prot · G809147 · 1984-12-31 00:00:00 — Tror verkligen att de som jobbar fyratimmar i ungdomslag och får , för det upplever att det är korrektatf ni för bort dem från den grupp av unga människor som söker arbete? Och vadär skillnaden mellan ett ungdomslag där man jobbar fyra fimmar och ettberedskapsarbete som innebär aft man jobbar - det är ju vad IngvarCarlsson gärna far fasta på i detta sammanhang? Nej, det går inte aft tänja påbegreppen för mycket. Sakläget är nämligen def aft ni har misslyckats med attbekämpa ungdomsarbetslösheten. Men - det kan jag gärna säga - def har man gjorti många andra länder också. Vad jag invänder mot är att ni försöker teckna enfalsk bild av situationen. Def intressanta med den här debatten äremellertid aft jag har ställt eft par frågor till vice statsministern om hursocialdemokraterna avser att öka unga människors möjligheter att påverka detsvenska samhället. Men i svaret far ut i en lång rad angrepppå moderat politik. Han för fram felaktiga uppgifter eller förvrängeruppgifter, I repliken säger han sig först och främst vilja ta avstånd från endebatt som handlar om hur valrörelsen skall se ut. Sedan fortsätter han atfdebattera vad vi moderater tycker. Men det kunde vara intressant aft diskutera i vilka formeroch hur vi på bästa sätt skall tillvarata de möjligheter som faktiskt finns idet svenska samhället. Det gäller då allt def som kan åstadkommas inomtjänstesektorn. Det gäller allt det som skulle kunna göras för att Sverigeskall bli ett ledande land inom informafionsfeknologins område - för att ta ettpar exempel, I def avseendet har ni socialdemokrater det självfallet svårt. Förer finns def ju bara eft sätt att lösa samhällsproblemen och det är aftytterligare höja skatterna. Men då begränsar ni utrymmet för enskilda människoraft göra någonting. Ni har sagt nej till en lång rad olika besparingar. Det varden fällan som slog igen , och därmed tvingades ni aft höja räntan.Men def drabbar unga jordbrukare, unga företagare och alla som startat nya Om åtgärder för att stimulera unga människor till initiativtagandeoch nytänkande Om åtgärder för att stimulera unga människor tillinitiativtagande och nytänkande företag.Vidare bidrar alla de socialiseringsreformer som ni har genomfört till att unga människor utestängs. Löntagarfonderna suger ut pengar ur små företag, ur de nyaföretag som har lånat eft stort kapital för aft kunna komma i gång med enverksamhet. Pengar förs således över till de stora företagen. Det som är besynnerligt med er valrörelse och det som äranledningen till aft jäg tog upp detta ämne är följande: För det förstariskerar ni att inför unga människor framställa politik som någonting som baragår ut på att förvränga det som motståndaren säger sig tycka. För det andraundanröjer ni faktiskt möjligheterna för unga människor fill eft självständigtval när det gäller aft värdera olika alternafiv. Det är därför som jag tyckeraft det är angeläget atf föra en seriös debatt om vad socialdemokraterna, somunder de gångna senaste två och ett halvt åren mestadels har socialiserat ochhöjt skatter, avser atf göra i en lågkonjunktur, då vi, tyvärr, kanske måsteräkna med aft problemen på arbetsmarknaden blir större. Det enda besked vi fårär att socialdemokraterna skall fortsätta att göra som man har gjort.Men, , då kommer def också aff gå som det hargått. Jag kan tala om för de 96 000 unga människor som fillhör gruppenarbetssökande att uppgiften inte är särskilt lustig. För de människor runt omoss ute i det svenska samhället som skulle vilja att vi offensivt utnyttjade deolika idéer och den initiativförmåga som många människor har inom informationsområdet,inom tjänstesektorn och i fråga om allt det som har att göra mednyföretagandefs möjligheter kan jag tala om att infe hellersådana uppgifter är särskilt skojiga och uppmuntrande. Vad ni har att erbjuda unga människor är ett samhälle, somi er iver att socialisera alltmer blir ett likformighetens samhälle. Mot denbakgrunden, herr talman, förstår jag fuller