prot · G809145 · 1984-12-31 00:00:00 — Fortsatt valuta- Anf. 34 BJÖRNMOLIN (fp): reglering Dess värre måste jag säga atf, även GunnarSträng är företrädare för det regleringsfänkande som fidigare härvisade sig vara förespråkare för. Naturligtvis finns def många skuldfyngdasvenska företag med skulder i uflandet som de vill göra sig av med. Det kan maninte göra utan vidare med hänsyn till vår valutareserv. Lösningen av problemet,, kan i längden inte vara en valufareglering, utan vi måste föraen sådan ekonomisk politik och näringspolitik i detta land atf det på nytt blirnaturligt för de svenska företagen aft investera, ta lån och bygga upp sinproduktionskapacitet. Def är detta som är vår huvudinvändning mot denekonomiska politik som socialdemokrafin har fört, med löntagarfonder och annatsom har hejdat def svenska näringslivets naturliga utveckling. Jag är från mina liberala utgångspunkter övertygad om attvalutareglering, prisreglering, införande av allehanda fonder,tvångsinsäftningar av medel på konton i och den typen avregleringspolitik i längden inte alls är någon lösning på de problem som GunnarSträng här nämnde, 35 (): Jag tycker aft inlägg var mycket representativtför en gammal trogen socialdemokrat. Socialdemokraterna har svårt aft tänka sigaft bedriva ekonomisk politik utan en mängd regleringar. Det är intressant atfläsa . Effekten av den hitfills fördapolitiken har ju skapat dagens läge, och i pressmeddelandet står det bl, a,följande: "De inträffade händelserna gör det nödvändigt atf vidta en radekonomisk-politiska åtgärder ," Def är just effekten av en reglering:den föder en rad nya ingrepp och regleringar. Vill man infe ändra på detta ärdef lätt att argumentera för en bestående ordning. Men andra länder har intefallit för denna argumentering. Varför skulle Sverige.vara så unikt aft definte går att fa bort valufaregleringen? Den måste vi ha av allting. Man sadedetsamma när avskaffade alla regleringar iVästtyskland, Men def skedde ju ett under. Även kanske är moget för ettunder: 36 (): Jag försökte återföra den här debattenfilidet verklighetsunderlag som jag tycker skall finnas i varje diskussion.Jag får till svar att vi kan göra oss av med valutaregleringen vid kommandeårsskifte, bara man för en annan politik. Här för in en debatt omlöntagarfonder. Allmänt fal kan infe förändra den verklighet som vi har och somjag försökte illustrera i mitt förra anförande. Först dendag vi har fått eft ordentligt överskott i bytesbalansen kan vi 85 klara av vår utlandsskuld. Den är när det gäller deprivata företagens utlandsskulder oroväckande stor. Företagen är dessutomlikvida i alldeles särskild grad och vill av kända skäl bli fria från sinutlandsskuld. Vi orkar inte klara av detta förrän den dag vi kan hänvisa filldef överskott i bytesbalansen sorn jag erinrade om. Märk väl: Varje miljon iutlandsskuld skall betalas i valutor. Det är detta som är problemet. Se på denprivata utlandsskulden, för all del även statens utiandsskuld, i förhållandetill den valutareserv som vi har. Tänk er för vilken press på valutareservendet skulle innebära om man lämnade fritt utan att ha detta stabila överskott ibytesbalansen. Det blir ju en katastrof, som i sin tur kommer atf krävaingripänden som vi helt enkelt inte vill tänka oss omfattningen och graden av.Det är en verklighetsfrämmande debatt ni för när ni ställer konkreta krav påatf göra slut på valutaregleringen om eft halvår, när situationen är som denär. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 141 förreservationen av m, fl. betänkande 27 Punkt 1 Mom. 1(översyn i syfte att avveckla statliga fasfigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avRune m, fl, - bifölls med acklamafion. Mom. 3 (översyn av status) Utskottets hemsfällan bifölls med 232 röster mot 77 förreservafion 2 av m,fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(fortsatt valutareglering) Utskottets hemsfällan bifölls med 165 röster mot 144 förreservafion 1 av m, fl. Mom. 2 (liberalisering av valutalagstiftningen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3(gemensam nordisk aktiemarknad) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 3 avBjörn m, fl, - bifölls med acklamafion. Mom. 4(begränsning av svenska företags investeringar i uflandet) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 16 förreservation 4 av , 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom. 5 (regler för utlännings aktieförvärv i svenskaföretag) Utskottets hemsfällan bifölls med 289 röster mot 17 förreservation 5 av , 1 ledamot avstod från att rösta, 1984/85:31Anslag för /86 till riksgäldskonforet samt ändring i lagen omriksgäldskontoret (prop, 1984/85:100 delvis och förs, 1984/ Utskottets hemställan bifölls. Vissa uppbörds-och taxerings frågor m. m. 4 § Vissa uppbörds- och taxeringsfrågor m. m. Föredrogs skatfeufskottets betänkande 1984/85:49 om vissauppbörds- och taxeringsfrågor m, m. Anf.37 (): Få nya skafteregler har väckt så mycket kritik som densedan två år verkande s, k, angiverilagen. Det som människor mest reagerat motär skyldigheten att i självdeklarationen lämna uppgift om någon uppdragstagareunder året utfört arbete åt uppdragsgivaren för mer än . Ursprungligen var beloppsgränsen . Den våldsammakritiken förmådde inte regeringen att slopa den förhatligauppgiftsskyldighefen, utan man nöjde sig med aft höja gränsen föruppgiftsskyldighef fill , Lagen drabbar först och främst småhus- och lägenhetsägare,och redan vid införandet var vi moderater kritiska mot förslaget. Det visadesig mycket snabbt att de ökade kraven på vanliga enskilda medborgare, somdessutom ofta helt saknar erfarenhet som arbetsgivare, inte alls hade någonförankring i rättsmedvetandet. , när lagen fattadesav , framhöll vi från moderat håll att syftet med uppgiftsskyldighetenmycket effektivare skulle uppnås om man, som vi föreslog, beviljade rätt fillavdrag för reparationer på schablonfaxerade småhus, I och med att avdragkrävdes förelåg ju också behov av aft dokumentera reparationerna i fråga. Vikräver att lagen om uppgiftsskyldighef för småhusägare och lägenhefsinnehavareslopas, I en gemensam borgerlig reservafion kräver vi ånyo attuttaget av preliminär B-skaff återförs från nuvarande till av denslutliga skaften året näst före inkomståret. De nyareglerna om 120-procentigt uttag innebär att regeringen förväntar Vissa uppbörds-och taxeringsfrågor m. m. sigantingen en stadig årlig inkomstökning för rörelseidkarna eller också, vidoförändad real inkomst, en tioprocentig inflation. Men det senare alternativetkan man naturligtvis inte åsyfta, eftersom inflationen 1984 beräknades till 4%och innevarande år till , Företagarnas inkomstutveckling har sanneriigen inte varitgynnsam, särskilt inte med tanke på bl, a, höjda arbetsgivaravgifter ochförsämrade avskrivningsregler. En allmän uppräkning av den preliminäraB-skatten är oskälig, och skatteuttaget bör återföras till fidigarenivå, I reservation nr 3, som också den är gemensam för de treborgerliga partierna, begär vi att förefagsskaffekommiffén får tilläggsdirektivatt i samråd med skatteförenklingskommittén se över beskattningsreglerna förföretagsledare i fåmansföretag. Av egen erfarenhet vet jag bl, a, hur krångligt,tidsödande och onödigt def är aft behöva fylla i deklarationsblankett nr 10, Ett annat onödigt krångel för egenföretagaren innebär denu gällande reglerna om avsättning för egenavgifter. Fr, o, m, 1983 årstaxering skall en kategori näringsidkare, nämligen den utan i firmanmedhjälpande make eller maka, medta egenavgifterna i sina räkenskaper. Eftersom avdraget för egenavgifter inte får användas fillresulfatuf jämning eller konsolidering i bokföringen, skulle det inte medföranågra som helst skaftekonsekvenser om man infe tog med egenavgifterna ibokföringen utan blott redovisade dem i självdeklarationen. Många anledningarfill missförstånd och felaktigheter skulle då försvinna, varför taxeringslagenabsolut bör ändras på denna punkt. Då såväl bokföringsnämnden somriksskatteverket uppenbarligen har uppmärksammat saken, får man förutsätta attregeringen tar initiativ till en ändring. Av den anledningen har vi nöjt ossmed ett särskilt yttrande i frågan. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall till de trereservationerna fill utskottets betänkande. Anf.38 (): I skatteutskottets betänkande nr 49 behandlas vissa frågorom uppbörd och taxering, bl, a, reglerna för debitering av B-skaft, I enpartimotion från krävs atf den regel som fastställdes på hösten 1982upphävs och att en återgång sker till fidigare bestämmelse om aft den slutligaskatten året före iippbördsåref skall utgöra grund för def kommande åretspreliminära B-skatt, Eft bibehållande av regeln med en uppräkning av denpreliminära B-skatten till skulle för många innebära att en för hög skattutfås under inkomståret. Utskottsmajoriteten hänvisar nu till den sammantagnaeffekten av B-skatteuppbörden och konstaterar därvid atf kvarstående skatt ochöverskjutande skatt totalt sett uppgår fill ungefär samma nivå. Avsikten med B-skatteuttaget är att det skall fillämpas påpersoner med inkomster som är svåra att förutse på eft tidigt stadium. Dettaborde beaktas vid fastställandet av uppbördsreglerna. Småföretagare,jordbrukare och pensionärer är stora grupper som tilldelas B-skatt, Det är infegrupper vars inkomsterstiger i den takt som en uppskrivning fill av skatteuttaget innebär.Visserligen kan vederbörande preliminärdeklarera, men svårigheten aft bedömainkomstens storlek är betydande, Def är dessutom ett extra besvär att göra enpreliminärdeklaration. Ofta framhålls från socialdemokraternas sida att skattenskall erläggas när inkomsterna uppstår. Hade man uppnått ett skattesystem därså kunde ske skulle nog många känna stor fillfredsställelse. Men det har maninte lyckats med hitinfills. För exempelvis jordbrukare med enbartvegetabilieproduk-tion blir inkomsten samlad till årets sista fyra månader.Ända fram till dess är det ganska ovisst hur stor inkomsten blir. Därför anservi reservanter att måtte besluta om en tillbakagång till de reglersom gällde , I den centermotion som jag tidigare nämnde yrkas också attföretagens inbetalning av skatter och avgifter skall förenklas, liksom attföretagens uppgiftsskyldighef skall begränsas. På den förstnämnda punkten har utskoftsmajoritefen i vissmån gått motionärerna till mötes. Utskottet skriver att det nu förutsätts attfrågan snart kan lösas. Vi motionärer hoppas verkligen aft ärendet inte blirliggande, utan atf förslag presenteras för . Beträffande punkten begränsningar av företagensuppgiftsskyldighet och en översyn av skyldigheten för fåmansföretagare aft avgedeklarationsblankett 10 har utskottet visserligen uttalat sig välvilligt, mennågon åtgärd för att verkligen försöka åstadkomma förenklingar har man infevelat gå med på, I reservation 3 understryker vi reservanter nödvändigheten avåtgärder för att förenkla reglerna för beskattning av företagsledare ismåföretag, I eft särskilt yttrande berörs rätten fill avdrag förreparationer av småhus. begärde , efter ett yrkande i encentermofion, en utredning angående denna fråga, men fortfarande har ingetutredningsförslag framlagts. sägs emellertid att bostadskommittén inom kortkommer atf slutredovisa sitt förslag och aft kommittén därvid också skallredovisa förslag på denna punkt. Ställt inför detta faktum har vi infereserverat oss, utan avvaktar vad bostadskömmittén kommer fram fill. Med utgångspunkt i vad jag har anfört ber jaghärmed att få yrka bifall till reservationerna 2 och 3 samt i övrigt fillutskottets hemsfällan. Vissa uppbörds-och taxeringsfrågor m. m. 39KJELL (): I det betänkande som vi nu debatterar stårfolkpartiet bakom reservafionerna 2 och 3, Den senare handlar om företagensuppgiftsskyldighet. Med tanke på kammarens pressade tidsschema skall jagnöja mig med att yrka bifall till reservationen och hänvisa till vad fidigaretalare har sagt. Då def gäller reservation 2, som handlar om debitering