prot · G80932 · 1984-12-31 00:00:00 — genomfördes vissa ändringar i den s.k.kommunala avgiftslagen, , som gjorde det möjligt att ordna verksamhet påförsök med boendeparkering och nyttoparkering på gatumark. Ett system med boendeparkering innebär att de som borfrämst i de större tätorternas centrala delar får parkera sina bilar pågatumark på mer gynnsamma villkor än andra trafikanter. Man kan tänka sigårskort, längre tidsperioder än exempelvis timparkering m. m. Nyttoparkering innebär ett system där exempelvishantverkare, näringsidkare och andra med återkommande behov av att parkera pågatumark får dispenser och tillstånd att parkera mot årsavgift, dvs. Försöksverksamhet med nyttoparkering har bedrivits iStockholms, , , , och kommuner.Utvärdering har skett av trafiksäkerhetsverket i samråd med ochde berörda kommunerna. Försök med boendeparkering har bedrivits i samma kommunermed undantag av . Utvärdering har skett av kommunerna i samarbete medtomtparkeringsutredningen. Utvärderingen har gett vid handen att försöksverksamhetenhar upplevts som positiv. Förväntningarna har i stort sett infriats. Regeringen föreslår nu att det som harvarit försöksverksamhet skall bli permanent. skall ifortsättningen få möjlighet att ordna boendeparkering och nyttoparkering pågatumark. Den kommunala trafiknämnden blir beslutande organ. Datum förikraftträdandet föreslås bli . är enigt så långt och tillstyrkerregeringsförslaget. Men när det sedan gäller frågan om överklagande av trafiknämndsbeslut har olika ståndpunkter redovisats i utskottet. I propositionen föreslåsatt regeringen skall bemyndigas att föreskriva inskränkningar i annars gällanderätt att överklaga trafiknämnds beslut. Det gäller då frågor om behörighet attnyttja boendeparkeringssystem samt nyttoparkeringsdispenser. Samtliga borgerligaledamöter - moderater, centerpartister och folkpartister - avstyrkerregeringsförslaget i denna del. De går emot förslaget att bemyndiga regeringenatt till 4 § trafiknämndslagen foga ett tillägg, som kommer att ge regeringenbemyndigande att föreskriva inskränkningar i rätten att överklaga beslutenligt trafiknämndslagen. ,, centerpartisterna och folkpartisternahar i stället ställt sig bakom en moderat motion, där det med hänvisning till allmänna rättssäkerhetsskäl samtangelägenheten av att förhindra misstanke om att trafiknänind skullefatta dåligt underbyggda beslut sägs att möjligheten att överklaga nämnds beslutbör bibehållas. Från socialdemokratiskt håll instämmer vi i vad som sägs iregeringsförslaget om att kommunerna skall lämnas stor frihet att medutgångspunkt i lokala förhållanden själva bestämma hur parkeringssystemen iresp. kommuner skall vara uppbyggda. Vi tycker inte att statliga myndigheteroch instanser skall överpröva dessa principer. Vi förutsätter, med all rätt, att kommunalsjälvbestämmanderätt, kompetens, lokalkännedom och kloka kommunalaföreträdare i trafiknämnderna tillräckligt väl tillgodoser behovet ochmöjligheterna att på ett rättvist sätt besluta i frågor som gäller boende-resp. nyttoparkering för kommunens invånare. F. n. kan alltjämt trafiknämndsbeslut överklagas hoslänsstyrelse och vidare hos regeringen genom besvär. Vi menar, mot bakgrund avvad jag sagt, att en inskränkning i rätten att överklaga beslut avdenna art gott och väl kan accepteras. Jag yrkardärmed bifall till trafikutskottets förslag i dess helhet. Skattefrihet för vissa stipendier, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (inskränkningar i viss fullföljdsrätt) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 141 förreservation 1 av m, fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, 1984/85:4 Viss följdlagstiftningtill lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare samt omvissa bestämmelser rörande beräkning av pensionsgrundande inkomst m,m, (prop,1984/85:22) Utskottets hemställan bifölls. 8 § Skattefrihet för vissa stipendier, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1984/85:11 om avdragför förskottsräntor m.m. (prop. 1984/85:23). 