prot · G809140 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagvågar påstå att förslag om införande av viktade betyg har ettmycket starkt stöd både bland elever, lärare och föräldrar. Den uppfattningenhar jag fått efter besök på olika skolor i landet. Dagens system upplevs intesom rättvist. Folkpartiettycker nu också att den allmänna behörigheten skall ändras. För tillträde tillde längre högskoleutbildningarna skall krävas treårig gymnasiekompetens.Dessutom bör krävas minst betyget 3 i vart och ett av de karaktärsämnen somingår i utbildningen. Därmed får den enskilde studenten större förusättningaratf bedriva framgångsrika studier, och studieavbrotten blir färre. Attta in studenter med alltför dåliga förkunskaper är ett dåligt system. Jag harträffat många universitets- och högskolelärare som har sagt att de med storförtvivlan har tvingats i skrivningar underkänna studenter som har kommit inmed otillräckliga förkunskaper. Dessa studenter har sedan fått avbryta sinastudier. Det är alltså egentligen ett ganska grymt system att läggaförkunskapskraven på en alltför låg nivå. En annan sak är att man självfalletskall underlätta för alla att få den behörighet som krävs, men man skall utgåifrån realistiska förutsättningar. Vitycker också att det skall inledas en försöksverksamhet med kompletterandeantagningsprov. Proven bör utformas sä, att de mäter både allmänkunskap ochkunskap som är särskilt relevant för utbildningen. Det innebär att om man harmissat vid betygsintagningen får man vid antagningsproven en ny chans att kommain på utbildningen. Det finns många intressanta utländska förebilder, som kange inspiration till eft sådant system. Det går säkert inte att få till ståndantagningsprov på alla utbildningslinjer, men där det går bör man införa det,tycker vi. Viför också fram tanken på att de lokala högskolorna skall få större frihet attbesluta om den lokala antagningen. Gör man då bedömningen att en institution kanta emot samtliga sökande som uppfyller behörighetskraven, behövs inte defnuvarande lokala antagningsförfarandet. Det enda som behövs är formellantagning i samband med registrering. En sådan förändring leder till bådeadministrativa förenklingar och besparingar, och den förändringen är faktiskt också på väg på olika universitet och högskolor. Dehär förslagen har vi från sida fört fram motionsvägen, och jag harföljt upp dem i reservation nr 7, Det bör vara möjligt att ien anslagsframställning inom högskolan föreslå nedläggning också av en helhögskoleenhet, om det är motiverat. Vi har i och för sig ingen önskan om attlägga ned någon högskoleenhet, men vi tycker det är fel att till varje pris ochför cementera den nuvarande högskoleorganisationen. Ireservation 5 utvecklar vi vår syn på den punkten. Tillsammans medcenterpartiet och föreslår i reservation 6 att treårigaplaneringsperioder för universitet och högskolor skall genomföras. Ifolkpartiets partimotion föreslår vi också att man nu skall studera och prövaerfarenheterna av vissa högskoleorgans arbete och sammansättning. Vi sade i vår motion bör ifrågasätta den nuvarande ordningen, där företrädare för studerande ochföreträdare för personal, utsedd av arbetstagarorganisation, medverkar iprövningen av meriterna för sökande fill bl, a, professurer. Det är ofta enmycket svår situation som man försätter dessa representanter i, och ofta tyckerde själva att det är en mycket besvärlig situation. Principen att vetenskapligtkompetenta personer skall göra vetenskapliga bedömningar har mycket som talarför sig, I reservation 10 har vi fått stöd för det här förslaget ifolkpartimotionen, Ireservation 11 föreslås bifall fill ett annat krav i folkpartimotionen,Återinför filosofie kandidatexamen för studier om minst 120 poäng, dvs, fre år!Birger Hagård har utvecklat argumentationen på den punkten. Krävfördjupningsstudier, säger vi, för att man skall kunna få ut den här examen, såfår den också en kvalitetsstämpel. Det är infe något fel med enkvalitetsstämpel. Detär beklagligt att socialdemokraterna inte ställer upp på den här förändringen.Jag hade själv i det längsta hoppats på att vi skulle kunna nå en bred enigheti utskottet om ett klart uttalande om vikten av atf återinföra filosofiekandidatexamen. Det är samma sak med def här kravet som med kravet på riktadebetyg - nog har def ett mycket kraffigt stöd ute på de olika högskolorna! Idet särskilda yttrandet nr 1 påminner jag om att konsekvent ochäven i andra sammanhang har föreslagit en avveckling av regionstyrelserna. Detinnebär, menar vi, en avbyråkratisering av högskolan. Med detta yrkar jag bifall fill reservationerna 5, 6, 7,10 och 11. 48 (vpk): Det finns inte ett enda exempel i historien på en nafion som klarat avatt bygga samhället på å ena sidan ett visst mått av tekniskt kunnande och åandra sidan ett visst mått av insikt och kunnande inom humaniora ochsamhällsvetenskap. Snarare är def så att all erfarenhet visar nödvändigheten avatt dessa kunskapsområden går hand i hand, att de är direkt beroende avvarandra. Dessagrundläggande villkor ställer stora krav på utbildningsväsendet. Det gällersåväl grundskola, gymnasieskola som högskola. Ifråga om högskolan och dess olika utbildningar anser vi från vpk det natiirligtatt den bör ges ett ökat inslag av ämnen som psykologi, sociologi och pedagogiki utbildningar som civilingenjörsutbildning och ekonomutbildning. Det bordevara intressant för en blivande ekonom att få viss kännedom om vilka sociala,pedagogiska och sociologiska, ja, rent mänskliga behov, som också ställer kravoch påverkar tillämpningen av kunskapen inom ekonomiska ämnen. Vihar föreslagit att de ämnen som jag här har nämnt borde ingå som en naturiigdel också i civilingenjörsutbildningen. Kunskap om rent mänskliga behovtillsammans med teknik och ekonomi skulle motverka en flykt in i en drömvärldav export och uppfinningar. De kvalitativa förstärkningar med avseende påkunskapsinnehållet som vi föreslår för vissa högskoleutbildningar ställer ocksåfrågan om resursplanering inom högskolan på en framskjuten plats. Mot bakgrundockså av den samhällsutveckling som vi har med en allt störreteknifiering av samhället och med allt större grupper av människor som kommeratt efterfråga förhållningssätt och kunskap om rent livskvalifativa frågor kommerdet att ställas krav på ekonomiska insatser inom högskoleområdet. Därför kan viinte biträda ytterligare nedskärningar inom högskoleområdet. Jag yrkar bifall till de av avgivnareservationerna till det betänkande som vi nu behandlar. 49IRIS (): Så har vi då kommit till betänkandet om vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor. Beträffande resursplaneringeninom högskolan har det varit ett önskemål från högskoleenheternassida att själva få avgöra var besparingar skall göras. Däri ligger förklaringentill att regeringen har valt att endast ange visst besparingsbelopp perhögskoleenhet. Det går inte heller nu att ange under vilkastatsbudgetanslag besparingarna nås. Det får anstå till dess högskoleenheternahunnit fatta sina beslut och kan rapportera var de räknar med att ta utsparbeloppen. Vi har erfarit att den tidpunkt som övervägs är , Från utskottsmajorifetens sida vill vi också erinra om atthögskoleenheterna alltsedan budgetåret 1981/82 har ålagts atf genomförabesparingar inom administration och förvaltning. Regeringen har för varjebudgetår angett ändamålet med och storleken av besparingarna. Vad gäller fråganom myndigheternas möjlighet att föreslå avveckHng av viss högskoleenhet har vipekat på att regeringens budgetdirektiv till myndigheterna formellt inte harnågra begränsningar, som skulle omöjliggöra förslag om avveckling av högskoleenhet. Av budgetpropositionen framgår emellertid att regeringensambition är att i första hand lösa högskolans strukturproblem genomomstruktureringar av utbildningsutbudet inom enheter. Men det måste givetvisgöras systematiskt och planmässigt. Planeringen måste göras såväl inför de förändringar som blir nödvändiga när ungdomskullarnaminskar och arbetsmarknaden förändras. Anslagssystemet för högskolan bör inriktas bl, a, på attförenkla nuvarande sysfem. Det bör innebära ökade möjligheter till långsiktigplanering för högskoleenheterna och därmed en minskning av de arbetsinsatsersom på olika nivåer inom högskoleorganisationen måste avdelas för arbetet medanslagsframställningar. Jag vill också i detta sammanhang erinra om rapportenLedning, samverkan och administrativ utveckling inom högskolan som överlämnatsfrån regeringen till UHÄ, I detta resursöversiktsprojekt har frågan om treårigaplaneringsperioder diskuterats. En hel delsynpunkter har tagits upp som rör antagningen till högskolan. Utskottsmajoritetenräknar med att de frågor som aktualiseras i detta avsnitt kommer att behandlasi tillträdesufredningen, vars förslag kommer att läggas fram i slutet av dettaår. Men vi understryker att en viktig faktor när detgäller.rekryteringen till högskoleutbildningen självfallet är hur studiestödetär utformat. En annan faktor är arbetsmarknadssituationen för dehögskoleutbildade, I en reservation vill ha en högskola för södraStockholmsregionen, Man vill att regeringen skall ta initiativ till enutredning om de praktiska och ekonomiska förutsättningarna för en sådandecentralisering, Utskottsmajoriteten anser att den bästa vägen attgenomföra de förslag som upptas i reservationen är att decentraliseradhögskoleutbildning anordnas. Då skulle man också slippa kostnaderna förytterligare en högskoleförvaltning. När det gäller högskoleorganens sammansättning vill bådemoderaterna och folkparfiet ifrågasätta nuvarande ordning, där företrädare förstuderande och företrädare för personal utsedda av arbetstagarorganisationernamedverkar i prövning av meriterna för sökande till bl, a, professurer. Nuvarande bestämmelser för detta antogs ,och utskottsmajoriteten anser det inte skäligt att nu ändra gällande ordning. Vad beträffar filosofie kandidatexamen harutskottsmajoriteten inhämtat att frågan om examensbenämningar inom detförutvarande filosofiska fakultetsområdet behandlas inom UHÄ i anslutning tillfrågorna om hur utbildning skall anordnas på det humanistiska ämnesområdet.Förslag är alltså att vänta i examensbenämningsfrågan. När det gäller reservationen med krav om en översyn avekonom- och civilingenjörsutbildningarna kan jag nämna att ekonomutbildningennyligen har varit föremål för en grundlig utredning. Beträffandecivilingenjörsutbildningarna har UHÄ:s planeringsberedning för utbildning förtekniska yrken samt för de matematisk-naturvetenskapliga och tekniskafakulteterna behandlat frågor om teknikens historiskautveckling. Som svar på reservationerna om utvärdering av högskolankan framhållas att utvärderings- och förändringsarbete forflöpande sker ävenregionalt och lokalt vid de olika universiteten och högskolorna, I det arbetetdeltar även de representanter för samhället utanför högskolan som finns i t,ex, UHÄ:s planeringsberedning, i regionstyrelser och i högskolestyrelser. Jag har redogjort för mina skäl att yrkaavslag på reservafionerna som är fogade till utbildningsutskottets betänkande1984/ 85:24, och jag föreslår att bifaller utskottets hemställan idess helhet. 50BJÖRN (vpk) replik: Vi har inte biträtt de nedskärningar påhögskoleområdet som regeringen föreslår. Vi har sagt att framtiden kommer attställa stora krav på högskolan, och vi ser ingen möjHghet att skära ner medlendit, , säger när det gäller ett förslag som vihar ställt om en utvärdering av hur högskolereformerna har fungerat, att UHÄgör dessa utvärderingar.Men om vi kopplar ihop de ekonomiska möjligheterna att studera vid högskolanmed högskolereformens intentioner och om är beredd att prövanedläggning av någon högskoleenhet, vore det då inte intressant - ur politiskansvarssynvinkel sett - att se huruvida intentionerna med högskolereformen är möjligaatt leva upp tiH? Anf.51 () replik: I den utvärdering som väntas kan man ju plocka in precis alla desynpunkter som vpk tar upp. De här utvärderingarna görs allfid, både lokalt ochregionalf, med utgångspunkt i de förslag och tankegångar som här har förtsfram. Anf.52 (): På grund av sjukdom har vi från centerparfiet inte kommit att anmälaoss i så god fid att vi kommit på vår rätta plats i talarordningen. Jag skalldärför inte förlänga debatten, utan nöja mig med atf markera vikten av ett parfrågor. Vihar i följd ställt krav på en mer långsiktig stmkfurplan förhögskoleväsendet. Vi menar atf de senaste årens beslut om nedskärningar Ochomstruktureringar i högskolan gett oss belägg för åsikten att den nuvarandeplaneringen är för kortsiktig och ryckig. Viförnekar inte att det funnits och kommer att finnas behov av förändringar, mende måste ske på ett planerat sätt och under ordnade former. Detär här vårt krav på en stmkfurplan kommer in, och det är också skälet till attvi i utskottets betänkande reserverat oss på den punkten. Utöverdetta, herr talman, vill jag yrka bifall tiH reservafioner 4, 6, 9, 11och 13, Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om utbildningsutskottets betänkande 27,) Kammarenövergår nu till att debattera utbildningsutskottets betänkande 27 om anslagtill utbildning för vårdyrken m, m, I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för punkterna 1 och 2, Utbildning förvårdyrken m. m. Anf.54 (): De moderata reservationerna till betänkandet som avservårdyrkesutbildningen gäller i huvudsak tre grupper av frågor, dels etthälsouniversitet i , dels långsiktsplaneringen och dels frågan omhuvudmannaskap. Vad gäller det planeradehälsouniversitetet i skall jag fatta mig mycket kort. Det kankonstateras att mitt namn infe står på de moderata reservationerna i dettasammanhang. Jag har haft tillfälle att ingående och noga följa ärendet också imin vanliga yrkesverksamhet. Jag vill konstatera att påmånga områden är ett pionjäruniversitet i landet. Det gäller inte minsttemaforskningen, det gäller data, det gäller det internationeHautbytesprogrammet. Jag tror för eget vidkommande på att en satsning på etthälsouniversitet skulle bH lyckosam. Det innebär eller kommer sannolikt att innebära att detbehov av förnyelse inom vårdutbildningen som onekligen finns kan bHtillgodosett. Det är bra, såvitt jag ser det, atf se på vården ur patientenssynvinkel. Det är bra att försöka få till stånd en integrerad utbildning meHande olika kategorierna. Men def är naturligtvis angeläget atf mycket noggrantfölja och utvärdera vad som kommer att ske. Jag vill också erinra om att i detta fall står man på enrätt stabil grund därigenom atf långa förberedelser ägt rum innan detta förslagkommit på bord. Man har ingående studerat också de många utländskaförebilder som finns i och i , Men det skall också konstateras att mina moderatapartikollegers reservafion infe innebär atf man vill säga nej till enutbyggnad av läkarutbildningen i , Man säger inte heller nej avekonomiska skäl till hälsouniversitetet, utan viH göra det avutbildningskvalitativa orsaker som jag inte kan sympatisera med. Men man anger alternativ. Man vill undersökaförutsättningen för en traditionen och fullständig läkarutbildning, ärsom bekant i läkarutbildningen vid Linköpings universitetförlagda fill , Det har också ställts upp ett annat alternativ som skuHekunna innebära att den medicinska fakulteten i inriktades motspecialistutbildning, Reservafion 11, som , ochfolkpartiet står bakom, stöder eft moderatkrav från två enskilda motionärer,och , om bibehållet statligt huvudmannaskap försjukgymnastutbildningen i och , Frågan kommer att fas upp avBirgitta Rydle, varför jag inte går närmare in på den. Jag yrkar bara bifaHtill reservation 11, I reservation 12 tas upp krav på en utredning rörandeförutsättningarna för eft statligt huvudmannaskap för de medellångavårdutbildningarna, Def är moderater och som står bakom dennareservation, som också den bygger på en moderatmotion av ochGullan , kommer närmare atf beröra frågan. Jag tarheller inte upp den utan yrkar bifall till reservation 12, Ett av de stora problemen när det gäller bl, a,vårdyrkesufbildningarna är självfallet bristen på tillförlitliga prognoser omvad som kan inträffa , Def är nödvändigt, som vi ser det, attförbättra prognosinsfru-menten för att få till stånd ett mera allsidigtplaneringsunderlag. Annars är risken stor dels för samhällsekonomiskafelsatsningar, dels också för individuella tragedier på grund av arbetslöshetoch stor skuldsättning. finnsmånga tandläkare som går arbetslösa och som infe kan få jobb. samhällethar det inneburit stora kostnader att utbilda dem. För dem själva är detproblematiskt, eftersom det infe finns något näraliggande yrkesområde som deskulle kunna ägna sig åt. Någon omskolning av personer inom läkar-ochtandläkarkategorierna är inte så där förfärligt lätt att åstadkomma. Vadanvänder man arbetslösa läkare och tandläkare till? Bristenpå prognoser gällde som sagt läkare, men det gäller i minst lika hög gradtandläkare. Vi har alldeles för många utbildningsplatser förtandläkare trots de nedskärningar som gjorts. Krav på ytterligare nedskärningarhar också framförts i en motion av , Men vi moderater står fast vidden överenskommelse som gjordes . Vi har alltså inte nu yrkat pånågra ytterligare nedskärningar, men vi menar att detta sannolikt kan bliaktuellt . Tidpunkten för en sådan minskning och ocksåomfattningen av minskningen måste utredas ytterligare. Bristenpå prognoser för atf bedöma vilka utbildningsbehov som finns gällerockså den medellånga vårdutbildningen. Här har utskottet behandlat tremofioner, bl, a, en moderafmotion av och , Demoderata reservanterna stryker under att planeringsunderlaget är ytterstotillräckligt. Detta har också observerats av . Jag utgåremellertid från atf kommer att beröra även den här frågannärmare, varför jag fill sist, herr talman, nöjer mig med att yrka bifall tillreservationerna 4, 8 och 9, 55 JÖRGENULLENHAG (fp): sedanhade vi här i kammaren en både dramatisk och engagerad debatt om tandläkarutbildningeni , Socialdemokraterna hade då föreslagit en nedläggning avtandläkarutbildningen i Göte-, borg. hade föreslagit en nedläggningav tandläkarutbildningen i , Resultatet blev en kompromiss mellan moderateroch socialdemokrater i utbildningsutskottet, där man enades om att föreslå ennedläggning av tandläkarutbildningen i , Detta skedde mot UHÄ:s yttrandeoch trots alla de vittnesbörd om den höga kvaliteten på tandläkarutbildningeni som kom från olika håll både i och utomlands. Vidkammarbehandlingen följde inte upp ställningstagandet i utskottetutan avstod i omröstningen. Genom att avstod möjliggjordes ennedläggning, eftersom , och vpk:s röster inte räcktetill för att väga upp socialdemokraternas. Frånfolkpartiets sida ansåg vi , och anser fortfarande, attnedläggningsbeslutet var oförsvarligt. för vi fram vårt gamla krav atftandläkarutbildning skall ges i och att grunddimensioneringen skall vara40 nybörjarplatser. Planeringsramen för tandläkarutbildningen i hela landet börvara 260 nybörjarplatser, Def är exakt samma nivå som moderater ochsocialdemokrater står bakom. De två alternativa förslag som finns atf väljamellan har alltså samma dimensionering för hela landet. Genom att minska med 20platser i och 20 platser i får vi nämligen utrymme för 40nybörjarplatser i , Lokalerna i är intakta. Personalen finns kvar. Man kan naturligtvis alltiddiskutera behovet av tandläkare . Bekymret är bara att det ges så olikautsagor om hur stort behovet egentligen är. Vi hade väl alla iutbildningsutskottet trott att vi under lång, överskådlig, tid framöver skulleha bekymmer med att man utbildade för många tandläkare. Vi fick t, ex,vittnesbörd om att man i inte så sällan kör taxi i stället för attfungera som tandläkare, eftersom det inte finns jobb som tandläkare. Men bedömningarna skiftar mycket snabbt. När utskottetbesökte sade man till oss attbedömningarna var att vi kunde få en bristsituation närdet gäller tandläkare. En förklaring till def skulle vara atf väldigt många avdem som finns på de 260 utbildningsplatserna inte blir klara i fid pågrund av att de avbryter sina studier. Det är alltså inte omöjligt att det somi dag är ett överskott på tandläkare kan bytas i enbristsituation. Detta visar hur oerhört svårt det är att planera förutbildningen, när man från till ett annat kan få så olika uppgifter ombehovet. är emellertid inte dimensioneringen den avgörandefrågan. Majoriteten och minoriteten har alltså samma uppfattning om det totalabehovet. Vi skiljer oss åt när det gäller dimensioneringen mellan de olikaorterna, om vi skall ha utbildningen kvar i eller inte. Låt mig också säga att vi från folkpartietssida mycket bestämt vänder oss mot tanken på att skriva kontrakt med KhomeinisIran om utbildning av Khomeinitrogna iranska studenter i , Behåller man 40platser i slipper man den här typen av agerande. Beslutet om nedläggning av tandläkarutbildningen i Malmöför tillkom i hastigt mod och efter en ohelig allians mellansocialdemokrater och moderater, goda skäl talar för atf nu ändra på defbeslutet. Röstar en majoritet av på reservafion 6, blir dettariksdagens beslut, I reservation 5 föreslås att läkare skall ges ökadekonomisk-administrativ utbildning. Vi i tycker atf UHÄ skall ges iuppdrag att initiera försöksverksamhet med ekonomisk-administrativ utbildningför läkare. har länge drivit och driver kravet på etthusläkarsystem. Det innebär bl, a, rätten att själv välja läkare och att varoch en får möjlighet atf återkomma till samma läkare vid olika sjukbesök. Föratt ett sådant system skall vara möjligt krävs en allmänläkare per ca 2 000invånare, I reservation 10 följer vi upp förslaget i en folkpartimofion. Tillsammans med utskottets centerpartister och moderaterföreslår vi i reservation 11 att sjukgymnastutbildningen i och Lundäven i fortsättningen skall ha statligt huvudmannaskap, I reservation 12 anför vi att frågan om eft enhetligtstatligt huvudmannaskap för de medellånga vårdutbildningarna bör utredas. Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 5, 6,10,11 och 12, Under detta anförande övertog tredje vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.56 (vpk): Jag tycker att de i utskottet som i detta betänkande förordar enneddragning av läkarutbildningsplatserna har gjort ett paradnummer i logiskakrobatik. Man säger att en nedskärning av utbildningsplatserna för läkareminskar riskerna för ett läkaröverskoft. Självklarheter är ett ord för sådanapåståenden. Det är klart att om jag bär in en halv hink vatten till en törstighäst, då är det mindre risk att jag spiller än om jag bär in en full hink -menfrågan är ju om jag släcker hästens törst. Jagär övertygad om att def hos de människor som bor t, ex, i norra finnsmycket liten förståelse för de risker med det läkaröverskoft somutskottsmajoriteten talar om. Man talar från utskottets sida om en styrning avläkararbefskraften som ett sätt att komma till rätta med den läkarbrist som viupplever kanske framför allt i skogslänen. Vilka läkare är det man avser attstyra och med vilka medel? Såvitt jag vet finns det inte några arbetslösaläkare som vi lyckats locka till , trots att vi har hålHf på länge medvåra lockrop - . Detfinns ett viktigt faktum som utskottet förbiser, och det är den utbyggnad avprimärvården som skall ske. Dess övergripande målsättningar är förebyggande,behandlande och uppföljande vård. Man talar om en offensiv sjukvård som skallsöka källorna fill folks ohälsa, om uppsökande verksamhet bland pensionärer ochandra. Av erfarenhet vet vi redan nu att en utbyggnad av primärvården ledertill att fler människor upptäcks som behöver någon form av läkarvård. Dettakräver infe en nedskärning av kapaciteten för utbildning av läkare, snararetvärtom. Vianser att man inte kan motivera en neddragning av utbildningsplatsernaför blivande läkare. Härtill behövs klarare analysmaterial än det som i dagföreligger. Utskottsmajoritetenpåstår sig ha stöd för sin nedskärning i utredningen om hälso- och sjukvårdinför 1990-falet, Jag måste fråga : Var i utredningen hämtar nistöd för era påståenden? Eller är det bara tomt prat? Jaghar med mig utredningen - den ligger i min bänk.