avB-skatt, måste jag ändå säga några ord. Många stod nog frågande när regeringen hösten 1982föreslog en så kraftig ökning av preliminärskatteuttagef som årligen.Själv skrämdes jag av den bild av den ekonomiska utvecklingen som regeringentydligen hade Vissa uppbörds-och taxeringsfrågor m. m. när denfann sig föranlåten att göra detta. I dagens situation framstår en uppräkningtill som en ren orimlighet. Behovet att höja preliminärskatfeutfaget bestäms ihuvudsak av fyra faktorer. Den mest närliggande är naturligtvis höjningar avskatter och arbetsgivaravgifter, som då i sin tur föranleder en höjning av defpreliminära uttaget. Den andra orsaken jag kan tänka mig är en realinkomstökning, som självfallet bör öka preliminärskatteuttaget. Övriga faktorerär inflafionen och att investeringsutvecklingen påverkas. Vi vet att reala inkomstökningar som motiverar en så härkraftig höjning av preliminärskatteuttagef infe kommer att uppstå. Det påpekasockså i reservationen att inkomstökningarna för småföretagare har varit mycketmåttliga. Då återstår inflationen. Jag har tidigare kritiserat regeringenför dess oförmåga att hålla inflationen nere. Trodde socialdemokraterna pådenna förmåga, skulle de naturligtvis införa ett fullständigt inflationsskyddoch inte totalt avskaffa det som finns. Inte heller skulle regeringen iså fall vidta den åtgärd som vi nu debatterar, att höjapreliminärskatfeutfaget. Def driver ju på prisökningarna. Enda fördelen som kan noteras - om det nu är en fördel -är aft def har blivit lättare att beräkna inflafionen i vårt land. Mantillämpar vad som skulle kunna kallas multiplikationsmetoden. Man tarregeringens inflationsmål och multiplicerar det med 2. Då har man fått fram detfaktiska utfallet. De åtgärder som regeringen vidtar stärkerinfe tilltron fill regeringens vilja att bekämpa inflationen. Tvärtom ökar deinflationen. De pengar som företagarna skall betala i preliminär skaft måstefas ut på priserna. Ytterst handlar det naturligtvis om förtroendet förregeringens polifik. Min avslutande fråga då det gäller debitering av B-skattblir därför: Befarar skatteutskottets socialdemokrafiska majoritet att dettaförtroende är så naggat i kanten att företagarna nu skall minska sinainvesteringar? Def är den återstående orsaken till att kraftigt höja uttaget avpreliminärskaft. Herr talman!Jag avvaktar svaret och yrkar bifall till reservation 2. Avslutningsvis skall jag säga några ord om motion 1487 avmig och . När de nya reglerna om samordnad uppbörd av källskaft ocharbetsgivaravgifter beslutades sattes föreningslivet, inte minstidrottsföreningarna, i en fullständigt orimlig situation. Föreningarnasfunktionärer riskerade att få syssla med skatteindrivning och byråkrati istället för ungdoms- och idrottsverksamhet. Ett arbete på att komma till rättamed detta har inletts, vilket jag noterar med tillfredsställelse. Jag har för dagen inget yrkande, men jag ämnar kommafillbaka om frågan inte får en tillfredsställande lösning. Anf.40 (): betänkande 49 som vi nu behandlar rör,som vi hört av föregående talare, vissa uppbörds- och taxeringsfrågor. utskottetsbetänkande har fogats tre reservafioner, som jag kort skall kommentera. I reservation nr 1 yrkas att reglerna föruppgiftsskyldighef skall upphöra att gälla för småhus- öch lägenhetsinnehavare.Moderaterna i utskottet står ensamma för den reservafionen. Det finns alltså enbred enighet i utskottet om atf nämnda regler åtminstone tills vidare måstefinnas kvar. Uppgiftsskyldighefen för småhusägare och lägenhetsägare föruppdragsersätfningar har tillkommit som ett led i försöken aft komma till rättamed den s. k. grå arbetskraften. Enligt utskotfsmajorifefens uppfattning är detännu för tidigt atf uttala sig om effekterna av den nuvarande lagstiftningen. Att, som reservanterna vill, redan nu upphäva lagen, utanatt ersätta den med någon annan kontrollåtgärd, är ej försvarbart. Möjlighetenatf lösa kontrollproblem på andra vägar ingår i bostadskommitténs utredningsuppdrag.Förslag