35KNUT (); Det finns ur skattesynpunkt två sortersstipendier, beskattade och skattefria. Till den sistnämnda kategorin hörstipendier som utgår till dem som studerar vid undervisningsanstalt. Skattefrihet för vissa stipendier, m. m. Om det däremot föreligger ettanställningsförhållande, har stipendiet betraktats som ersättning för utförtarbete och i anledning härav beskattats. Till samma kategori beskattningsbarastipendier har tidigare hört sådana som i samband med fackliga kurser lämnastill förtroendemän inom den fackliga rörelsen. effektuerade emellertidriksdagens socialistiska majoritet en beställning från LO, innebärande atthuvudsakligen fackliga stipendier skulle undantas från skatteplikt, I sambandhärmed riktade mycket allvarlig kritik mot förslaget. Denviktiga principiella invändningen var att förslaget stred mot den grundläggandeprincipen att all ekonomisk ersättning för utfört arbete skall bli föremål förbeskattning. Dessutom ansåg att det skulle bli svåragränsdragningsproblem mellan vad som kunde anses vara fackliga organisationeroch andra. Enligt min uppfattning är det helt uppenbart att lagentillkommit för att ekonomiskt stärka en redan nu oerhört välbeställdfackföreningsrörelse. I och med att stipendierna blivit skattefria kan ju detutgivna beloppet sänkas kraftigt jämfört med vad som skulle varit fallet omstipendiet skulle ersätta beskattad förlorad arbetsinkomst, varjämte någonarbetsgivaravgift inte behöver betalas. Naturligtvis är det horribelt att stipendier från en vissarbetsgivare till en anställd är beskattningsbara, medan stipendier från enannan arbetsgivare -facket - är skattefria, trots att ändamålet medstipendierna är precis detsamma: att stipendiegivaren skall ha glädje avstipendiaternas förkovran. När skattefriheten genomdrevs bestämdes detför skams skull, och förmodligen också för att försöka dämpa den värstakritiken, att bestämmelserna skulle gälla under en tvåårig försöksperiod - för1984 och taxeringar. I den nu framlagda propositionen föreslås inte enpermanentning av lagstiftningen utan en ny tvåårig försöksperiod. Varför, kanman fråga sig, räcker inte för att rättfärdiga riksdagsbeslut? I den andra trepartireservation som fogats till utskottetsbetänkande tar vi upp förslaget att förlänga tiden för rätt till avdrag förökade levnadskostnader för en viss kategori anställda, nämligen för dem somjobbar i byggnads- och anläggningsbranschen. Den som arbetar på annan platsutanför det vanliga verksamhetsområdet beviljas regelmässigt avdrag för ökadelevnadskostnader med samma belopp som erhållits i traktamente. Enligt tidigarebestämmelser var det slut med avdragsrätten på samma utombysarbetsplats. beslöt att avdragsrätten skullegälla även efter tvåårsperiodens utgång. Dessa regler skulle dock varatidsbegränsade till 1984 och taxeringar, i väntan påförmånsbeskattningskommitténs betänkande. Kommitténs arbete har ännu inte avslutats, varförlagstiftningen nu föreslås förlängd med . Från vårsida har vi inte haft något att invända mot att byggnads- och anläggningsarbetarefår denna avdragsrätt, men vi har inte kunnat acceptera att inte andrayrkesgrupper får samma förmånliga skatteregler. Avslutningsvis har jag två frågor att ställa tillsocialdemokraternas talesman ; På vad sättämnar man utvärdera skattefriheten för stipendier i samband med fackligakurser? Varför kan maninte från socialdemokratiskt håll tänka sig att andra yrkesgrupper än byggnads-och anläggningsarbetare får förlängd tid för rätt till avdrag för ökadelevnadskostnader efter tvåårsperiodens utgång? Med det sagda, fru talman, och i förhoppning om att fåmina frågor besvarade yrkar jag bifall till de reservationer som fogats fillutskottets betänkande. Skattefrihet för vissa stipendier, m. m. 36 (): I skatteutskottets betänkande 11 behandlas bl.a. frågan huruvida stipendier vid deltagande i vissa kurser av facklig natur äratt betrakta som skattefri inkomst eller ej. beskattades dessa stipendier för deltagande ikurser av facklig art. beslöt att sådana stipendier skullevara skattefria, dock att skattefriheten skulle gälla endast taxeringsåren 1984och 1985. I den nu aktuella propositionen föreslås attlagstiftningen skall gälla ytteriigare . Från sida har vi yrkat avslag på propositionen idenna del. Vi anser, som det framhålls i reservationen, att denna lagstiftninghar tillkommit för att stärka fackföreningarnas ekonomi. Inte minst motbakgrund av den mycket starka kritik som riktade motlagstiftningen vid dess tillkomst yrkar vi nu avslag på propositionen i dennadel. Det är inte rimligt att ha en lagstiftning som innebär atten viss arbetsgivare alltid skall anses ge stipendier för utfört arbete elleruppdrag, medan en annan facklig givare av stipendier inte skall anses varaarbetsgivare i den meningen att han drar nytta av den utbildning som är syftetmed kursen. I reservation 3 behandlas frågan om avdrag för ökadelevnadskostnader. Om det nu skall medges en förlängning av den s. k.tvåårsregeln, bör den utvidgningen omfatta inte endast byggnads- ochanläggningsbranschen utan alla yrkeskategorier. Samma yrkande framställdes frånvår sida förra gången denna fråga behandlades i , och vi står fast viddenna vår uppfattning. Det är angeläget att vi i skattelagstiftningen inteskapar särbestämmelser för vissa grupper. Vi får annars en skattelagstiftningsom inte är likartad; grunden för hela vår skattelagstiftning bör vara en likabehandling av skattebetalarna. Med utgångspunkt frånvad jag här har sagt yrkar jag bifall till de tre reservationer som har fogatstill betänkandet. 37KJELL (): Skrivningen i skatteutskottets betänkande nr11 är relativt kort - den upptar bara två och en halv sida. Ändå talas det omskatteundan- 4 protokoll 1984/85:32-33 Skattefrihetför vissa stipendier, m. m. dragande, kontrollproblem, rättstvister, utnyttjande avoch missbruk av lagstiftningen. Jag skulle gärna vilja säga att hela dettaresonemang har sin grund i ett krångligt och orättvist inkomstskattesystem. Denproposition som ligger till grund för det betänkande vi nu debatterar bidrarsannerligen inte till att göra detta system enklare. talare har här konstaterat, liksom detkonstateras i reservation 1, att lagstiftningen om skattefrihet för stipendierinte innebär neutralitet i beskattningen. Därför framhålls i fp-motionen följande:"Skattefriheten torde ha som huvudsakligt syfte att minska de fackligaorganisationernas kostnader för stipendier till fackliga förtroendemän. Jaganser inte att detta är skäl att göra ett väsentligt avsteg från hittillstillämpade principer vid beskattningen." Iutskottets skrivning står det följande; "Skälet till att lagstiftningen om skattefrihet förstipendier av ansågs böra i ett inledningsskede tidsbegränsas var ihuvudsak att den kunde komma att ge upphov till ett avsevärt antal rättstvisteroch utnyttjas inte bara av ideella organisationer utan också i andra fall sominte varit avsedda av lagstiftaren." De skäl som åberopas här borde i sig ha varit orsak nogför att inte anta denna lagstiftning. Att den inte är neutral borde också hakunnat vara skäl för att inte anta den. Så några ord pm det avsnitt som rubricerasÖkade levnadskostnader. Vi hävdade från sida när detta förslagantogs att den skattemässiga behandlingen då det gäller avdrag för ökadelevnadskostnader skulle vara lika för alla skattskyldiga. Tyvärr gickriksdagen inte på den linjen. Även här vill jag ta ett citat ur utskottetsskrivning: "Som utskottet framhöll vid sin behandling av dennafråga saknas anledning att utvidga tillämpningen av den nyalagstiftningen till andra än dem som arbetar med rena anläggningsarbeten,eftersom en sådan utvidgning otvivelaktigt skulle kunna ge upphov tillmissbruk." Jag har hört många konspirationsteorierframställas, men denna tar nog priset. För att denna utvidgade lagstiftningöver huvud taget skall kunna tillämpas måste man ha arbetat utanför denordinarie verksamhetsorten . Man kan då naturligtvis inte planläggaett sådant här skatteundandragande , eftersom frågan är under utredningoch det beräknas komma nya traktamentsbestämmelser. Det handlar alltså om demsom redan har arbetat på en ort . förutsätter man från utskottetssida att de i någon form av konspiration med arbetsgivaren, för att skattevägengöra en förtjänst, skulle bestämma sig för att fortsätta att arbeta utanförverksamhetsorten ytterligare . Hela det resonemang som skatteutskottets majoritet förspeglar en misstänksamhet gentemot skattebetalarna som enligt min mening ärmycket farlig. Den misstänksamheten leder också till att olikalöntagarkategorier och för den delen även företagare blir orättvist behandlade.Följden av detta blir att skattemoralen urholkas. Endast genom att stifta lagarsom ger en likvärdig behandling av skilda grupper kan man upprätthållarespekten för dessa. Jag skulle faktiskt också vilja avsluta mitt anförande medatt ställa en fråga till ; Vilka grupper är det somskatteutskottets majoritet misstänker skulle komma att missbruka avdragen förökade levnadskostnader om man gjorde denna regel generell? Förövrigt, fru talman, yrkar jag bifall till samtliga reservationer. 38 (): I skatteutskottets betänkande nr 11 behandlas avdrag förförskottsräntor. Viss reglering föreslås av den skattemässiga behandlingen ochskyldigheten att lämna kontrolluppgift för bidrag till arbetslösa som startaregen rörelse och till ungdom som bedriver sådan rörelse. Vissa följdändringarföreslås med anledning av ändrade regler för mönstring och registrering avsjömän. Vidare föreslås en förlängning med av lagstiftningen omskattefrihet för vissa stipendier samt av den tillfälliga bestämmelsen omavdrag för ökade levnadskostnader inom anläggnings- och byggnadsbranschen. Jag tänker uppehålla mig vid de borgerligareservationerna till utskottets hemställan. Den skattefrihet som gällt för stipendier vid 1984 och1985 års taxeringar har i proposition 1984/85:23 föreslagits att gälla iytterligare . Normalt utgör inte stipendier skattepliktig inkomst, och deutgår till studerande vid undervisningsanstalter. Detta gäller även stipendiersom är avsedda för mottagare som genomgår utbildning vid sidan av våra vanligaskolor och kursgårdar. Det finns dock undantag, och det gäller när stipendietutbetalats av mottagarens arbetsgivare eller av någon honom närstående. I defallen har praxis velat göra gällande att stipendiet utgör ersättning förutfört arbete, och det har beskattats som inkomst av tjänst. När det gäller stipendier för deltagande i fackliga kurserhar dessa tidigare beskattats om mottagaren innehaft någon form av fackligteller politiskt uppdrag. Detta har i flera fall inneburit olika behandling avsamma kategori människor, beroende på i vilket område man har varit bosatteller hur nitiska taxeringsgranskare man har haft i de olika distrikten. beslöts här i kammaren att dessa stipendierskall vara skattefria. Detta har på många håll upplevts som mycket positivt ochskapat ett ökat intresse för att förkovra sig på olika områden och för attdelta aktivt i vårt samhällsbyggande. Det är det skattefria stipendiet som hargjort det möjligt för sådana anställda som inte har rätt till ledighet förstudier med bibehållen lön att delta i den värdefulla fortbildning som ges. Vi inom majoriteten anser det därför angeläget att den härmöjligheten kvarstår under , dvs. under taxeringsåren 1986och 1987. Den tidigare lagstiftningen har inte gett någon entydig tolkning avde äldre reglerna. Reservanterna har framhållit attlagstiftningens huvudsakliga syfte varit att stärka fackföreningarnas ekonomimen även pekat på synpunkter, som vi tycker har varit avprincipiell och formell natur. Skattefrihetför vissa stipendier, m. m. Skattefrihet för vissa stipendier, m. m. De farhågor man hyst för att det skulle bli ett stortantal rättstvister i länsrätterna kan inte sägas ha blivit besannade. Ej hellerhar det blivit så att skattefriheten i större omfattning utnyttjats av andra änav dem som lagstiftarna tänkt sig. På den sistnämnda punkten ges det f. n.inget stöd för missbruk av den här skattefriheten. Det finns alltså ingentingsom säger att man inte skulle kunna fortsätta . Och jag villsäga följande till ; För att skall kunnagöra mer ingående undersökningar och få fram ett underlag för denna tillfälligalagstiftning, vill vi att den här ordningen skall gälla till. Därförbiträder vi i majoriteten propositionens förslag, och vi yrkar alltså avslag påreservation 1. beslöt om vissa ändringarför skattskyldiga som berörs av den s.k. tvåårsregeln vid arbete som utförsutanför den vanliga verksamhetsorten. Det gäller främst dem som arbetar inombyggnads- och anläggningsbranschen och som haft sin arbetsplats förlagd till enoch samma ort utanför det vanliga verksamhetsområdet än tvåår. Detta är regler som avsågs bli tillämpade vid 1984 och taxeringar,men som bör förlängas med hänsyn till den beredning avtraktaments-sakkunnigas förslag som pågår inom . Mot majoritetens skrivning reserverar sig samtligaborgerliga partier i utskottet och menar att den s, k, tvåårsregeln skall gällautan särskild begränsning till byggnads- och anläggningsbranschen. Rätten att göra avdrag för ökadelevnadskostnader med samma belopp som uppburits i traktamente tillkom för attunderlätta för just de här yrkesgrupperna att få sysselsättning. Byggnads- ochanläggningsarbetarna får - oftare än andra yrkesgrupper - resabort från sin hemort för att få jobb och erhåller då av sin arbetsgivaretraktamente. Dessa lättnader har medfört att t. ex. norrländskabyggnadsarbetare kunnat stanna kvar i sina jobb vid efter denförsta tvåårsperioden. Förutom den rent ekonomiska aspekten för byggnads- ochanläggningsbranschen har förslaget haft en arbetsmarknadspolitisk effekt. Några tyngre argument som talar för att man skulle utvidgaden här avdragsrätten har enligt vad vi inom majoriteten anser inte framförts.Därför yrkar jag bifall till skatteutskottets hemställan och avslag påreservanternas förslag även på den här punkten. Anf.39 (); säger att inte hadenågonting negativt att redovisa i det här fallet. Nej, det är jag säker på, menjag gissar att menar , för det är riksskatteverketsom skulle syssla med utvärderingen. Då frågar man sig; Hur skall utvärderingen gå till? Det ärinte fråga om ett avdrag som yrkas i självdeklarationen, utan det är fråga omen inkomst som inte tas upp till beskattning. Inte heller framgår det av arbetsgivarenskontrolluppgift om något stipendium har utgått. Skall utvärderingen gä till påett sådant sätt att man går in i fackliga och andra organisationers bokföring för att tareda på om och till vem stipendier har utgått? Den frågan står ännu obesvarad. Sedan säger att avdrag för ökadelevnadskostnader utöver tvåårsgränsen har betytt att många har kunnat få hakvar sina jobb, exempelvis vid kärnkraftsbyggen. Vi förnekar inte detta, och vitycker inte att det är fel att denna avdragsrätt förlängs, men varför skallinte andra yrkesverksamma ha samma förmån, även om de inte är lika många som desom arbetar på en enda arbetsplats, exempelvis ett kärnkraftverk? Det finns yrkeskategoriersom är i samma predikament. Varför, , skall inte de omfattas avsamma förmån? Skattefrihet för vissa stipendier, m. m. 40 (): talar om att man skall haklara regler i skattelagstiftningen. är dessa två frågor som tas uppi detta betänkande just exempel på hur man håller på att förstöra våraskatteregler och komplicera dem genom att införa särbestämmelser. Det är interimligt att införa bestämmelser av denna art i vårt skattesystem, om man trotsallt gör det bör de gälla generellt för alla, säger att den nya regeln har uppskattatsmycket av deltagarna i utbildningskurserna och att man har berett nya gruppermöjligheter att vara med. Jag är emellertid övertygad om att man genom denändrade lagstiftningen också har dragit upp nya gränser som för vissa andragrupper framstår som orättvisa. Beträffande den sistareservationen, som gäller frågan om avdrag för ökade levnadskostnader, framstårdet för mig som mycket märkligt att man inte har velat göra ett generelltundantag från tvåårsregeln för alla branscher. Att begränsa undantaget tillendast en bransch förvånar mig mycket. 