prot · G809103 · 1984-12-31 00:00:00 — I princip blir det inte heller hemmahörande i kommunen,såsom ursprungligen ställdes i utsikt, som kommer att tas in på den häranstalten. Dessutom, det blir en sluten anstalt- inte en öppen, såsom utlovats.Detta har bekräftats av kriminalvårdsdirektören i och avplaneringschefen på . Det leder till slutsatsen att detblir ett tyngre klientel på anstalten än som utlovats. Vad som också ger stödåt den slutsatsen är det faktum att det behövs en skyddszon runt anstalten. Jag menar alltså att man på flera punkter brutit denursprungliga överenskommelsen med kommunen, vars innehåll kommunstyrelsensordförande redogjorde för vid senaste sammanträde.Det är knappast exempel på god demokrati. Inte heller är det god demokrati attgå emot så starka och tydliga lokala opinioner som det här är fråga om. Rosersbergsbornavill inte ha något fängelse, men det vill man i t. ex.Tierp - det framgår av min fråga. Justitieministern har tydligen ocksåuppvaktats av företrädare för , som vill ha anstalten. Dessutomhar man fått stöd av där uppe, som tycker att det skulle varalämpligt att förlägga anstalten till . Varför vill då inte rosersbergsborna ha det här fängelset?För några år sedan diskuterades frågan om lokaliseringen av en narkomanvårdsanläggningtill kommun. I samband därmed hördes en rad myndigheter som ansågs varaberörda av en sådan lokalisering. Samtliga var direkt negativt inställda. Somskäl anfördes att närheten till och narkotikamarknaderskulle motverka behandlingsarbetet. Man menade således att det var klartolämpligt med en sådan lokalisering, och så ser också rosersbergsborna pådetta. Det kan i sammanhanget påpekas att myndigheter och andraberörda inte har hörts i fråga om den här lokaliseringen. skulle, som jagser det, vara ett bättre alternativ, dels därför att anstalten skulle komma attligga i län, dels därför att orten ur kommunikationssynpunkt inteligger så frestande nära narkotikamarknaderna. Inget fängelse är ju, somjustitieministern vet, narkotikafritt. Hänsynen till resvägen för de anställda lär vara det motivsom varit vägledande. Jag kan inte annat än dra den slutsatsen attlokaliseringens lämplighet ur vårdsynpunkt är mindre viktig än personalensresemöjligheter. Lokaliseringen för del ur sysselsättningssynpunktblir då ganska ointressant. Jag vill fråga: Är det ändå inte vårdsynpunkterna som börvara vägledande? Det heter ju trots allt kriminalvård. Och är det inte även idet här sammanhanget viktigt att ha det medborgarinflytande somjustitieministern så vackert talar om på flera ställen i åretsbudgetproposition? Om lokalisering till av en kriminalvårdsanstalt förUppsala län Det är alldeles riktigt att det är vårdsynpunkterna somskall vara vägledande när det gäller utbyggnaden av vårt anstaltsbestånd. Detär just därför som vi placerar en lokalanstalt i nämnda region, där man har ettmycket stort behov av att placera klienter som bor och har sina rötter iregionen så, att de kan avtjäna sitt straff i sin hembygd. Det är riktigt att ungefär medatt Rosersbergsanstalten byggs kommer att förlora en anstalt. Jag kanemellertid upplysa om att redan nu har begärtprojektering av en ersättning för den anstalten, och då självfallet inomUppsalaregionen. anser för sin del att anstalten börligga i , medan tierpsborna anser att den skall ligga i . Frågan omden närmare lokaliseringen inom är för mig en öppen fråga. Slutligen vill jag säga, herr talman, att jag inte harvarit med om hela historieförloppet, men enligt de uppgifter jag har fått harRosersbergsanstalten ursprungligen inte planerats som någonting annat än ensluten anstalt. Jag tror att det har uppstått ett missförstånd, eftersom GörelBohlin säger att de ursprungliga planerna avsåg någonting annat. Ombidragen till elever medförlängd studiegång vid idrottsgymnasier 22GÖREL (): Vid samtalen med kommun har detaldrig sagts någonting annat än att det skulle bli en öppen anstalt med ettlätt klientel i . Det här är en fråga både om demokrati och om vård. Närdet gäller placeringen av denna typ av anstalt ärdetmin uppfattning-som tydligen delas av t. ex. åklagarmyndigheten, polisen iMärsta och en rad andra myndigheter - att tillgängligheten till anstalten intebör vara särskilt bra kommunikationsmässigt. De intagna vid anstalten skallinte ha så god möjlighet att nå narkotikamarknaderna som de kan få i dettafall. Jag skulle alltså vilja rekommendera justitieministern attkontrollera det ursprungliga avtal som har träffats med kommun.