väl att vice statsministern ochövriga socialdemokrater hellre talar om moderat poHtik, Jag förstår aff det ärbetydligt roligare att tala om den. Jag kan säga att det tycker vi moderaterockså. Jag har avlämnat ett interpellationssvar somtill består av en redovisning av den socialdemokratiska politiken och till20 %, högt räknat, av polemik. Den dag då moderata företrädare hade dennafördelning i sina anföranden mot socialdemokratin skulle jag känna tacksamhet,och jag tror aft den politiska debatten skulle vinna på den'fördelningen. På tal om slagord vet jag inte hur som GunnarHökmark i denna debatt redan har talat om de väldiga socialiseringsförslag somvi socialdemokrater genomdriver. Jag kan bara säga aff jämfört med densocialisering som genomdrev i en borgerlig regering är våra förslagganska beskedliga. När jag ställer frågan vilket land som harsom ideal väljer han ett land som under de senaste. 53 åren har haft avsocialdemokratiskt styre. Det stämmer litet dåHgf med den våldsamma attackenmot vårt parti och dess ideologi, när vi under alla dessa utom 6 har haft ansvaret fördetta lands polifiska utveckling, I den mån är så angelägen omatt det inte skall uppstå poHtikerförakt och gräl mellan politiker, kanske enviss nyansering i det egna ordvalet skulle vara klädsam. Vissthade denna debatt kunnat handla om informationsteknologi och den sakfrågan. Detär ett område där jag tror att jag har gjort en viss insats genom att tainitiativet till den breddutbildning på dataområdet som kommit till stånd förstmed försöksverksamhet och sedan via förnyelsefonder på det privata området, Iförrgår gjorde man också upp på den offentliga sektorn om medel som skallsatsas för sådana ändamål. Jag har inte märkt något särskilt stöd frånmoderaterna på den punkten. Tvärtom lovar de, såvitt jag förstår, att avskaffaförnyelsefonderna, som skall möjliggöra för människor att på bred front lärasig denna nya teknik. Viär då återigen i samma gamla läge, nämligen att när socialdemokraterna driverpå med nya reformer som kan skapa en verklig frihet för människor sägermoderaterna nej. Så har det varit i det svenska samhället. Gåigenom historien och se vad har sagt nej till av de stora reformersom är avgörande för att svenska ungdomar har det relativt sett hyggligtjämfört med andra! Vi kan nu avsluta debatten och talet om statistik när det gällerungdomsarbetslösheten av det enkla skälet, att så länge det finns en endaarbetslös ung människa är socialdemokratin inte nöjd med situationen. Jag kanförsäkra att vi i motsats till vissa andra partier aldrig kommeratt se arbetslöshet som medel att nå andra politiska mål. För socialdemokratinär rätten till arbete ett överordnat politiskt mål. Omåtgärder för att stimulera unga människor tdl initiativtagande och nytänkande 7 (): Jag noterar till att börja med att har backat från sinauppgifter tidigare i debatten angående hur många ungdomar som är arbetslösa.Men det är inte det som är det viktiga. Jag ställde ett par frågor om vadsocialdemokratin avsåg att göra, och det svar som gavs här i kammaren vardelvis en redogörelse för vissa saker som socialdemokratin hade gjort och tillstor del attacker på moderat poHtik, Det hade funnits utrymme för ensocialdemokratisk vice statsminister att, tiH skillnad från i den övrigavaldebaften, presentera vad socialdemokraterna vill göra under den kommandeperioden. Detexempel som tog upp, beträffande förnyelsefonderna, är ettstrålande exempel på hur ni socialdemokrater arbetar. Ni tror uppenbarligen atfett fåtal politiker är de som är bäst ägnade att bestämma hur skall tavara på de möjligheter som vi möter . Det är där skiljelinjen går.Vi moderater tror att det är viktigare atf öppna för de enskilda människornaatt ta vara på dessa möjligheter. Överläggningenvar härmed avslutad. Om polisens användning av videofilmning 3 §Svar på fråga 1984/85:561 om polisens användning av videofilmning Mot bakgrund av atf det i samband med demonstrafioner iGöteborg skulle ha framkommit aft det är vanligt att polisen använder sig avvideofilmning av demonstranterna, har frågat mig om jag har föravsikt att vidta åtgärder för att klarlägga hur sådant material används. Jag vill först framhålla att det infe finns någrasärskilda bestämmelser om användning av videoteknik i polisarbetet. Frågan ivad mån sådan teknik i vissa fall kan begagnas är att bedöma mot bakgrund avbestämmelserna i polislagen om allmänna principer för polisingripanden. har prövatklagomål om att polisen har fotograferat eller filmat vid demonstrationer. Dethar då inte riktats någon krifik mot förfarandet som sådant. För egen del vill jag emellertid framhålla atf jag anseratf metoden i princip bara bör användas, om def förekommer brottslig verksamhetunder en demonstration, eller om det finns grundad anledning att räkna med attbrott kommer att förövas. Även i sådana fall bör metoden användas med storrestriktivitet, med hänsyn till kraven på skydd för integriteten. Enligt vadjag har inhämtat iakttar man regelmässigt dessa begränsningar. Sker videoupptagningen i polisensförundersökningsverksamhet, gäller bestämmelserna i bl, a, sekretesslagen och irättegångsbalken om hur materialet skall hanteras, I övrigt saknas regler påområdet. Jag har emellertid inhämtat att materialet, i de få fall där metodenhar använts, har förstörts när def inte längre behövs, vanligen . Jag vill för egen del understryka atf det är viktigt att materialetförstörs . Anf.9 (): Jag tackar justitieministern för svaret. Anledningen tillmin fråga är de oklara besked som lämnats i samband med att videofilmning skettvid en aktuell demonstration, De svar som lämnats om regler och användning avfilmning har inte varit tillfredsställande, Def har inte heller svaren rörandehur och när materialet har förstörts varit, I de svar jag kunnat ta del avtalas det om att materialet används för information och utbildning, och detanser jag inte vara acceptabelt. Garantier för att materialet omedelbartförstörs har inte heller lämnats. Jag hälsar med tillfredsställelse atf justitieministerngör ett uttalande om aft man skall vara restriktiv med filmning över huvudtaget. Det är dock ganska svårt att som medborgare få klart för sig när man kanbli föremål för inspelning, eftersom det skall bero på polismyndighetsbedömning av vad som kan väntas vid en demonstration. Den enda anledning somkan vara acceptabel är möjligheterna att ha tillgång till dokumentation vidanmälan av våld antingen mot poHsman eller mot demonstrant. Justitieministernnämner själv befarad brottslig handling. Manmåste också ha garantier för atf materialet förstörs, I sitt svarsäger justitieministern: "har förstörts när det inte längre behövs,vanligen efter mycket kort fid," Def visar hur otillfredsställandesituationen är , Defräcker inte heller, som jag ser def, med att justitieministern uttalar här ikammaren aft det är viktigt att materialet förstörs. Det måste finnas klararegler för hur det sker och hur man använder materialet , så attdef inte används för aft registrera personer som deltagit i demonstration. Det är alltså tre krav somjag anser måste uppfyllas: för det första aft detfinns klara regler för hur videofilmning får användas, fördet andra att det finns klara regler för hur dokumentationen sker och vad mangör med denna dokumentation och fördet tredje att def finns klara regler för hur materialet förstörs och när dettasker. Minfråga till justitieministern blir därför om han tänker ta något initiativ tillaft sådana regler utformas. Som liberal anser jag aff det är av yttersta viktatt det sker. Detta är en fråga om rättssäkerhet. Omrikspolisstyrelsens uppdragsverksamhet inom ADB-säkerhetsområdet upp frågan om registrering. Som komplettering till mitt svar vill jag sägaatt det här finns bestämda regler som innebär aft man inte får använda dettamaterial för personregistrering, I övrigt har jag i mitt svar gett ett klartoch bestämt principiellt uttalande som ger uttryck för en starkt restriktivhållning. Jag gör bedömningen att det utöver detta uttalande för närvarandeinfe finns anledning till några ytterligare åtgärder från min sida, 11 (): Jag anser atfdet ur rättssäkerhetssynpunkt är mycket viktigt alt man tar initiativ. Deträcker infe aft justitieministern gör principiella uttalanden, utan vi måste fåklara regler som gör aft man vet när filmning sker, vad som i så fall händermed det filmade materialet, hur man förstör det och inom vilken tidrymd. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1984/85:562 om uppdragsverksamhet inomADB-säkerhetsområdet ChristerEirefelt har mot bakgrund av atf bedrivit vissuppdragsverksamhet ställt följande frågor till mig: 1, Vilken omfattning och inriktning har verksamheteninom fått och hur sker beslutsfunktionen? Om uppdragsverksamhet inom ADB-säker-hetsområdet Hur har avgränsningar kunnat,görasdels gentemot övriga uppgifter, dels gentemot det arbete polisen är skyldig att utföra enligt gällande instruktioner? 3, Hur garanteraskonkurrensneutraliteten? Betalar t, ex, sociala avgifter? Jag har på en fråga av ChristerEirefelt lämnat en bakgrund till uppdragsverksamheten vidrikspolisstyrelsen. Jag kan nu lämna följande upplysningar om hur verksamhetenhar utvecklats med utgångspunkt i frågor. Styrelsen har, såsom varit planerat, mot avgift ställtsitt kunnande inom säkerhetsområdet till förfogande för såväl den offentligasektorn som för näringslivet, I något enskilt fall har styrelsen också såltviss programvara fUl en utländsk polisorganisation, Styrelsen har vidare haftvissa andra kontakter på exportmarknaden. Uppdragsverksamheten har inte i något fall omfattat denverksamhet vid sådana myndigheter eller företag för vilken styrelsen harskyldigheter eller befogenheter på grund av sin ställning som polismyndighetoch som central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Inom styrelsen haruppdragsverksamheten avgränsats från annan verksamhet genom att ett mindreantal tjänstemän särskilt har avdelats för sådana uppgifter utöver denordinarie personalbesättningen, vilket också anger omfattningen avverksamheten. De beslut som fattas om verksamheten följer den ordning som angesi styrelsens instruktion. Verksamheten har sålunda kunnat bedrivas utan atf komma ikonflikt med vanliga verksamhet. För de uppdrag som styrelsen har åtagit sig har manfillämpat de priser som är allmänt förekommande inom den aktuella branschen.Några risker för konkurrensneutraliteten finns alltså inte. 13CHRISTER EIREFELT (fp): Jag tackar statsrådet för svaren på mina frågor. Tyvärr tvingas jag konstatera att jusfitieministern inteheller den här gången tycks ha ägnat något större intresse åt de principiellaaspekterna. Tvärtom verkar det som om justitieministern nu helt accepterar attpolisen tar betalt för brottsförebyggande verksamhet, precis som vilket annataffärsdrivande verk som helst,. Den viktigaste frågan undviker justitieministern atfbesvara: När upphör polisens skyldighet att enligt polislagen informera omsäkerhetshotande verksamhet? Och när övergår den skyldigheten till att bli enrent kommersiell angelägenhet, där polisen kan skicka räkning för sinatjänster? EnHgt vår polislag är def en grundläggande och primäruppgift för polisen atf "förebygga brott och andra störningar av denallmänna ordningen och säkerheten" och "lämna allmänheten skydd,upplysningar och annan hjälp, när sådant bistånd lämpligen kan ges avpolisen". Det kan omöjligen ha varit lagstiftarnas mening att vissaav dessa grundläggande och primära uppgifter från polisen skall varaförbehållna dem som kan, och är bereddaatt, betala! Vidsidan av denna principiella frågeställning finns def ett flertal andra somockså återstår att besvara. Och de försök till klarlägganden somjusfifieminis-tern på några punkter nu gör fäster dess värre uppmärksamheten påfler betänkliga faktorer och ger anledning till nya frågor. Säpochefenär inte precis anspråklös när han i olika intervjusammanhang kommer in påRPS-konsult, inte alls lika anspråklös som justitieministern nu är. Man harredan många uppdrag, och flera väntar enligt