prot · G809116 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tror säkert att det kommer att lösa sig, men ju till debatten som om det skulle vara oerhört svårt att klara utdetta. Det är inte alls ovanligt att med sin debatteknikangriper regeringen hårt. Det är nu jag förklarar för honom hur viser på den här frågan. Om lugnar sig kommer detta att bli bra iframtiden. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 182 (): Det här betänkandet behandlar, liksom så många andra betänkanden somrör högskolefrågor, motionskrav om kvalitetsförstärkningar på olika områdeninom bl, a, högskolan. Sådana krav är välmofiverade. Vi behöverkvalitetsförstärkningar på många områden inom vår högskoleutbildning. Det måstevara en strävan att successivt också försöka få till stånd de kvalitetsförbättringarna. Samtidigtmåste jag säga att vi ju alla vet vilket statsfinansiellt läge vi har att levamed ett bra tag. Det gör att vi måste göra mycket hårda prioriteringar. Vi hari våra motioner till årets riksdag valt att prioritera vissa områden inom högskolanför kvalitetsförstärkningar, andra låter vi vänta. Det gör att vi inte kunnatgå med på några av de yrkanden som behandlas i det här betänkandet. Vi hoppaskunna återkomma fill en del av de här områdena. Utbildningenföradministrativa, ekonomiska och sociala yrken Menjag vill ändå kommentera ett område särskilt - det gäller juristutbildningen,I debatten har redan det faktum redovisats att man har en mycket lågexaminationsfrekvens. Den är av storleksordningen , Det är helt klart attdet i längden är en ohållbar situation. Vi är helt medvetna om att det krävsåtgärder och att det krävs speciella kvalitetsförstärkningar för att få tillstånd en mera rimlig situation när det gäller juristutbildningen. Enlåg per capita-kostnad är naturligtvis en viktig faktor som man har anledningatt angripa. Men det finns också andra faktorer som spelar roll för de problemsom juristutbildningen just nu har. Det krävs alltså en mer grundlig reform avjuristutbildningen. Man behöver se över utbildningens uppläggning, man behöverse över intagningskraven. Ettalldeles speciellt problem när det gäller juristutbildningen är förknippat medkravet på tingsmeritering. Antalet notarietjänster tillgängliga för ungajurister som vill tingsmerilera sig har sjunkit i betydandegrad, och man kan ifrågasätta om detta inte rent av är en av de vikfigastebegränsningsfaktorerna. Många juridikstuderande har på goda grunder denuppfattningen att deras utbildning blir ganska meningslös om den inte kanavslutas med en tingsmeritering. Dettavisar att det krävs en rad åtgärder om vi skall komma till rätta medjuristutbildningens problem. Det kan också finnas anledning, tror jag, att seöver planeringsramarna för juristutbildningen. Om vi lyckas genomförakvahtetsförbättringar som innebären mer rimlig examinationsfrekvens men harsamma intagning till juristutbildning och samma tillgång till notarietjänsterför tingsmeritering som vi har blir resultatet kanske bara atl vi i ännuhögre grad än utbildar för arbetslöshet. Sammanfattningsvis,herr talman, krävs det alltså ett åtgärdspaket. Vi förutsätter, efter deskrivningar som utskottet på den här punkten gjort, att regeringen ganska snartkommer tillbaka med förslag till åtgärder för att förbättra kvaliteten påjurislutbildningen, för att genomföra de reformer som kan vara nödvändiga närdet gäller intagning, möjligheter till tingsmeritering, planeringsramar, osv.Detta bör rimligen ske . Jagvill gärna avslutningsvis säga att om inte befinner sig iregeringsställning - vilket ju kan tänkas - kommer vi ifrån centernssida att aktualisera den här frågan igen motionsvägen, om inte den regering somi så fall finns kommer fillbaka med förslag fill förbättringar när det gällerjuristutbildningen. Jag vill barayrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet. AnL 183 (): Jag har begärt ordet i detta ärende för att tala något om gerontologi ipsykologutbildningen, eller kanske rättare sagt avsaknaden av gerontologi idenna utbildning. Jag skall alltså tala om motion 1026, som och jaghar väckt. Åldrandetinnebär ökade risker för såväl psykiska som fysiska förändringar hosmänniskan. Detta skeende innebär också ofta stora påfrestningar för både denäldre själv och de anhöriga. är även diagnos och behandling av äldrepersoner med psykiska störningar ett mycket eftersatt område inom vår sjukvård. Närvi nu är i full färd med att förändra psyk- och åldringsvården, är ju vårföresats att skapa bättre förutsättningar för varje människa att leva och bosjälvständigt samt verka under så normala levnadsförhållanden som möjligt. Mendet är då inte minst viktigt att en människa med psykiska problem får rättdiagnos, I takt med att institiifionsvården för psykiskt sjuka och åldringarminskar i omfattning och primär- och öppenvården byggs ut, accentueras ocksåbehovet av psykologer med särskilda kunskaper om just åldrandet. Vidinsfitutet för gerontologi i , som har såsom huvudman, finnsen fortbildning för psykologer inom ämnesområdet gerontologi. Detta är enutbildning som har fillkommit därför att det har visat sig finnas ettbehov hos de yrkesverksamma psykologerna av fortbildning just i detta ämne.När det gäller den grundläggande psykologutbildningen saknas däremot i deflesta fall ämnet gerontologi i utbildningen. Detta menar vi - och även de somär verksamma inom området - vara en brist. Det är angeläget att innehållet ipsykologutbildningen förändras så att grundläggande kunskaper om normalpsykologisk utveckling och psykiska störningar, som ju kan uppträda underåldrandet, bhr en del av psykologutbildningen. Utskottetföreslår att skall avslå motionen. Utskottet föreslår detta utan attta ställning till ämnet. Man gör det helt av principskäl och hänvisar till denansvarsfördelning som gäller. Utskottet erinrar om att det "åliggerlinjenämnd att främja utvecklingen av utbildningen inom sitt ansvarsområde medbeaktande av samhällets och yrkeslivets krav, enskilda individers önskemål ochforskningens utveckling". Utskottet säger också i sitt betänkande att"UHÄ bl. a. har all följa utvecklingen av utbildning inom landet samt attfrämja och samordna arbetet med att utveckla utbildningen inom högskolan".Avslutningsvis påpekar utskottet att dessa frågor naturligen bör komma upptill bedömning i linjenämndernas arbete. Jagvill avsluta mitt anförande med att uttrycka förhoppningen att UHÄ och berördalinjenämnder uppmärksammar behovet av gerontologi i psykor logutbildningen ochäven vidtar de åtgärder som krävs för att få en ändring till stånd. Utbildningenföradministrativa, ekonomiska och sociala yrken Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 5 (kursplanebundnauniversitetscirklar) Utskottetshemställan bifölls med 199 röster mot 86 för reservation 1 av Per m. fl.1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 (medel för uppsökande verksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av Per m. fl. - bifölls medacklamafion. Nr 116 Mom. 12 (vuxenutbildningsavgiften) Torsdaeenden Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 3 av Per m.fl. 11 aoril1985 ~ bifölls med acklamation. Mom. 13 (medelsberäkningen) Utskottetshemställan, som ställdes mot (ie/5reservation 4 av Per m. dels reservation 5 av , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I (planeringsramar förförvaltningslinjen) Utskottets hemställan-som ställdes mot reservation 1 av PerUnckel m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 2 (planeringsramar för sociala linjen) Utskottelshemställan, som ställdes mot delsreservation 2 av Per m.fl., dels reservation 3 av , bifölls medacklamation. Mom. 3 (planeringsramar för linjenför personal- och arbetslivsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av Per m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 4-6 (ansvaret för ekonomutbildningen i ,inrättande av ekonomlinjen i och planeringsramar för ekonomlinjen)Utskottets hemställan- som ställdes mot reservation 5 av Per m.fl. - biföllsmed acklamafion. Mom. 9 (påbyggnadslinjen fortbildning i socialtbehandlingsarbete) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 16 förreservation 6 av . Mom. 11 (resursförstärkning för ekonomlinjen ochjuristlinjen) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 7 av Per m.fl., dels reservation 8 av , bifölls medacklamation. Mom. 12(vissa resurser för ekonomlinjens fördjupningsdel) Nr 116 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 9 av den - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 23 § Morgondagens sammanträde Då dagens debatter tagit mindre tid i anspråk än beräknat,kommer - i motsats till vad som tidigare angivits - någon ärendebehandling inteatt äga rum vid morgondagens sammanträde. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /85:27 om livsmedelsforskning (prop. 1984/85:121). AnL 185 (vpk): I motion 2857 av ,kommunisternabetonas behovet av ett svenskt kollektivforskningsinstitut där minskadsårbarhet, konsumentinflytande och alternativa produktionsmetoder ägnas störreuppmärksamhet än . Skall man ge folket en ökad makt över maten, minskastorskaligheten i produktionen och sätta stopp för kemikaliseringen, krävsökade forskningsinsatser och framför allt forskningsinsatser som inte dirigerasoch finansieras av gödselmedels- och växtgiftsintressenter. Vad som behövs är en kollektivt uppbyggd forskning, därsåväl miljörörelsens som livsmedelsarbetarnas och konsumenternas erfarenhetertas till vara och där forskare tillsammans med förutnämnda intressegrupperutvecklar forskning obundenav kemikalieintressenter och multinafionella ochnafionella jättar inom livsmedelsproduktionen. Det finns viktiga kvalitets- och hälsoaspekter som skullekunna tillgodoses mycket bättre än om vpk-förslaget om ettkolleklivforskningsinstitut bifölls. Jag vill yrka bifallfill vpk-reservafionen vid detta betänkande. AnL 186GUNNEL JONÄNG (c): Jag vill meddela kammarens ledamöter att jagkommer att yrka bifall till motion 2602, men att jag inte avser att begäravotering. I föreliggande betänkande 27 från jordbruksutskottet finnsen motion av i och mig om miljöproblem i ,nämligen kvicksilverhalten i vår insjöfisk. Denna fråga, som alltså är enallvarlig miljöfråga, har jordbruksutskottet stoppat in i ett betänkande omlivsmedelsforskning. Egentligen skulle man väl inte just denna dag gräla påjordbruksutskottet eller i varje fall inte på dess ordförande, men jag måstetyvärr göra det. Behandhngen av denna motion över huvud taget är en byråkratinsiriumL Den visar hur inkrökt är i sig själv och sitt arbetssätt.Oavsett vad som händer i verkhgheten och till synes omedveten om verkhghetenskriver man sina utskottsbetänkanden. Vad en motionär skriver och tycker nonchalerarman eller avfärdar utan att närmare sätta sig in i frågan. När länets riksdagsmän fick information omsituationen i länet på olika områden blev vi närmast chockade av den rapportsom naturvårdsenhetens chef gav och som visade höga kvicksilverhalter i länetsinsjöfisk. Kvicksilverhalten i fisk är ju ett mått på försurning. Därför ärnaturligtvis denna fråga en miljöfråga som inte har särskilt mycket medlivsmedelsforskning att göra. Vi skrevomedelbart en motion och det är alltså den som behandlas här och Dét finns bedömare som menar att den högakvicksilverhalten i själva verket är en naturkatastrof. Av 140 undersökta sjöarvisar sig bara 4 ha fisk som man bör kunna äta. Kvicksilverhalten i insjöfisk är ett allvarligtmiljöproblem. är det län