Överenskommelsen har faktiskt brutits på en rad punkter. Det handlar definitivt inte om något särskiltsvårt klientel som skall komma till denna anstalt. Det är en lokalanstalt, ochdet betyder att klientelet där är på väg att slussas ut i frihet. Det skulleförvåna mig mycket om rosersbergsborna inte kommer att lära sig att trivas mednärheten till denna anstalt. Det är i varje fall min förhoppning att så blirfallet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga1984/85:443 om bidragen till elever med förlängd studiegång vididrottsgymnasier har frågat statsrådet utbildningsministern är beredd att medverka till att de nuvarande bidragsreglernavid förlängd studiegång vid idrottsgymnasierna också gäller . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall besvara frågan. När idrottsgymnasierna kom till var tanken att elevernaskulle få byta ut vissa timmar mot idrottsträning. Den totala studietidenskulle emellertid inte överstiga den normala för resp. linje. Ett antal kommuner har sedermera, enligt vad jag erfarit,velat förlänga studietiden. Motiveringen har varit att det för vissaidrottsgrenar visat sig svårt att inom de ordinarie tidsramarna få plats medsåväl de nödvändiga undervisningstimmarna som idrottstimmarna. Förutsättningenför inrättande av idrottsgymnasier har dock varit att det skall gå attkombinera idrott och reguljära studier inom en normal studietid. En formellframställning om förlängd studietid har ingivits till regeringen.Den har översänts till och centrala föryttrande. har tidigare på framställningfrån en enskild kommun förklarat att nämnden inte har befogenhet att generelltmedge att studiestöd för en elev i en t. ex. tvåårig utbildning får utgå . Det har i det sammanhanget framkommit att det på vissa håll redan tillämpasett sådantsystem med förlängd studietid, något som varit ovetande om. Att det har uppstått problem när det gäller studiestödetvid idrottsgymnasierna beror alltså på att man vid ett antal skolor utan stödi meddelade föreskrifter organiserat undervisningen på ett sätt som inte står iöverensstämmelse med de ursprungliga intentionerna. Jag förutsätter attskolöverstyrelsen och centrala i sina yttranden över framställningenfrån kommun närmare kommer att belysa förhållandena. 25 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret påmin fråga. Jag tycker inte att jag fick ett konkret svar, och jag skallutveckla det. Intentionerna talar ministern om, och då vill jag säga attintentionerna var att eleverna skulle kunna förena studier och idrott på högnivå. Detta var intentionerna för idrottsgymnasierna, och man skulle göra detså praktiskt och så bra som möjligt för eleverna som var både studiebegåvadeoch duktiga i idrott. Då det gäller att kombinera studier och idrott och nå braresultat i båda grenarna, så finns det vissa skillnader mellan olikaidrottsgymnasier, beroende på vilken idrott som förekommer. Är det en teknikidrottsom inte fordrar lång och tidskrävande konditions- och styrketräning finns dettillräckligt med tid för att eleverna skall kunna klara studierna på ett brasätt inom den fastställda tiden. När det däremot gäller idrotter som kräverlång träningstid - ofta med krav på dagträning - har man en sämre situation medtanke på studierna. Då eleverna blir duktiga i sin idrott - och det är jumålsättningen - blir de ofta uttagna till centrala träningsläger och ocksåibland till tävlingsresor utomlands. I vissa fall betyder detta att en elev påt. ex. ett skidgymnasium som är bra i sin idrott