kontrakt, säger han, I andrasammanhang har def framgått atf personal från flitigt reser runt i världen,vilket knappast låter sig göras utan stora kostnader. Dethär skulle möjligen kunna försvaras - om man nu kan tänka bort de principiellainvändningarna - om def fanns överskott på resurser inom den här sektorn hospolisen. Anser justitieministern att så är fallet? Om svaret är nej - är detriktigt att låta kommersiella intressen avgöra hurinformationsresurserna inom säkerhetsavdelningen skall fördelas? Enannan viktig fråga som jag infe fått tillfredsställande svar på gäller insynoch beslutsfunktion. Vem är det som beslutar om resursinsatserna, och hurgaranterar man den insyn som måste finnas i en så känslig verksamhet? Påmin sista fråga, om betalar sociala avgifter, har justitieministerninget svar alls. Den frågan är givetvis mycket central för justkonkurrensneutraliteten. Jag fömtsätter att jusfitieministern återkommer medsvar på den frågan. Omrikspolisstyrelsens uppdragsverksamhet inom ADB-säkerhetsområdet Som kommentartill replik och som svar på några nya frågor, som hanställde , vill jag komplettera mitt ursprungliga svar. Jaghar tidigare i två frågedebatter om lämnat en allmän bakgrund tilluppdragsverksamheten vid . Låt mig därför bara erinraom att styrelsen genom sin vanliga verksamhet har lärt sig väldigt mycket inomområdet för säkerhet och skydd och inom området för moderninformationsbehandling, särskilt ADB-säkerhet, RPS torde ha ett inom Sverigeunikt kunnande på de här områdena och dessutom stå sig väl vid eninternationell jämförelse. Dethar mot den bakgrunden framstått som från flera synpunkter önskvärt att RPSkunde ställa sina kunskaper till förfogande också för verksamhetsområden sominte omfattas av styrelsens skyldigheter som polismyndighet. Låt mig bara pekapå att det är ett allmänt samhällsintresse att säkerheten i ADB-systemen höjsså aft sårbarheten i samhället minskar. Någrameningsskiljaktigheter om verksamhet förekommer såvitt jag kännerfill infe inom politiskt sammansatta styrelse, där bl, a,det parfi som representerar här i finns företrätt. Jagvill också erinra om aft godtog verksamheten. Riksdagenbetonade samfidigt behovet av att stimulera export av tjänster Om uppdragsverksamhet inom ADB-säkerhetsområdet beslut grundades på ett i den här delenenhälligt betänkande från justifieutskottet, I själva verket bedrivs verksamheten helt i linje med deallmänna strävanden som finns inom svensk statsförvaltning att utvecklaoch fa till vara myndigheternas kunskaper också utanför det vanligaverksamhetsområdet. Det kan ske även i samverkan med privata företag, och såhar också skett när def gäller , Särskilt när det gäller tjänsteexport är detta, som jagser det, mycket positivt. Det har visat sig att marknader där svensktnäringsliv haft svårigheter att komma in har kunnat öppnas just genom samverkanmed någon svensk myndighet. Jag hoppas att skall bli itillfälle att göra sådana insatser också i fortsättningen. Jag får fästa uppmärksamheten på att taletiden för andrainlägget är . Den fiden har gått ut, 16 (): Jag konstaterar först att jag inte heller nufick något svar på frågan, om betalar sociala avgifter. Jag utgårifrån atf det betyder att man inte gör det, I och med det faller en stor del avdiskussionen om detta med konkurrensförhållandena bort, Justifieministern undviker fortfarande att gå in på denintressanta principiella frågeställningen. Jag tänkte använda mina till att anföra ettexempel som kommit alldeles och som är en fin illustration fill minfrågeställning, I en stor annons från löd rubriken:Polisens krypterings-sysfem fill salu för , I annonsen kan man bl, a,läsa följande: "har arbetat medsäkerhetssystem för ADB-miljö, En del av detta kunnande har , i samarbete med , omsatts i en 'civil' produkt------------------------- ," Detta är alltså ett konkret exempel på rikspolisstyrelsensaffärsverksamhet. Så här heter det vidare i annonsen: "Allt som du betraktar som konfidentiell informafioneller rena företags-hemligheter, kan