prot · G809120 · 1984-12-31 00:00:00 — företeelse som successivt försvagat'tablåstyrkan är det faktum att kvinnornu i stor utsträckning sökt sig till polisbanan och frånvaro på grund avgraviditet blivit vanligt förekommande, en företeelse som var okänd. Stockholmspolisenhade färre än 10 tjänstgöringslistor - nu är antaletöver 100. Planeringen har på ett synnerligen dramatiskt sätt försvårats. Förutomtablåstyrkan och vikariats- och förstärkningspoolen har det funnitsen styrka på knappt 1 000 polismän, som stått utanför den reguljärapersönalstaten. Dessa extra polismän har i många hänseenden haft en närmastofattbart dålig posifion ur både löne- och förmånssynpunkt. Den styrkanomfattar nu 1 273 personer, och snart avslutar ytterligare ca 800 polismän sinutbildning. Styrkan kan alltså komma att bestå av 2 000 polismän . Närden nu sittande regeringen lade fram sin första budget 1982/83 valde man attdra ner intagningen på polisskolan med 200 platser, från 400 till 200 platser.I anslutning till denna nerdragning väckte jag en motion, 1982/ 83:1205, ochkrävde en långsiktig planering av antagningen till polisskolan så att man bättre skullekunna överblicka och styra situationen. Motionen avslogs av majoriteten. Åretsbudget innehåller ytterligare en nerdragning, nu med 50 platser till 150.Regeringens politik på det här området ger intryck av panik, kortsikfig-het ochtvära kast. Manmåste fråga sig vad som egentligen är regeringens avsikt. Regeringens agerandeverkar planlöst - eller finns det en målsättning att krympa polisstyrkan ilandet? Om det sistnämnda är fallet är det angeläget att få klarhet i vilkenpolisstyrka regeringen anser lämplig. Heltklart är att extratjänsterna kommer att minska i antal genom att :tillflödet avpolismän blir mindre än avgången, som är mellan 350 och i400 årligen.Denna något okomplicerade tanke tycks vara den som vägleder regeringen i desspolitiska handlande på detta vikfiga rättsområde. Problemetför regeringen torde snart komma att visa sig, genom att stocken extra polismänär de som till finns i jour- och utryckningstjänst. Det finns mångaexempel på polisdistrikt som helt enkelt inte skulle fungera utan dessatjänster. Regeringenhar inte företagit en analys av den situation som skulle uppstå om exempelvisett polisdistrikt i närheten av blir av med sina 19 extra polismän.Deras yttre verksamhet skulle då helt enkelt inte existera. Orsaken härtill ärnaturligtvis den att tablåtjänsterna, som tidigare skötte även denna del avverksamheten, nu på grund av ökade ledigheter och ökad lagstiftning ärengagerade i annan verksamhet. Motbakgrund av vad ovan anförts är det viktigt att regeringen inför instundandevalrörelse klargör sin intenfion när det gäller personaldimensioneringen avpolisväsendet. Jagvill med hänvisning fill vad jag ovan anfört ställa följande frågor fillstatsrådet: Är det statsrådets avsikt att avveckla samtligaextra polistjänster, "överstattjänster", genom att kraftigt strypaantagningsplatserna på ? Om så inte är fallet, vilket är skälet för attminska intagningen på ? Är statsrådet beredd att i stället för ennerbantning som ger oönskade effekter exempelvis utöka tablåstaten på landetssamtliga polisdistrikt med förslagsvis sex polismanstjänster? 14 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:531 av Margö (vpk) till statsrådetGertrud om donationer inom sjukvården: Vid donationer till sjukvårdentillämpas vissa regler av sjukvårdshuvudmännen. Vanligen gäller att omdonationen betingar något värde skall beslut om mottagande fattas av politisknämnd. Dessutom skall en bedömning göras om donationen får några konsekvenserför arbetet inom vården. Vid donation av olika apparatur tas det även hänsyntill om det finns skäl att misstänka att donationen görs i syfte attintroducera en viss utrustning i sjukvården. Den transplantation av ett konstgjort hjärta som utfördesunder påskhelgen på i möjliggjordes enligtuppgifter genom donafioner dels från läkemedelsföretaget , dels frånkonstruktören. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att tillsjukvårdsministern få ställa följande fråga: Vill statsrådet redogöra föromständigheterna kring donafionen och om statsrådet med anledning avförevarande fall avser att vidta några åtgärder? 1984/85:532 av (vpk) tillutbildningsministern om hemspråkslärarutbildningen för kurdiska elever: En grupp kurdiska elever vidhemspråkslärarutbildningen på i har nekats densedvanliga studieresan till "hemlandet", som normalt ingår i kursen.Eleverna och deras lärare hade föreslagit en resa till de kurdisktalandeområdena i . Det är det enda område där undervisning i kurdiskagaranteras utan restriktioner och där det finns läromedel i språket ifillräcklig omfattning. Ansökan avslogs med motivering att detta inte var deras"hemland". Jag vill därför fråga utbildningsministern: Tänker utbildningsministern vidtanågra åtgärder med anledning av det inträffade? 