blir borta från undervisningenminst hela läsåret. I ett sådant fall går det inte att reparera elevensundervisningsluckor med stödundervisning och andra traditionella metoder, ochskolledningarna har då sökt andra vägar. Man har gjort den konstruktionen, förlängt studietiden med , men veckotiden har aldrig understigit 23timmar. Eleverna har fått en rimlig arbetsbörda och en rimlig chans i studierna.Men det är naturligtvis viktigt att eleverna får studiebidrag och tillägg ävenunder förlängningsåret. I annat fall blir bördan för deras familjer för tungatt bära, och de måste säga nej till den här möjligheten. Detta drabbarnaturligtvis främst de elever som bor inackorderade, alltså de som kommer frånandra orter. hårde fått det här stödet. skall stödet dras in, ochjag hade frågat om utbildningsministern var beredd att justera bestämmelserna,så att de kom att stå i samklang med de ursprungliga intentionerna föridrottsgymnasierna. Utbildningsministern talar som sagt om intentioner, ochjag vill understryka att det jag här nämnt är de vägledande intentionerna förden här studiekombinationen mellan idrott och studier. Jag hoppas attutbildningsministern i en replik vill ge detta positiva omdöme. Om bidragen till elever medförlängd studiegång vididrottsgymnasier Nr 103 Anf. Torsdagenden Herr talman! Jag vill först erinraom förutsättningarna för idrottsgymna- 21 mars1985 sier, som jag också har nämnt imitt svar. Dessa förutsättningar är ju att elever skall få byta ut vissa timmar mot idrottsträning, men den totala Vissa åldersgränser studietidenskulle inte överstiga den som var normal för varje studieväg. Det här ärriksdagsbeslutet, och det talar alltså inte om någon förlängning. Naturligtvisär det på det sättet att riksdagsbeslutet har man att följa i de kommuner somfår anordna idrottsgymnasium. Sedan kan det vara så att man kommer fram tillatt gällande regler inte ger tillräckligt utrymme för elevernasidrottsutövande, och då utgår jag från att ochidrottsrörelsen hör av sig till regeringen om detta. Så har ännu inte skett.Vad sedan gäller de elever som har antagits till utbildning och förespeglatsmöjligheter till studiestöd för hela den tid som utbildningen pågår, anser jagatt det inte är rimligt att de skall drabbas av att skolorna lagt uppundervisningen på ett sätt som inte stämmer överens med reglerna. De häreleverna bör få sitt studiestöd, och jag avser att vidta de åtgärder som behövsför att också göra detta möjligt. 27 (): Jag tackar för de positiva slutorden i repliken till mig. Jag vill betona att de hittillsvarande resultaten frånidrottsgymnasierna har varit mycket goda. Eleverna har presterat godastudieresultat och också i många fall blivit väldigt duktiga i sin speciellaidrottsgren. Jag kan bara peka på att huvuddelen av våra idrottspojkaroch -flickor i svenska skidlandslaget kommer från dessa skidgymnasier och harhaft förmånen av förlängd studiegång. När vi känner en berättigad stolthet överderas prestationer, skall vi också ha så mycket eftertanke att vi tar detsociala ansvaret. Detta är en mycket liten fråga i det statsfinansiellasammanhanget, och det är en vettig och praktisk tillämpning som vederbörandeskolstyrelser har gjort, när de har gett den här möjligheten. Jag vill att utbildningsministern riktigt noga tänker överdetta. Jag kan redan nu säga att de remissvar som kommer från idrottsrörelsenkommer att mycket varmt tillstyrka en förlängd studietid. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Vissa åldersgränser betänkande 1984/85:28 om vissa åldersgränser. Anf.28 (): För sedan innehöll en artikel, dären läkare pläderade för sänkt eller helt enkelt eliminerad åldersgräns förrösträtt. Han tyckte att vi skulle ge barnen rösträtt - men att den bordebegränsas på så sätt att röstningen skulle ske genom föräldrarna. däreftervar det en docent vid som skrev en artikel, där hanföreslog att barnen själva skulle få utöva sin rösträtt utan föräldrarnasmedverkan. Det förslaget framlades av . Det finns många egendomligheter när det gäller olikaåldersgränser för barn: minderårig, underårig och myndig. Det mest otroliga äratt riksdag anser att det fordras mindre omdöme och mognad för attutöva sin rösträtt och gå och rösta vid val till riksdag och kommuner - och attdet här räcker med att vara - än för att gå till Systemet, då det krävsatt man skall vara . Det anses således att detta är en handling som kräverstörre omdöme och mognad än att rösta! Det är rätt egendomligt! Men, herr talman, innan man ger alla minderåriga rösträtt- antingen direkt eller indirekt genom ombud - kan man börja med att ge demstörre bestämmanderätt över egna tillgångar än de har . Då skulle mankunna få se exempel på hur väl de skulle använda en vidgad bestämmanderätt. Detär nämligen så att omyndiga tonåringar, om de får den ljusa idén att köpaaktier eller obligationer, inte kan göra det. Då säger banken eller mäklarenett bestämt nej och upplyser om att det krävs föräldrarnas tillstånd för attutöva en så klok handling. Men om en omyndig tonåring går från affär till affäroch köper godis för allt vad han äger och har reagerar ingen! Dä utgår tydligenaffärsinnehavarna från att det är självklart att barnet har föräldrarnastillstånd. Gränsen för underårig, , och minderårig, ,gällde även när myndighetsåldern var och mer, men när man sänktemyndighetsåldern till gjorde man ingen ändring av gränsen för underårigoch minderårig. Med hänsyn till att barn i dagbevisligen mognar tidigare både kroppsligen och andligen än förr i världenfinns det, tycker jag, anledning att sänka den gränsen - hur mycket kandiskuteras. Jag har, tycker jag, ändå fått ett positivt avstyrkande avutskottet. Till min stora glädje har dessutom mina partivänner i utskottet iett särskilt yttrande framfört att det enligt deras mening bör finnas enenhetlig åldersgräns då olika rättigheter och skyldigheter inträder. Låt mig,herr talman, sluta med att citera ordspråksboken: Vänj den unge vid den väg han bör vandra, så viker han ej därifrånnär han blir gammal. Anf.29 (): I det här betänkandet från lagutskottet behandlas tvåmoderatmofioner, som båda gäller myndighetsålder. I den ena motionen - den av - krävs att enanpassning skall göras av åldersgränsen för underårigs rättigheter till densänkning av myndighetsåldern som skett. Motionären hänvisar härvid till attföräldrabal-ken 9 kap. 3 § ger underårig som fyllt rätt att exempelvisråda över vad han genom eget arbete förvärvat eller vad han fått genom gåvaeller testamente. Dessa bestämmelser gällde även när myndighetsåldern var21 år.När nu myndighetsåldern bör en anpassning ske och 2 protokoll 1984/85:103-104 åldersgränsenför underårigs rättigheter sänkas i motsvarande grad, dvs. till , ansermotionären. I den andra motionen - av - yrkas på ettenhetligt myndighetsbegrepp. Motionären exemplifierar med en mängd olika åldersgränserför exempelvis inköp av varor på Systemet, sludiemedelstilldelning, osv. Bägge dessa motioner har avstyrkts av utskottet, och dehar inte heller föranlett några reservationer. Låt mig endast helt kortmotivera utskottets ställningstagande. yrkande om ett enhetligt myndighetsbegreppkan verka bestickande. Utskottet har emellertid vid tidigare tillfällenbehandlat frågeställningen och därvid noggrant prövat frågan. Utskottet har dåkommit fram till att varje åldersgräns måste bestämmas med hänsyn till detsyfte den avser att tjäna. Det finns en faktisk motivering för varjeåldersgräns. Det hindrar dock inte, anser utskottet, att man i det fortsattalagstiftningsarbetet bör sträva efter att beakta önskemålet om så enhetligaåldersgränser som möjligt. Detsamma gäller kravet i motion. De särskildareglerna i om att den som har fyllt i viss mån skall fåråda över sin egendom har tillkommit efter noggranna överväganden om när ettbarn nått en sådan psykisk mognad att det bör ha en viss rättshandlingsförmåga.Det förhållandet att myndighetsåldern har sänkts kan alltså inte utan vidaremedföra att de här reglerna ändras i motsvarande grad. Utskottet