som drabbats hårdast. Genomsnittshalteni länets sjöar beräknas enligt naturvårdsenheten ungefär ligga påsvartlistningsgränsen. Om man undersökte alla sjöarna skulle man enligtnaturvårdsverkets bedömning behöva svarflista ungefär hälften. Man tror att kalkning har gynnsam effekt, men sammanhangenär inte helt klarlagda. Längs varierar medelhalten ienkilosgädda mellan /kg, jämfört med /kg i nordligastedelen av landet. De förhöjda kvicksilverhalterna i fisk beror huvudsakligenpå tidigare utsläpp av kvicksilver och den ökade försurningen. De mätmetodersom används är osäkra, eftersom kvicksilverhalten i fisk ökar med fiskensålder. Det är enkilosgäddor som analyseras . Det är nödvändigt att komma framtill bättre metoder för att bedöma kvicksilverhalten. Den kalkning som är på gång i måstefortsätta, så att därmed kvicksilverhalten kan minskas. harföreslagit ett särskilt program för detta. Situationen i Gävleborgs sjöar var hett stoff under någradagar i massmedia, både lokalt och på riksnivå. Jag hade, som så mångaandra, en from förhoppning att den informationen skulle nå fram också tilljordbruksutskottet och innebära en puff för motionen. I lokalpressen skrevs:"Efter den riksomfattande uppmärksamhet som harfått bedömer vi det som troligt att motionärerna får stort gehör för sina kravnär skall behandla motionen." Det är naturhgtvis den självklara reaktionen från folkutanför det här huset. Det känns inte särskilt uppmuntrande att komma hem medbetänkan- detom livsmedelsforskning och en totalt avslagen motion. Vad gör man annat änrycker på axlarna åt ? Dessutomtar utskottet ytterligare ett steg som också måste kritiseras. Det står så häri betänkandet: "Detkan tilläggas att ett motionsyrkande om översyn av det ökade resursbehovet hoslänsstyrelsen i Gävlebors län kommer att behandlas avbostadsutskottet. har efter remiss avgett yttrande över motionen .I yttrandet avstyrker utskottet motionen med hänvisning till att det -inom ramen för den övergripande bedömning av resursbehov som ankommerpå - inte finns tillräckligt underlag för att peka ut ett visst länsåsom mera belastat av miljöstörningar än andra." Dethär tycker jag är rätt fantastiskt - att det inte skulle finnas"tillräckligt underlag" för att peka ut ett visst län såsom merabelastat av miljöstörningar än andra län. Vilket underlag har man i utskottetför det påståendet? Det lär väl inte vara någonfing över huvud taget. Det ärett tyckande man för fram, som man inte har något belägg för och som innebäratt bostadsutskottet får en direkt felaktig information när det skall taställning fill länsstyrelsernas resursbehov. Motbakgrund av det underlag som vi fått fram från naturvårdsenheten i länet finnsdet verkligen anledning att peka ut länet som mer belastat än andra län när detgäller försurning och kvicksilverhalt. Detråder nu stor oro i länet inför de skräckrapporter som vi fått. Frifidsfiskethotas, och det är vikfigt att vi gör allt vad vi kan mot försurningen.Forskningen måste gå vidare, mätmetoderna måste utvecklas ochkvicksilverbatterierna måste tas till vara. Vi måste också se till att gravidakvinnor får information om vikten av att avhålla sig från att äta fisk medkvicksilver i. Jagtycker faktiskt, herr talman, att detta är en litet trist behandling av intebara en utan två motioner från mitt län. Jag förstår över huvud taget intevarför yrkande 2, som gäller länsresurserna, inte hänvisats fill bostadsutskottetutan behandlats av jordbruksutskottet. Motbakgrund av den mycket svårartade miljösituationen när det gäller Gävleborgsinsjöar och mot bakgrund av den oro som länsborna känner yrkar jag bifall fillmotion 2602, Idetta anförande instämde i (c) och Berfil Måbrink (vpk). AnL 187 (): Den svenska livsmedelskedjan - hela vägen för livsmedlen från jordeller hav till bord - möter stora problem. Det