du skydda även mot den mest avanceradeform av 'industrispionage'," Det är inte särskilt underligt,justifieministern, om de som läser annonsen frågar sig om infe skydd motavancerat industrispionage borde ingå i det man har betalat skaft för -speciellt som samma skattebetalare har fått vara med och bekosta utvecklingenav produkten. , dess verksamhet och dess inriktning är ett intressantexempel, som jag hoppas att jusfitieministern vill ge sin syn på. Avgränsningen mellan kommersiellaverksamhet och dess så aft säga ordinarie verksamhet har såvitt jag kunnat inhämtainte erbjudit några som helst problem - i varje fall inte . Problemetskulle under sådana förhållanden vara att avgöra huruvida styrelsen skall tabetalt eller inte. Något problem med att avgöra detta har som sagt inteförelegat, såvitt jag vet. Vi skall vara medvetna om aft man i fråga om detjänster som erbjuds i det här sammanhanget vänder sig till företag. När det gäller hur tar betalt kan jagberätta att inriktningen är att man söker få full kostnadstäckning, inbegripetsamtliga kostnader som har för verksamheten. Det harhittills skett med den tekniken aft man har tagit ut priser som är gängse inomden marknad som det är fråga om. Jag känner infe till att något svenskt företaghar ansett sig utsatt för en otillbörlig konkurrens från rikspolisstyrelsenssida, eller över huvud taget för någon konkurrens - rikspolisstyrelsenskunnande här är ju unikt. Om uppdragsverksamhet inom ADB-säkerhetsområdet 18CHRISTER EIREFELT (fp): Def som är intressant när det gälleravgränsningen är atf det praktiskt taget är omöjligt att i en sådan härverksamhet skilja mellan myndighetsutövningen och den rena affärsverksamheten.Det har vi exempel på från flera liknande myndigheter, där man har sammabekymmer. Jag tvingas konstatera att def inte går aff göra någon direktåtskillnad mellan verksamheterna. Såvitt jag har kunnat förstå är det hos rikspolisstyrelsenså att flera personer inom den personal som är inblandad i denna verksamhetarbetar på båda sidor om gränsen - alltså arbetar både inommyndighetsutövningen och med . Dessutom vet vi när det gäller debitering och sådant attdet praktiskt taget är omöjligt, även om det finns en vilja att avgränsaverksamheter, aft göra en ordentlig åtskillnad mellan de olika kostnaderna ochredovisa hur dessa tas ut. Jag konstaterar bara att inte kan påvisanågot enda konkret problem när det gäller avgränsningsfrågan. Det tar jag tillintäkt för att jag har rätt när jag säger att det här är problemfritt. 20 (): Den intressantaste avgränsningsfrågan ärdefinitivt vad polisen är skyldig att göra enligt polislagen och vad polisenhar rätt att skicka räkning på. Jag menar atf det är polisens skyldighet att,med de medel som ställer till förfogande, sköta deninformationsverksamhet och den utbildningsverksamhet som det här handlar om.Def skall ske utan aft man skickar räkning till dem man ger information. Överläggningen var härmed avslutad. 7 protokoll 1984/85:146-147 Omhandläggningen av visst stadsplaneärende 5§ Svar på fråga 1984/85:581 om politiska torgmöten iMalmö har frågat mig om jag är beredd aft understryka rättigheten för allapolitiska partier aft genomföra torgmöten i de fall vederbörande myndighetbeviljat erforderligt tillstånd. Svaret på frågan är ja. Anf.22 i (m): Jag tackarstatsrådet för svaret. Nuär det i och för sig så, att statsrådet inte alltid haft ett fläckfrittförflutet när det gäller försvaret av demokratin. Han har ibland i dennakammare, om än motvilligt, försvarat t. ex. kollekfivanslutningen. Men detgläder mig i alla fall att han här klart tar ställning för mötesfriheten. Jagställde denna fråga därför att det har hänt attmoderaterna blivit kritiserade för aft man har haft "fräckheten" attarrangera poHtiska möten på vissa platser i vårt land. Senast gällde det ettmöte i . Hadedet nu varit några enskilda som kritiserat oss, så hade jag inte brytt mig omdet. Men var det representanter för de s. k. industrifacken nere i ,med ca 25 000 medlemmar.