vill dock poängtera att dessa frågor mycket välkan prövas av den särskilda utredare som tillkallats för att göra en översyn avlagstiftningen om förmynderskap och godmanskap. Därmed, herr talman, yrkar jag avslag på bägge motionernaoch bifall till lagutskottets hemställan i betänkande nr 28. Anf.30 (): säger mycket riktigt att utskottet motiverarsitt avstyrkande med att varje åldersgräns måste bestämmas under hänsynstagandetill det syfte den avser att tjäna. Men det är en illusion att tro att man kansäga att syftet med en viss åldersgräns är sådant att den skall vara just 14år, medan den i ett annat fall skall vara , osv. Då hamnar man i sådanaorimligheter som att vi har allmän rösträtt vid och att den allmänna"inköpsåldern" för varor på Systemet är , och så har vid dåunderåriga som är och minderåriga som är . Det går inte att drasådana gränser; det är alltså en illusion man bygger det argumentet på. I sitt betänkande skriver utskottet att det i och för sigskulle vara "tillfredsställande om man kunde ha ett system med enhetligaåldersgränser". Jag tror också att den dagen kommer, för det system somman nu har är väldigt otillfredsställande. Den sänkta rösträttsåldernmotiverades med att tonåringarnas mognad nu kommer tidigare. Men då har man självfalletfått en förskjutning hela vägen. Anf.31 (): Åldersgränsen får aldrig bli ett självändamål. Därförmåste man pröva detta väldigt noggrant från fall till fall. Vid de prövningarsom har skett har man kommit fram till just dessa gränser. Det förhållandet har sänkt myndighetsåldern kan inte automatiskt medföra att man skall sänkaäven åldersgränserna för barn och ungdomar i motsvarande grad. 32 (): Det är underligt att man anser sig ha konstaterat attmyndighetsåldern för att få rösta skall vara men för att få köpa påSystemet . Inga som helst undersökningar styrker detta, utan det helaverkar mycket godtyckligt. Jag har försökt forska i arkiven för att finna någonmotivering härför eller för gränsen för underårig vid och för minderårigvid . Det finns inga motiveringar utan egentligen bara allmännaresonemang. Utredningen har också fått ett "tilläggsuppdrag", vilketjag tycker är väldigt positivt. Utskottet skriver: "Utskottet villemellertid framhålla vikten av att man i de fortsatta lagstiftningsarbetetbeaktar önskemålet om så enhetliga åldersgränser som möjligt." Införsel för fordran på underhållsbidrag Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 9 § Föredrogs lagutskottets betänkanden 1984/85:30om översyn av reglerna om införsel för fordran på underhållsbidrag, 1984/85:31om aktiebolagsrättsliga frågor samt 1984/85:32 om ägarlägenheter ochbostadsrätt. 33 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 30, 31 och 32 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså lagutskottets betänkande 30 om översynav reglerna om införsel för fordran på underhållsbidrag. Införselför fordran på underhållsbidrag 34SIGVARD (): Till det här betänkandet nr 30 frånlagutskottet har fogats en reservation från och moderatasamlingspartiet. Frågan om ändring i utsökningsbalken i vad gäller införsel avfordran på underhållsbidrag har ju tidigare aktualiserats motionsvägen undertre riksmöten, /84. I årets motion nr 1663 av ,, återkommer yrkandet att införselreglerna skall kompletteras.Motionären anser att Införsel för fordran på underhållsbidrag införsel för underhållsbidrag bör kunna ske också i sådanersättning för inkomstbortfall som utgår vid arbetslöshet och utbildning. Frågan har, som framgår av betänkandet, varit föremål förutredning av ensamförälderkommittén, som slutförde sitt uppdrag 1983 genomöverlämnande av betänkandet SOU 1983:51, Ensamföräldrarna och deras barn. Enav de frågor som kommittén har behandlat är indrivning av underhållsbidrag.Kommittén konstaterar i sitt betänkande att de nuvarande reglerna innebär attperioder av sjukledighet, arbetslöshet, föräldraledighet och repetitionstjänstgöringi det militära ställer sig olika från ekonomisk synpunkt för