är bristande balans mellanproduktion och konsumfion som kräver en flexibilitet, mera produkt-, process-och teknikförnyelse. Vi möter ökade krav på kvalitet och samfidigt billigarepriser. Vi får många forskningsrapporter som skapar oro och ökade krav påegenskaper hos livsmedlen. Det är bra att vi har en akfiv och orädd livsmedelsforskning, men den måste också haresurser och möjligheter fill ny produkt- och teknikutveckling. ,nämligen 1982-1983, pågick den utredning om livsmedelsforskning som har avgiviten hel del av de förslag vilka tagits upp i proposition 121, som vi i kvällbehandlar i samband med detta betänkande från jordbruksutskottet. Den livliga diskussionen om livsmedlens kvalitet och demetoder som används vid framställning av livsmedel har sattlivsmedelsforskningen i fokus på många sätt. Man har observerat flera sambandmellan matkvalitet, kosthåll och hälsa. Såväl jordbrukare som livsmedelsproducenteroch konsumenter ställer flera frågor om olika aspekter på livsmedel, ochforskningen har en svår uppgift i att såväl öka de grundläggande kunskaperna områvarornas förvandling till färdiga livsmedel som följa med när det gäller allanya medel och metoder som teknikutvecklingen har initierat. Såväl utredningen som propositionen anser att statensuppgift i livsmedelsforskningen främst skall gälla insatser för sådanforskning som leder till kunskapsuppbyggnad inom olika led i livsmedelskedjan.Det skall också bli en intensifierad forskning kring sambanden mellan kost ochhälsa. I propositionen föreslås att skogs- ochjordbruksforskningsrådet får en sammanhållande funkfion inomlivsmedelsforskningen. Därför har också detta forskningsråd nu fått en bredaresammansättning . Rådet har även fått som uppgift att under våren1985 lägga fram ett program för sin framtida verksamhet. Rådet får ipropositionen ett med 6 milj. kr. Det är avsikten att dettaprogramskall omfatta även forskning kring leden efter råvaruprodukfionen, i motsatstill vad som varit fallet. Förutom vid högskoleinstitufioner har livsmedelsforskningbedrivits bl. a. vid ett halvstatligt forskningsinstitut i Göteborg-, ,svenska livsmedelsin-sfitutet. Dess verksamhet finansieras till hälften avnäringslivet och till hälften av staten. Dess statliga finansiär kommerfortfarande att vara styrelsen för teknisk utveckling, STU, och avsikten är attdess omfattning och inriktning skall vara oförändrad. Utöver detta institut bedömer jordbruksministern ochutskottet inle att det finns stora möjligheter att bedriva en av näringslivetoch staten gemensamt finansierad forskning. Eftersom man redan vid bedriveren livsmedelsteknisk forskning, där såväl industri och livsmedelsverk somkonsumentrepresentanter och forskare deltar i ledningen, kan man till viss delanse det av vpk motionsvis framförda kravet tillgodosett. Också vidlantbruksuniversitetet har man sökt ökade kontakter med olika konsumentgrupperoch breddat ledningen med representanter för olika fackliga intressen pålivsmedelsområdet. Om man bemödar sig med en läsning avlantbruksuniversitetets verksamhetsberättelse, får man en klar bild av attforskningsprojekten i ökad utsträckning präglas av ökad medvetenhet om hänsynentill miljön, livsmedelskvalitet och olika konsumentintressen. Därför anserinte jag, och inte heller utskottsmajoriteten, att man skall skapa nyainstitutioner för livsmedelsforskning, utan man skall genom fördjupning ochsamordning söka ge den angelägna hvsmedelsforskningen en ökad bredd ochslagkraft. Med detta yrkar jagbifall till utskottets förslag och avslag på reservationen om kollektivforskning. Beträffande det som i litet bittra ordalaganförde över behandlingen av hennes motion vill jag säga följande, I förstadelen av motionen krävs att man skall skapa nya mätmetoder för att mätakvicksilverhalter. Det är alltså en fråga som har med