prot · G80966 · 1984-12-31 00:00:00 — Man frågar sig hur en sådan redovisning skaU ske. Även omdet, som anförs i statsrådets svar, finns beredskapsplaner, är allmänheten mycket dåligt informerad. Själv bor jag på i , och där kandet enligt vissa bedömare inträffa en likadan explosion som den i ,som skördade 500 dödsoffer. På finns också många industrier som Om hanteringen av isocyanat hanterar farliga ämnen. Jag och de flesta andrahisingenbor undrar vilka risker vi löper i vårt boende. Jag vill mot denna bakgrund ställa en följdfråga tilljordbruksministern: jordbruksministern beredd att medverka till att det införsnågon form av informationsplikt för industri och samhälle gentemot den enskildemedborgaren, så att alla som är berörda av farliga industrier informeras omvad som kan hända och om vad man i så fall skall göra? Jag tror att en sådaninformationsplikt skulle vara väldigt bra. Vi är överens omangelägenheten av att vi kan få en så god information som möjligt i dessasammanhang. För att markera att mitt parti -liksom jag själv - inte var nöjtmed sakernas tillstånd tillsatte regeringen som första åtgärd vid tillträdethösten 1982 den s. k. kemikommissionen, som hade i uppdrag att försökaåstadkomma en möjlighet för oss att få en bättre kontroll överkemikaliehanteringen. Den har lagt fram sina förslag, som har varit föremålför remissbehandling, och vi arbetar nu med en proposition, som vi hoppas skallkunna redovisas för i början,på niars. Den skall innehållaförslag till åtgärder som skall ge oss ett bättre grepp om hanteringen av defarliga kemikalierna. 37MARIE-ANN (vpk): lägger såvitt jag vet intefram några förslag som innebär att den vanlige medborgaren skulle få bättreinformation. Jag vill därför ytterligare motivera den fråga som jag ställde. Jag tror att allmänhetens beredskap, inte bara samhällets,måste förbättras. ges det, som jag sagt, inte någon inforrnation. Jagtror att en informationsplikt skulle medföra många positiva effekter. Vi skullefå veta vilka risker vi har att leva med. Vi skulle också få veta vilkenberedskap som finns inom kommunen och inom industrin liksom på vilket sätt viskall skydda oss om olyckan är framme. En informationsplikt skulle också tvingafram en kartläggning av miljöfarlig industri och beredskapsplaner. Likasåskulle den ge oss underlag för en nyttig debatt om etableringen av miljöfarligindustri. är nog den bästa beredskapen att flytta industrier. Jag menar också att det är viktigt att industrinkontrolleras mycket mera än vad som görs . Vi kommer säkerligen inte heltifrån miljöfarlig industri, men ett krav som allmänheten måste ställa ärförstås att den drivs under perfekta förhållanden. Hela processen måsteunderställas noggranna och täta kontroller. Det får inte vara så attmaterialfel eller uttjänta redskap av olika slag tillåts orsakamiljökatastrofer. har vi i TV fått rapporter omgasexplosioner i . Tankarna har inte tålt den ovanliga kylan. Deproblemen kanske vi klarar i - vi är ju vana vid ett kallt klimat - menman frågar sig om vi har en förvaring och hantering av miljöfarliga ämnen somstår pall för alla olika slag av yttre påfrestningar. En annanföljdfråga som infinner sig efter de senaste veckornas händelser är omjordbruksministern ämnar se över och skärpa bestämmelserna generellt vadgäller hanteringen av miljöfarliga ämnen: Jag har redan i mitt svar och i mina replikerhänvisat dels till vad försvarsministern kommer att föreslå när det