1984/85:533av (vpk) till jordbruksministern om dumpningen avradioaktivt avfall i : Vid ett möte i med /NEAhar representant utan reservation accepterat att dumpningav radioaktivt avfall i Atlantenkan få återupptas. Från strikt vetenskaplig synpunkt finns det ingenfing somtalar emot fortsatt dumpning enligt denne svenske expert. Jag vill därför frågajordbruksministern: Är detta också den åsikt? Ominte, vilka åtgärder avser regeringen vidta i fortsättningen när det gällerdumpning av radioaktivt avfall i ? 1984/85:534av (vpk) till försvarsministern om översyn av bestämmelsernaför tillträde till militära förband: I en artikel i tidningen refererasett försök att få tillträde till de militära förbanden i , för att därfå göra en intervju med Kommunistisk ungdoms ordförande ingår i en serie med samtliga ledare för de politiska partiernasungdomsförbund inför valet. För de övriga har det inte uppstått några problem,men när det gällde KU:s ordförande blev det blankt nej med högstanmärkningsvärda motiveringar. Jag vill därför frågaförsvarsministern: Avser försvarsministern att vidta några åtgärdersom översyn av bestämmelser/instruktioner eller liknande med anledning av detinträffade? 1984/85:535av Öve () till kommunikationsministern om godstrafiken på bandelenLesjöfors-Kristinehamn: Regeringsbeslutet omnedläggning av persontrafiken på bandelen Lesjöfors-Krisfinehamn förutsätterett bibehållande av godstrafiken på nämnda bandel. skrivelse till regeringen, som ligger till grund förregeringsbeslutet, påpekas att en upprustning av sträckanHornkullen-Krisfinehamn för ca 25 milj. kr. pågår för att motsvaragodstrafikens behov. Ungefär hälften av dessa arbeten är nu utförda. ISJ:s reviderade femårsplan, , har resterände planeradeinvesteringar strukits eller framflyttats till en oviss framtid. Vilkaåtgärder ämnar kommunikafionsministern vidta för att trygga den framtidagodstrafiken på bandelen Lesjöfors-Krisfinehamn? 1984/85:536 av IngvarEriksson (m) till kommunikationsministern om utbyggnad avÄngelholms/: Antalet resenärer vid /Helsingborgsflygstation ökar starkt år för år. Beräkningar och prognoser pekar också på enfortsatt stark ökning av resandeströmmen vid flygplatsen. Terminalbyggnadenoch dess anordningar är inte avpassade för att klara den ökande resandeströmmen.Det går ut över de resande, och inte minst flygstationens personal, som trotsstora svårigheter utför ett mycket gott arbete. En snar utbyggnad av flygstationen med tillhörandeserviceanordningar är mycket angelägen. Är kommunikationsministern beredd att påskynda ennödvändig utbyggnad av /? 1984/85:537av Mc () till justitieministern om jävsinvändning i tingsrätt, m.m.: I dagspressen har förekommit omfattanderapportering från handläggningen av det s. k. Sjövärnsmålet vid Oskarshamnstingsrätt. Målet gäller den tragiska händelse då fyra ungdomardrunknade i samband med segling. Imålet har av de två tilltalades advokater gjorts invändning om jäv mothandläggande domare i följd av dennes, enligt försvararnas uppfattning,parfiska uppträdande. Jävsfråganhandlades av en domare vid samma tingsrätt som är underordnad den somblev föremål för jävsinvändningen. Fråga: Är justitieministern beredd att medverkatill att jävsinvändning mot vid tingsrätt enbart får avgöras underledning av domare från annan domstol? Den som handlägger målet har uppträtt ilokalradion - före huvudförhandlingen - och har därvid fällt förklenandeuttalanden om de agerande försvarsadvokaterna. Enligt uppgifter i dagspressenskulle lagmannen ha uttalat att försvarsadvokaterna vore "kändisadvokatersom åker på räls för att tjäna pengar". Fråga: Är justitieministern beredd medverka tillsådan lagändring att en domare, som uttalat sig sålunda, ej kan anförtros attleda huvudförhandling där de omnämnda advokaterna uppträder? 1984/85:538av () till utrikesministern om uteblivetutresetillstånd för en till inbjuden vietnamesisk ekonom: Vid universitets centmm för ostasiatiskastudier har just avhållits ett tvådagars seminarium. Till detta inbjöds bl. a.en vietnamesisk ekonom. Resekostnaderna skulle bestridasav . kunde dock inte infinna sig i eftersomde vietnamesiska myndigheterna ej beviljade honom utresefillstånd. Svenskeambassadören begärde företräde på i för att framföradet svenska önskemålet att skulle ges utresetillstånd. Han beviljadesen sådan kontakt först sedan den sista flygturen avgått. Mot denna bakgmnd vill jagrikta följande fråga till utrikesministern: protesterat mot detta förnyade övergrepp av Nr 120 de vietnamesiska myndigheterna? 15 § Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem , o