavelavgift. På det sättet stimuleras företagen atf vidta miljöförbättrandeåtgärder. Svavel-avgiften får i det sammanhanget naturligtvis inte innebära attett företag kan köpa sig fritt från ansvar. Bilavgasernas betydelse i luftförorenings- ochförsurningssammanhang har alltmer uppmärksammats, och detta har ocksåkonstaterats i tidigare inlägg . Kväveutsläppen går att åtgärda. Det är idet här sammanhanget mycket förvånande atf regeringen och utskottsmajoritetenvisar en så avvaktande inställning. Från menar vi att def finnsmöjligheter att införa blyfri bensin omgående. Vi ser med stort beklagande påatt förslag om blyfri bensin inte har kommit fidigare. Redan underfolkpartiregeringens fid redovisade nuvarande professorn att detekniska möjligheterna att införa blyfri bensin fanns. Förslaget har dockdröjt. Blyföreningarna som ingår i bensinen är i och för sigmycket giftiga. När Greenpeace-folket fäster uppmärksamheten på transporternaav de mycket giftiga, flytande blyföreningarna är def en larmklocka. Vi behöverinte ha så mycket blyhaltig bensin. Miljontals bilar går atf körapå blyfri bensin. Det finns all anledning att besluta att sådan bensin skallfinnas i alla mackar med mer än en pump fr. o. m. , alltså redanom . kommer att redovisa våra förslag om stimulanser föratt underlätta övergången fill blyfri bensin. Skrivningen om rening av avgaser är mycket undfallande.Det finns starka skäl för att infe skall avvakta vad som händer iEuropa. Jag återkommer fill vad jag sade i inledningen. Kan vi acceptera atteventuella handelshinder får medföra att våra skogar dör? Kommande års bilmodeller brukar finnas i handeln den 1oktober året innan. Det innebär att modeller säljs fr. o. m. den 1oktober 1986. bör USA-kraven gälla också i . Varför,herr talman, skall vi ha lägre miljökrav än man har i ? Sedda mot den bakgrund som jag här har redovisat är ocksåvåra krav på en halvering av kväveutsläppen rimliga. Pådenna punkt har vi fått reservera oss. Även dieselfordonen måste omfattas, ochUSA-kraven på dieselfordon bör gälla fr. o. m. talare har diskuterat etanol i bensin. Tredjevice talman har väckt en motion i detta ämne. Def är bra om etanol kan användas i detta sammanhang. Vi måste dockobservera att etanol infe ersätter bly. Kalkning är ett värdefullt instrument för att motverkaförsurningens skadeverkningar. I likhet med andra mediciner kan emellerfidockså kalkningen ha skadeverkningar. Nackdelarna med kalkning behöver utredas,liksom möjligheter att få fram alternativa fällningskemikalier för reningsverk. Det är nu mycket angeläget att alla krafter sätts in ikampen mot försurningen. Det är då värt att notera att regeringen iproposifionen i stort sett går förbi de betydande insatser som görs vid våraforskningshögskolor. Det är dock naturligtvis bra att också naturvårdsverketfår forskningsanslag. har tagit fram ett utmärkt programför forskningsinsatser, som kan igångsättas. Programmet ärkostnadsberäknat fill 3,4 miljoner. Från sida anser vi att ettanslag på detta belopp bör ställas till förfogande,utöver de anslag som redovisas i propositionen. I naturvårdssammanhang har vi från oftaframhåUit det hot som 5:3-satsningen innebär mot lövskogen, som har lättare attmotstå försurning. Det finns skäl att vara aktsam om den lövskog som vi har. Viföreslår därför att bidrag i fortsättningen inte skall utgå till 5:3-skogar meddominans av lövträd. Utskottet diskuterar även behovet av internafionellaöverenskommelser. Från folkparfiets sida har vi reserverat oss på elva punkter.Def hade kanske behövts en reservation också när det gäller det internationellaområdet. Speciellt bekymmersamt är det med utsläppen i deösteuropeiska länderna. Det ekonomiska system som dessa länder tvingas levaunder ger ju inte samma möjligheter till tekniska och ekonomiska framsteg som ivästvärlden. Jordbruksministern berömmer sig i detta sammanhang av attha träffat bilaterala avtal. Eftersom jordbruksministern senare skall delta idebatten vill jag fråga: Vilka prakfiska resultat har de bilaterala avtal somträffats med haft? Också utskottet tycker att bör gå i spetsen fördef internafionella arbetet, men då måste - i alla avseenden - vara enföregångare när det gäller egna insatser. Det anförande som jag nu har hållit - och ivilket jag i mycket stor utsträckning har redogjort för våra reservationer -visar att det finns anledning att gå mycket längre i kampen motluftföroreningar, försurning och skogsdöd än vad regeringen har gjort. Deåtgärder som föreslås i propositionen är otillräckliga och, som jag tidigaresagt, alltför undfallande. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2, 6, 7, 9, 10,18, 19, 20, 24 och 25, som behandlar de frågeställningar som jag har tagit uppi mitt anförande. Anf.40 (vpk): Blommorna ochskogen dör - nässlorna breder ut sig. I går rapporterades att en rad arter i vår flora håller påatt utplånas som en följd av försurningen. Skall bli ett land där baranässlorna överlever, där kemiska öknar breder ut sig så attlivsmedelsproduktion blir omöjlig på allt större markområden? En ny skrämmande hypotes tar nu form: Först dör skogen,sedan blommorna, barnen och de vuxna människorna. Hänsynen till företagen inombilindustrin och övriga storföretag, såsom den styrt delar avmiljöpolitiken, är eft hot mot livet. Skogen betraktas som styrka och ryggraden i vårekonomi, dvs, att skogen är den i särklass största källan när det gäller atf gelandet främmande valuta. Ungefär 300 000 svenskar får sin utkomst av skogsbruk och skogsindustri och allade servicenäringar som hör till. Skogsindustrin exporterade 1984 för 46miljarder kronor. Lägger man till detta leveranserna inom avskogsindustriprodukter, kommer man fram till att skogsindustrins samladeproduktionsvärde uppgick till ca under föregående år. Denianspråktagna skogsråvaran motsvarar cirka eft års tillväxt i den svenskaskogen. Gjordainventeringar av skogsskador indikerar att dessa motsvarar bortfallav skogstillväxt - barrföriust - och försämrad virkeskvalitet motsvarandeåtminstone tillväxt i den svenska skogen. Skogsdöden i harsåledes redan lett till samhällsekonomiska förluster. Dessa förluster är mycketbetydande. Oersättligakulturminnen löper risken atf vittra sönder av samma föroreningar som drabbarskogen. Samhället tycks helt sakna överblick, och beräkningar av ekonomiskaförluster och kulturvärdesförluster saknas. Korrosionsskador i övrigt har dockberäknats till ca per Försurningav sjöar, och dricksvatten leder successivt till enormt storakostnader för samhället. Utöver dessa rent samhällsekonomiska konsekvensertillkommer självfallet förlusten av oskattbara naturvärden och risken för attekologiska system slås ut. Sammantagetförefaller det alltså klart motiverat att satsa flermiljardbe-lopp på kampenmot försurningen. Ävenåkerjorden drabbas genom flera olika processer. Försurningen sker genomatmosfäriskt nedfall av svavel- och kväveföreningar, borfförsel avväxtnäringsämnen med grödor, tillförsel av försurande gödselmedel samturlakning av baskatjoner. Kvävegödslingen svarar, genom sin direktförsu-randeverkan på åkerjorden, för i genomsnitt inemot en tredjedel av den totalaförsurningen i landet. Gödslingen svarar för dubbelt så stor andel avförsurningen av åkerjorden som det sura nedfallet. Till detta kommer enförsurande påverkan genom att urlakning och upptagning av växtnäringsämnenökar vid gödslingen, Vpk:smål är att vi skall ha minskat kväveoxidutsläppen till under 200 000ton och svaveldioxidutsläppen fill under , Def senare skulleinnebära att man hade uppnått målet svaveldioxidutsläpp , Ungdomsakfionenför skogar har i ett upprop fill ledamöter inför dagensförsurningsdebaft sagt att regeringens förslag är otillräckliga, Vpk:s förslagför att minska försurning och skogsdöd sammanfaller helt med ungdomsaktionens. Framförallt gäller det att ta så rejäla tag att effekterna i form av minskadförsurning kommer att märkas snabbare än vad regeringen eftersträvar.Reduceringar måste ha verkställts , då ett nytt torrår, som kanförvärra försurningsskadorna, förväntas. Vpkhar tyvärr inte fått stöd av övriga partier när def gäller att kraftfulltminska kväveoxidutsläppen genom sänkta fartgränser på 110 km-vägar,Ungdomsakfionen ställer samma krav men får alltså gehör bara från vpk. 4Riksdagens protokoll 1984/85:138-139 Denna målformulering utvecklasutförligare i reservation 3 fill detta betänkande, I reservafion 9 behandlas kravet på förbättrad avgasreningoch blyfri bensin. Där anges också varför detta är så vikfigt att ,trots att någon internationell överenskommelse inte gått att få fram, börlagstifta om detta. Reservation 11 handlar om tunga dieselbilar ochhastighetsbegränsning. Vpk hävdar att de krav som gäller i påutsläpp från dieselfordon bör införas i fr, o, m, modeller, I samma reservation finns också vpk-kravet om en sänkningav hasfighets-gränsen på våra vägar, så atf den högsta tillåtna hastighetensänks . Reservation 12 gäller behovet av riktvärden ochgränsvärden för hälsovådliga föroreningar i tätorter och industriområden. Reservation 13 tar upp kravet om en utredning avkväveutsläppen från flygplan.