gällerräddningstjänsten, dels till den kommande propositionen omkemikaliehanteringen. Bland dessa åtgärder kommer att finnas insatser för attkomma till rätta med de problem som har tagit upp. 39 (vpk): Vi får väl avvakta propositionen. Jag antar attjordbruksministern vet att vi i vårt parti inte var nöjda i kemikommissionenutan lämnade reservationer. Vi har också väckt motioner. Jag hoppas attpropositionen med hänsyn till kemikommissionens utredning kommer att innebäraen skärpning och inte en uppluckring. Då kanske vi kan bli ganska nöjda. Vi fåralltså avvakta och se vad propositionen kommer att innehålla. Överläggningen var härmed avslutad. Om lekmännens inflytande i försäkringskassornaspensionsdelegationer 11 § Svar på fråga 1984/85:289 om lekmännens inflytande iförsäkringskassornas pensionsdelegationer har frågat mig om jag snartkommer att lägga fram förslag fill förändringar som stärker lekmännensinflytande i pensionsdelegationerna. Regeringen tillsatte i december1983 en arbetsgrupp för att slutföra arbetet med ökad medverkan avförtroendevalda vid beslut i försäkringskassorna. Som underlag för detta arbetefinns en översyn gjord av och Försäkringskasseförbundet.Enligt vad jagierfarit beräknar arbetsgruppen att överlämna sina förslag tillregeringen . Frågan kommer därefter att beredas på sedvanligtsätt inom . Jag är därför inte nu beredd att ta ställningtill frågan om vilka förändringar som kan bli aktuella för att stärkalekmännens inflytande i försäkringskassorna. 41MARGARETA (): Jag ber att få tacka för svaret. Jag anadeatt det inte skulle bli något mer innehåll i svaret. Ändå har jag valt attställa frågan, helt enkelt därför att jag tror det är djupt allvarligt för vårdemokrati om pensionsdelegationernas lekmannainflytande sätts ur spel. Jag ärmedveten om att man arbetar med dessa frågor. Däremot vet jag inte i vilkenriktning arbetet går. Därför ville jag återigen här i betona allvareti en utveckling som lett fram till att lekmännen i pensionsdelegationerna ipraktiken mycket Om lekmännens inflytande i försäkringskassornaspensionsdelegationer sällanmedverkar till en förändring av den föredragandes förslag. Naturligtvis kan man tolka detta på två sätt. Ett sätt äratt säga: Så bra då, tjänstemännen kommer alltid med rätt förslag. Ett annatsätt att tolka det hela på är att säga: Det måste betyda att lekmännen körsöver av experter. Det polifiska resultatet, beroende på hur man tolkar det,blir helt olika. I har det högerstyrda beslutat attavskaffa de folkvalda i pensionsdelegafionerna. De ansågs byråkratiska, och detskulle vara tungrott att ha dem kvar. är det tjänstemännen själva sombestämmer. Jag tror att det är en livsfarlig utveckling. Det måste finnaslekmän med, som med egna ögon och sinnen upplevt arbetskamrater eller vänner,t. ex. inom en handikapporganisation, och som kan se på förslagen utifrånsocial aspekt, inte bara medicinsk. Det är också viktigt att behålla de direktakanalerna mellan myndigheter och medborgarna. Det är den delen som måsteförstärkas, inte uttunnas ytterligare. Men om man tolkar det faktum att deflesta pensionsdelegationer alltid är ense om föredragandens förslag som bra,då skulle man hamna på norsk linje. Jag menar i stället att det faktum att lekmännen låter signöja med experternas förslag inte alls betyder att de egentligen delar derasåsikter. Det framkommer klart i den rättssociologiska analys av beslutsprocesseni en lekmannaförsamling som gjort. Lekmännenupplever att de är ense om besluten, men när de fick ta ställning till typfalloberoende av varandra utan att det fanns förslag till beslut, avvek de markantfrån varandra i uppfattningen. Det tyder på att lekmännen egentligen harerfarenheter och åsikter som inte kommer fram i dagens delegationer. Därförvill jag fråga: Kommer regeringens förslag att gå ut på att lekmännensinflytande förstärks i förhållande till föredragande tjänstemans och läkarnas? I direktiven till den arbetsgrupp somregeringen tillsatte uttalade jag den bestämda uppfattningen attlekmannainflytandet skall förstärkas. Det är efter de riktlinjerna somarbetsgruppen arbetar, och jag förmodar att det är på den grunden som förslagetkommer att fotas. 43 (): Menar socialministernockså att det då handlar om att förstärka de "riktiga" lekmännens inflytandei förhållande till läkarnas inflytande? I den studie som jag hänvisade tillframkommer det mycket tydligt att läkarna både formellt och informellt har enmycket stark ställning och att deras inflytande vida överstiger de övrigalekmännens. Läkarnas bedömning baseras ju på medicinska kunskaper, medan deövriga lekmännen anlägger sociala aspekter, som måste få större tyngd än vadsom är fallet . Jag skall inte gå före den debatt som kommernär gruppens förslag föreligger. Lekmännens inflytande måste alltid - i det härsammanhanget som i andra - grundas på de kunskaper och de erfarenheter somlekmännen besitter -kunskaper och erfarenheter om människors situation iområdet, arbetsplatsförhållanden och annat. Har man sådana erfarenheter ochkunskaper, kan man göra sig gällande mot alla slags experter, också motläkarna. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1984/85:669-672till /85:673 och 674 till finansutskottet1984/85:675-687 till skatteutskottet /85:688-693 till justitieutskottet1984/85:694 och 695 till lagutskottet /85:696-699 till utrikesutskottet1984/85:700 till försvarsutskottet /85:701-706 tillsocialförsäkringsutskottet /85:707-714 till socialutskottet /85:715-722fill kulturutskottet /85:723-733 till utbildningsutskottet /85:734-749till trafikutskottet /85:750-760 till jordbruksutskottet /85:761-768till näringsutskottet /85:769-781 till arbetsmarknadsutskottet1984/85:782-786 till bostadsutskottet /85:787 till skatteutskottet1984/85:788 till finansutskottet /85:789 till justitieutskottet /85:790till socialutskottet /85:791 fill utbildningsutskottet /85:792 tillutrikesutskottet /85:793 och 794 till socialförsäkringsutskottet1984/85:795 fill socialutskottet /85:796 till konstitutionsutskottet1984/85:797 till utbildningsutskottet /85:798 fill justitieutskottet1984/85:799 till bostadsutskottet /85:800 till socialförsäkringsutskottet1984/85:801 till socialutskottet /85:802 till utbildningsutskottet1984/85:803 till socialförsäkringsutskottet /85:804 fill arbetsmarknadsutskottet1984/85:805 till socialutskottet /85:806 fill kulturutskottet /85:807till utbildningsutskottet Om lekmännens inflytande i försäkringskassornaspensionsdelegationer Nr 66 1984/85:808 tillarbetsmarknadsutskottet Tisdagenden /85:809till skatteutskottet 13§ Anmäldes och bordlades 1984/85:810av i Förbättradekontakter mellan myndigheter och allmänhet 1984/85:811 av av namn påriksdagsutskott 1984/85:812 av m.fl. Lokalisering till av centrumet för administrativdatabehandling 1984/85:813 av egendomsskydd 1984/85:814 av Högtidlighållande av i , m.m. 1984/85:815 av m.fl. Kyrkans skiljande frånstaten 1984/85:816 av m.fl. 1984/85:817 av m.fl. Riksdagsvalens4-procentsspärr 1984185:818 av m. fl. 1984/85:819 av m.fl. Avveckling avlöntagarfonderna, m,m, 1984/85:820 av Prioriterad bankutlåning för näringslivsutveckling iNorrbottens län 1984/85:821 av avstatsbudgeten 1984/85:822 av m.fl. Betalningar till ochfrån staten 1984/85:823 av m.fl. En rättvisfördelningspolitik 1984/85:824 av i Ändrad minimiålder för inköp av alkoholhaltiga drycker 1984/85:825 av tredje vice talman gräns vid uthyrning av fritidshus 1984/85:826av 66 Sänkt inkomstskatt för vissa svenska forskare den 1984/85:821 av Gidlan Beskattningen av prästers tjänstebostäder 1984/85:828 av av arvsskatten m.m. 1984/85:829 av som likvid ifastighetsaffärer 1984/85:830 av och Hatis iHelsingborg Översyn av lagen mot skatteflykt 1984/85:831 av och tredje vice talman ' 1984/85:832 av Beskattningsreglerna för fosterföräldrar och fosterbarn 1984/85:833 av \ Gåv\e och lokal kriminalvårdsanstalt i 1984/85:834 av i och stöd till hemkonsulenter 1984/85:835 av Barns rättegångskostnader vid tvist om underhållsbidrag 1984/85:836 av och Avdraget på underhåll vid underhållsskyldigs umgänge medbarn 1984/85:831 av m.fl.Hemkonsulentverksamheten 1984/85:838 av skyldigheteroch rättigheter 1984/85:839 av enhetlig myndighetsålder 1984/85:840 av m.fl. Förköpsrätt förarrendatorer 1984/85:841 av och Översyn av patentlagens bestämmelser om biologiskauppfinningar 1984/85:842 av medlemskap i 1984/85:843 av tn.fl. Nr 66-------------- 1984/85:844 av fiirger Hagård Tisdagenden----- Biståndet fill 22 januari 1985- 1984/85:845 av --------------------- - Internationellt stöd till hotadenaturmiljöer 1984/85:846 av förvärnpliktsutbildningen 1984/85:847 av m.fl. 1984/85:848 av och för småföretagare 1984/85:849 av Maximigränsen för kompensation vid inkomstbortfall pågrund av sjukdom 1984/85:850 av tredje vice talman för hemmafruar m.fl. 1984/85:851 av m.fl. Översyn av sjukförsäkringssystemet föruniversitetsstuderande m.fl. 1984/85:852 av m.fl. Återställande av pensionsnivån i delpensionsförsäkringen 1984/85:853 av Margö m.fl. Sjukpenningen tilldeltidsarbetande och säsongarbetande 1984/85:854 av Margö m.fl. Kostnadsfriatandproteser 1984/85:855 av m.fl. 1984/85:856 av förste vice talman i vissa fall för erhållande av studiemedel 1984/85:857 av Ändring i lagen om förlängt bidragsförskott för studerande 1984/85:858 av skolutveckling inomsärskolan 1984/85:859 av m.fl. Specialistkompetensen inomprimärvården 1984/85:860 av m.fl. En offensivhälsopolitik 1984/85:861 av m.fl. Kartläggning av decp-skadades situation, m.m. 1984/85:862av och 66 Legitimering av Doctors of Chiropractic den 1984/85:863 av m.fl. 22januari 1985 Den psykiatriska vården 1984/85:864 av av 1984/85:865 av i Bidrag tillradioorganisationer 1984/85:866 av tillstudentförbunden 1984/85:867 av och av lärare 1984/85:868 av och 1984/85:869 av vid Umeåuniversitet 1984/85:870 av m.fl. 1984/85:871 av Förstärkning av resurserna vid 1984/85:872 av och av vägnätet i län 1984/85:813 av och En bro överDalälven vid Hovnäs 1984/85:874 av tredje vice talman av gällande bestämmelser för s, k. 1984/85:875 av m.fl. 1984/85:876 av av vidVärnamo 1984/85:877 av av asfalt 1984/85:878 av Ritne 1984/85:879 av m.fl. Nr 66 1984/85:880 av i den Jordbrukets betydelse för norra 22januari 1985 1984/85:881 av m.fl. Utveckling av vattenbruket vid sydostkusten och på 1984/85:882 av som försökslän förmiljöskydd 1984/85:883 av och analysav dioxinriskerna 1984/85:884 av Ändring i lagen om kemisk lövslybekämpning 1984/85:885 av och .Havsforskningslaboratoriet i , m,m, 1984/85:886 av 5re«/l/!c/erao« i Kollektivahemförsäkringar 1984/85:887 av av 1984/85:888 av iNorrbottens län 1984/85:889 av Per-O la Teknikspridning till små och medelstora företagi.Norrbotten 1984/85:890 av m.fl. 1984/85:891 av m.fl. KärnkraftsreaktornRinghals 2 . 