från kommittén kan vänfas och bör enligt majoritetensuppfattning avvaktas, innan ställning fas till andra lösningar av frågan. I reservafion nr 2 yrkas från de borgerliga ledamöterna iutskottet aft uttaget av preliminär B-skaff skall återföras till den fidigarenivån, dvs. eft uttag på mot det nu gällande uttaget på . Som mofivför en återgång till den tidigare nivån anför reservanterna bl. a. attinkomstufveck-lingen för egna företagare varit svag -något som def väl kan råda delade meningar om. Från utskoftsmajoritetens sida kan vi ej av tillgängligauppgifter finna mofiv aft nu gå ifrån den 20-procenfiga uppräkningen. Av desiffror som redovisas i utskottets betänkande framgår det att B-skaffeuftagefgenerellt inte varit för högt utan snarare för lågt. Man bör även ha med ibedömningen de stora ränteförluster staten skulle få vid en återgång till ett100-procentigf uttag. Reservanterna framför att gällande regler leder till enbelastning för genom ett ökat antal jämkningsansökningar. Somframgått av uppgifter utskottet fått från harjämkningsansökningar ej påverkats i märkbar grad. Def bör även framhållas att -enligt de uppgifter som erhållits från verket - det visar sig atterfarenheterna av reglerna är posifiva. Def finns alltså motiv för atfbibehålla nuvarande uttagsprocent i stället för att gå fillbaka fill tidigarenivå. Till vill jag säga atf vi frånutskoftsmajorifetens sida inte tror att företagen skall minska investeringarnagenom atf sådana här åtgärder vidtas. Den enda anledningen till atf ha eftuttag på är aft det har gjorts och görs ett undemftag på preliminärB-skaff. I reservation nr 3 yrkas atf tilläggsdirektiv skall gesfill två kommittéer i fråga om förenklingar av de särskildabeskattningsreglerna för företagsledare i fåmansföretag. Utskottsmajoriteten har ej något atf invända motuttalandet aft uppgifts-skyldigheten för företagen i möjligaste mån börförenklas och atf regeringen uppmärksamt bör följa utvecklingen i förevarandefråga. Vi utgår också från atf alla uppslag fill förenklingar avdeklarationsblanketterna skall tas fill vara i det pågående utredningsarbetet. Vissa uppbörds-och taxeringsfrågor m. m. Vissa uppbörds-och taxeringsfrågor m. m. Jag vill också nämna att regeringen gettriksskatteverket i uppdrag atf utforma ett nytt sysfem för hur företagen skalllämna uppgifter för beskattning. Systemet bygger på eft förslag fråneko-kommissionen. Det innebär bl, a, aft i stort sett samtliga näringsidkareskall lämna uppgifter om sina skattemässiga förhållanden på ett standardiseraträkenskapsschema, skall bedriva utredningsarbetet i kontaktmed bl, a, organisationer som företräder näringslivet, Utskoftsmajoritefenanser därför att några ytterligare åtgärder ej är erforderiiga i denna fråga. Jag yrkarmed detta bifall fill utskottets hemställan i dess helhet. 41 (): vill inte slopa uppgiftsskyldighefen enligt dens, k, angiverilagen. Skälet är, säger han, att def inte finns någon annankontrollåtgärd. Men vi har redovisat just en annan kontrollåtgärd, nämligenavdragsrätt för reparationer. För inte så länge sedan antog en borgerligriksdagsmajoritet ett uttalande atf man borde se över reglerna så att man kundeskapa avdragsrätt för sådana reparationer. Ingenting har hänt, och därförtycker vi att def är på fiden atf vi kräver att dessa uppgiftsskyldigheterskall utgå ur lagstiftningen. När def gäller det 120-procentiga uttaget av B-skatf sägerOlle Wesfberg att def går ungefär jämnt upp och att staten skulle förloramycket i räntor om man återgick till , Def är nog riktigt att statenskulle göra en viss förlust på räntor, 1 preliminär A-skatt tar man ut 5 miljarderför mycket. Det gör sig staten alltså en ordenlig hacka på. När säger aft def gårungefär jämnt upp är det riktigt, men def betyder infe aft def är rättvist överhela linjen, , som är vårt största företag, betalade förra bokföringsåret1 600 milj, kr, i skaft, 10 miljoner för litet i inbetald preliminärskaftmotsvaras av att 10 000 B-skattare betalar in kanske , för mycket. Mankan infe säga atf detta sysfem är bra bara för aft saldof av överskjutandeskaft och kvarstående skaft är lika, Def finns många enskilda varianter där detkan slå fel. Möjligheten att lämna preliminär skatt tycker många är besvärligoch en hel del känner inte till den, Def är alltså motiverat att återgå till de100 % vi har haft fidigare. Anf.42 (): När def gäller frågan om ränteförluster kan man diskuteravem det är som gör dessa ränteförluster, I det exempel som jag anförde i mittförra inlägg är def faktiskt skattebetalaren som får stå för ränteförlusterna ioch med att han får betala skatten än han får inkomsten.Syftet med B-skatten är aft den skall tillämpas när man har en inkomst som äroregelbunden. Detta vill man inte från socialdemokrafiskt håll ta någon som helsthänsyn till, och def innebär aft man här utsätter en del av dem som betalarB-skatt för en onödig kostnad - en kostnad som är högre än motsvarande kostnadför dem som har jämna inkomster och A-skaft, Menar att def ärrikfigt att man totalt sett skall ha samma nivå för samtliga B-skattare och attdet skall finnas en balans när det gäller kvarvarande skaft och tillkommandeskatt? Den andra frågan som jag berörde i mitt förra inlägggällde förenklingen av uppgiftsskyldigheterna. Där säger atf mannu har tillsatt en utredning som syftar till aft företagen skall lämnalikartade uppgifter på ett standardformulär. Jag ryser inför denna tanke. Skallman ha samma formulär för storföretagen som för småföretagen och därmed ställatill ännu mer trassel för småföretagarna? Det vore bättre atf fa fram enblankett som passade för yrkesgruppen än att skapa en standardisering som skallvara likartad för de jättestora företagen och de små företagen. Detta ser jag på med stor oro, Def vore nästa fas därDatasverige skall gå före förnuftet. Vissa iippbörds-och taxeringsfrågor m. m. 43 (): Jag får nu höra att det har varit ettunderutfag av preliminärskaft, Def är ganska naturligt, i och för sig. Jagredovisade fyra faktorer som gör att def uppstår ett underuttag. En av defaktorerna var inflationen. Vid hög inflation uppstår ett underutfag. Detta ärsannolikt förklaringen till att det har varit på det här sättet. Men ärfrågan om ni tänker stå fast vid inflationsmålet på . Då bortfaller ju denbiten. Och eftersom dessutom försäkrade att investeringarna infeskulle sjunka, har vi ju tagit bort ytterligare en faktor. Då blir de tvååterstående faktorerna som kan motivera detta uttag antingen att ni tänker höjaskatter och avgifter kraftigt eller atf företagarna kan vänta sig en sällsyntgod realinkomstutveckling. ber jag att svara: Vilken av de härbåda sakerna kommer att inträffa? 44 (): Jag tycker att det är ett litet konstigt resonemang ni förfrån borgerligt håll. Enligt det skulle def vara fråga om eft stort överuttagav preliminärskaft för B-skaftarna. Jag kan visa på att hargjort beräkningar , varav framgår att underutfaget fortfarande - trotsett uttag på - blir ca . Skulle det i något enskilt fall bli ett alltför stort preliminärskatteuttaghar ju varje B-skaftebetalare möjlighet aft begära jämkning. De har alltid haftden möjligheten, och som jag pekade på i mitt huvudanförande har def inte hosriksskatteverket - där vi har hört oss för i denna fråga - varit någon påtagligökning av jämkningsansökningarna. Inkomstutvecklingen för B-skattarna har legatså aft preliminärskatteuttagef ungefär har stämt överens med den slutligaskatten. Varför skall B-skattarna ha en ännustörre skaftekredit än de har ? De löntagare som betalar A-skatt har intenågon skaftekredit alls. Deras preliminärskatt stämmer i stort sett överens medvad de får betala i slutlig skaft. Där finns en stor skillnad. 45STIG JOSEFSON (c): Jag blev faktiskt förvånad när att inkomstökningen för B-skatfarna har varit av den omfattning som han Vissa uppbörds-och taxeringsfrågor m. m. nämner.Det säger den statistik som hänvisar till inte ett dugg om - utanden visar det totala resultatet.