denbidragsskyldige, trots att förmågan att betala av på skulden kan vara densamma. Kommittén anser att dessa olikheter i behandlingen ärotillfredsställande och föreslår därför att utsökningsbalken ändras så, attinförsel skall kunna ske i alla sådana ersättningar som är att betrakta såsomersättningar för inkomstbortfall, alltså också i arbetslöshetsersättning ochunderhållsbidrag. De ökade utgifter som den bidragsskyldige ofta får vidsjukdom, arbetslöshet m. m. skall enligt kommitténs förslag i stället beaktasav kronofogdemyndigheten vid bestämmandet av det belopp som skall förbehållasgäldenären för eget underhåll och familjens behov, det s. k.förbehållsbeloppet. Vid remissbehandlingen har samtliga instanser som yttratsig i införselfrågan - bl. a. och -tillstyrkt förslaget att arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag skallkunna tas i anspråk genom införsel. Vi vill från reservanternas sida särskiltfästa uppmärksamheten på att i sitt yttrande ansåg detangeläget att förslaget blev genomfört och detta utan att behandlingenav kommitténs övriga förslag avvaktades. När vi senast behandlade frågan i lagutskottet i fjolvåras - jag hänvisar till lagutskottets betänkande 1983/84:33 - hade vi iutskottet den gemensamma uppfattningen att det ändå var rimligt attremissbehandlingen av kommitténs betänkande då avvaktades innan slutligställning togs till frågan i vilka ersättningar införsel skulle medges. har vi resultatet av remissbehandlingen som visar enenhällig tillstyrkan av kommittéförslaget och därmed centermotionens syfte. Vireservanter finner därför att inga godtagbara skäl föreligger för att fördröjaen lagändring i frågan. Det skäl som utskottsmajoriteten anför, nämligen attinförselreglerna endast är en delfråga i en genomgripande översyn av systemetmed underhållsbidrag och bidragsförskott som bereds i ,ändrar inte heller vår inställning. Frågan om införsel i arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag bör således enligt vår mening lösas nu genom att regeringenlägger fram förslag till ändring i utsökningsbalken. Detta hemställer vi attregeringen ges till känna. Med hänvisning till vad jag här har anförtyrkar jag bifall till den reservation som fogats till betänkandet. Anf.35 (): I motionen begärs en översyn av reglerna om införsel förfordran på underhållsbidrag. Enligt utsökningsbalken får införsel göras försådana fordringar, och man får då ta i anspråk bl. a. en underhållsskyldigslön, pension, sjukpenning och annan dagersättning som utgår på grund av sjukdomoch olycksfall. Motionären anser att införsel för fordran på underhållsbidragbör få ske också i arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. påpekade mycket rikfigt attensamförälderkommittén har behandlat de här frågorna och också tillstyrkt attinförselmöjligheterna utökas. Kommitténs förslag har remissbehandlats ochövervägs nu i . Jag vill för min del endast understryka det förhållandetatt frågan om den ändring som föreslås i motionen är bara en delfråga i engenomgripande översyn av systemet med underhållsbidrag och bidragsförskott. Jaganser därför att regeringens ställningstagande inte bör föregripas. Jag yrkar avslag på reservationen och bifalltill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om lagutskottetsbetänkande 32.) 36 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera lagutskottetsbetänkande 31 om aktiebolagsrättsliga frågor. 37 NICGRÖNVALL (m): Det ärende som berörs i detta betänkande ären av långkörare. Det är tredje i följd som identiskamotioner behandlas, möjligen med den nyheten för året att har ettyrkande om att öppna en möjlighet för bolag att förvärva aktier i det egnaaktiebolaget. majoritet har avvisat motionsyrkandena medhänvisning till, som det står i betänkandet, att något nytt inte inträffatsorii skulle motivera ett ändrat ståndpunktstagande. I detta uttalande tycks faktiskt ligga ett intresse förfrågeställningarna och ett slags sökande efter möjligheter att medverka tillatt lösa ett problem.