1984/85:892 av och i kreditupplysningslagen 1984/85:893 av 1984/85:894 av m.fl. 1984/85:895 av m.fl. Tillämpningen av modern informationsteknologi, m,m, 1984/85:896 av m.fl. Träindustrinslångsiktiga förutsättningar, m,m, 1984/85:897 av , m,m, 1984/85:898av 66 1984/85:899 av Lägre eltariffer i de fem nordligaste länen 1984/85:900 av m.fl. Arbetsmarknadspolitiken 1984/85:901 av i ' Ändrade regler för rätt till ersättning frånarbetslöshetskassa 1984/85:902 av och av statlig verksamhet till län 1984/85:903 av tredje vice talman av anställning i annat nordiskt land för erhållande av kontantarbetsmarknadsstöd 1984/85:904 av m.fl. Arbetsvillkoren fördeltidsarbetande 1984/85:905 av och ledighet vid sparad semester 1984/85:906 av m.fl. Regionalpolitiska insatser i inre och södraÖstergötland 1984/85:901 av och insatser inom arbetsmarknadsutbildningen 1984/85:908 av Verkningarna av regionalpolitiskt stöd tillbilglastillverkningen 1984/85:909 av m.fl. 1984/85:910 av Maigareta 1984/85:911 av m.fl. Ökad forskning om fastigheters drift och underhåll 1984/85:912 av tillrenskötande samefamiljer 1984/85:913 av m.fl. 1984/85:914 av och för sändningar i etermedia 1984/85:915 av och på Nr 66 1984/85:916 av m.fl. den Järnvägssträckan m. m. 1984/85:917 av m. fl. - Upprustning av vissajärnvägssträckor i och 1984/85:918 av och , m. m. 1984/85:919 av och upphandlingen, m. m. 1984/85:920 av och arbetsgivaravgifter 1984/85:921 av och i , m.m. 1984/85:922 av och stöd till små skolor, m. m. 1984/85:923 av och , m.m. 1984/85:924 av och odlad mark 1984/85:925 av m.fl. 1984/85:926 av m.fl. 1984/85:927 av m.fl.Sjöfartspolitiken 1984/85:928 av m.fl. Utveckling av verksamheten vid det statliga rederiet 1984/85:929 av m.fl. Basprogram för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i vissalän 1984/85:930 av m.fl. Återinförande avvinterbidraget inom byggbranschen 14 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1984/85:360 av tredje vice talman ()till statsrådet om lokalredaktioner: Enligt uppgifter i massmedia stårlokalradions ledning inför ett mycket allvarligt hot om nedläggning avredaktioner ute i länen. Om de besparingar som styrelse kräverskall genomföras kommer det sannolikt att innebära att en rad lokalredakfionermåste dras in. I mitt hemlän kan besparingen t. ex. innebära attlokalredaktionerna i och kommer i riskzonen. "Säkert är attåtminstone en av redakfioner-na då måste stängas" säger lokalradiochefenBengt i ett uttalande. Om en rad lokalradioredaktioner ute i länen måste dras införfelas enligt min mening själva grundtanken med lokalradio - att snabbtförmedla nyheter och meddelanden från olika delar av länen. Ett färskt exempel på lokalradions betydelse sominformationskanal i en krissituation är gasolyckan i , då lokalradionsände nyheter och meddelanden många timmar. Detta var av mycket stort värde förallmänheten. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet ; Är statsrådet beredd medverka tillatt lokalradions nät av redaktioner kan upprätthållas? 15 § Kammaren åtskildes .