livsmedelsforskning attgöra. När det gäller själva frågan om vilken kvicksilverhalt somfinns i sjöarna och på vilket sätt detta påverkar konsumtionen av livsmedel,vill jag framhålla att det åligger livsmedelsverket att se till att man kommermed bestämmelser. Även på livsmedelsverket utförs ju en hel delundersökningar av forskningskaraktär på detta område. Vi vet att det ärförsurningen som har gett mycket tungmetallutfällningar i sjöarna och som harlett till en ökad kvicksilverhalt i fisk. hade vi många sjöar som innehöllkvicksilver, men sedan man slutade med kvicksilverbetningen försvann dettakvicksilver och man kunde återigen frisläppa fisket i sjöarna. är vi återigen i den situationen att det finns högrekvicksilverhalter. På livsmedelsverket håller man på att bedömaom man tvunget skall förbjuda fiske i sjöarna eller om det kan räcka att, somman nu har gjort, uppmana gravida kvinnor att inte äta fisk från insjöar därföratt kvicksilver i så pass små mängder som finns i fisk inte direkt är skadligtför vuxna personer men väl kan vara det för i ett tidigt skede. Jag vill gärna säga några ord om yarför motionen behandlashär. Det är ju så att fiskens livsmiljö också är en fråga som berör forskningenbåde vid livsmedelsverket, vid och vid , och därförhar frågan tagits upp i detta sammanhang. Jag kan i övrigt hänvisa GunnelJonäng till att läsa en mycket bra artikel i ämnet i Vår Föda, För övrigt är detta inte en fråga som är begränsad enbarttill . Det finns sjöar i en stor del av landet som har sammaproblem. Därför har utskottet inte ansett att man enbart skulle tänka påresursbehovet hos i , utan frågan bör tas upp i ettstörre sammanhang. Med detta yrkar jag avslag på motionen och bifall tillutskottets hemställan. AnL 188 (vpk): Jag skulle önska attjag kunde dela positiva förhoppning om den forskning sombedrivs och kommer alt bedrivas, men det här är en delvis näringsfinansieradforskning, och därmed blir det en styrning som inte medger den obundna,kollektiva forskningsresurs som vi har avsett. AnL 189GUNNEL JONÄNG (c): Helt kort vill jag säga att det naturligtvis är så att kvicksilverhalten i fisken är ett symtom, ett mått påden försurning som är för Det gör att detta, som jag ser det, framför alltär en miljöfråga. Jag skulle vilja fråga varför man harbehandlat de två mofionerna, som båda handlar om resurserna till , olika. Varför har den ena behandlas av jordbruksutskottetoch den andra överlämnats till bostadsutskottet? AnL 190 (): Frågan om fill vilket utskott motionerhänvisas bör naturligtvis tas upp med talmanskonferensen och kammarkanslietoch inte med utskotten. Jag kan dock tala om för , om det kan varanågon tröst för henne, att livsmedelsverkets styrelse har sett med stort allvarpå dessa frågor. Vi anser alltså inte att detta är en fråga som kan lösasregionalt, utan den måste lösas genom att man över hela landet undersökerorsakerna till denna ökade kvicksilverhalt och försöka ta reda på hur manskulle kunna undvika att denna - man kan gott säga det - miljöskada skall bliett hot mot människors hälsa. Därför har också livsmedelsverket på ett mycket tidigtstadium gått ut och talat om vilka risker som finns. Man har som sagt varnat degrupper i befolkningen som är särskilt utsatta med anledning av denna förhöjdakvicksilverhalt. Det bästa vi kan göra är naturligtvis att försöka minskaförsurningen i landet, men tills detta sker kommer hvsmedelsverket att mycketnoga bevaka denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 5 i (kollektiv forskning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avPaul Lestander - bifölls med acklamation. Mom. 9 (kvicksilver i fisk m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 2602 avGunnel och i i motsvarande del - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 25 § Kammaren åtskildes .