41KJELL (): Redan i mitt första inlägg sade jag att denskattemässiga behandlingen av avdrag för ökade levnadskostnader bör vara likaför alla skattskyldiga. Naturligtvis anser jag också att den skattemässigabehandlingen skall vara likformig då det gäller lagstiftningen om skattefrihetför stipendier. Självfallet skall vi även här ha en neutral beskattning, enbeskattning som inte är tillkommen för att ge förmåner till en viss grupp. Sedan sade att det är bra att norrländskabyggnadsarbetare har kunnat stanna kvar i . Det tycker också jag.Men andra norrlänningar då, sådana som inte arbetar just inom byggnads- ochanläggningsbranschen, men som också arbetar utanför hemorten och somegenti-gen borde vara berättigade till avdrag för ökade levnadskostnader påsamma sätt som. byggnadsarbetare, varför skall inte de kunna få behålla sinaanställningar? Är det skillnad på norrlänningar och norrlänningar, ? Än en gång, slutligen: Jag ställde en fråga, och jagupprepar den på nytt och är tacksam om jag får ett svar. Vilka grupper är detsom skatteutskottets majoritet misstänker skulle komma att missbruka avdragenför ökade levnadskostnader? Skattefrihet för vissa stipendier, m. m. 42 (): När det gäller erfarenheter av den nya lagstiftningenbeträffande beskattningen av stipendier har vi inte kommit så långt . Jag ärsäker på, , att kan göra denna utredning -jag litar faktiskt så mycket på de tjänstemän som arbetar där. När det gäller ökade levnadskostnder pågår en beredning,som jag sade, i av traktamentsbeskattningssakkunnigasförslag. Det är denna berednings resultat vi avvaktar. Just byggnadsarbetare utgör en drabbad grupp i samhälletoch har hög arbetslöshet. Detta gäller inte bara norrlänningar utan det haromvittnats från många andra orter här i landet att byggnadsarbetare har haftspeciella problem. Det var därför som vi föreslog attavdragsmöjligheten skulle gälla för byggnads- och anläggningsarbetare. Anf.43 (): säger sig vara säker på attriksskatteverket kan göra denna utvärdering. Hon litar på vad verketstjänstemän säger och tycker. Det är utmärkt. Men varför litar inte AnitaJohansson på vad sagt om detta lagförslag? Skatteutskottetfick en skrivelse från med ett remissyttrande överlagförslaget. Där säger man bl, a,: "Det kan resas principiella betänkligheter avavsevärd tyngd mot förslaget sett ur skatterättslig synpunkt." Litetlängre fram i yttrandet heter det: "RSV anser det vara principiellt oriktigt om man pådet föreslagna sättet skulle ändra en på det hela taget ganska stabil rättspraxis ." Varför litade inte den gången lika mycketpå vad tjänstemännen på under ämbetsansvar yttrade tillskatteutskottet? 44 (): Jag har inte fått något svar på frågan varfördenna lagstiftning har begränsats just till byggnads- och anläggningsbranschen.Varför kan lagstiftningen inte göras mer generell? De tidigaretraktamentsbestämmel-serna gällde ju generellt, och det måste därför finnasnågot speciellt motiv till att man här bryter ut just denna grupp. Det kan juinte vara så att dessa problem bara finns inom denna bransch. Vad vi reageradeemot är att man inte velat göra lagstiftningen generell. 45 (); Jag misstänker att jag inte får något svar påmin fråga om vilka grupper man misstänker kommer att missbruka avdragen förökade levnadskostnader. Jag skulle då vilja ställa en annan fråga till AnitaJohansson, som jag faktiskt tycker att jag borde kunna få ett svar på; Skallskattereglerna vara lika för alla medborgare eller skall vissa grupper haspeciella förmåner? Anf.46 (); Nr 32 När det gäller stipendierna vill jag till slut säga tillKnut Onsdaeenden Wachtmeisteratt jag haft väldigt många kontakter med taxeringsfolk, som verifieratatt detta är en väl fungerande lagstiftning; den har röjt undan många problem, det har blivit betydligt enklare, ochlagstiftningen har Skattefrihet för medfört ett klarläggande när det gäller stipendierna, vissa stipendier.