prot · G80971 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagtycker det är bra om ungdomar är med i SSU och andra ungdomsorganisationer.Jag tycker det är bra om också ungdomar deltar i studiecirklar och annat. Mendet har inte ett dyft med ungdomslagen och jobbsökarklubbarna att göra. 43 (): Jag har bara enfråga till arbetsmarknadsministern som jag vill ha svar på: Dejobbsökaraktiviteter som bedrivits i form av jobbsökarklubbar, har dehaft samma tvångsregler knutna till verksamheten? Har de personer som varit medstått under hotet att förlora sin arbetslöshetsersättning om de inte är med? Ärdet inte så, arbetsmarknadsministern, att detta är en frivillig verksamhet?Och genom att den är frivillig skall den väl också fungera på de enskildamänniskornas villkor? Vi har inte invänt mot en sådan verksamhet när det gälleratt stimulera ungdomarna - tvärtom - men vi hävdar att den skall bygga påfrivillighetens grund. Jagkommer tillbaka till samma sak: Det är en väldig skillnad mellan att sökastimulera ungdomarna till att söka arbete på frivillighetens grund och atttvinga dem. Det är nämligen tvång om man antingen måste acceptera exakt deformer som staten föreskriver eller, om man inte gör detta, ställas utanförtrygghetssystemet. Och det är faktiskt det som kommer att inträffa. Anf.44 Arbetsmarknadsminister : Fru talman! De jobbsökarklubbarsom vi har haft på andra håll har varit litet annorlunda konstruerade än de somdet är tanken att vi skall ha när det gäller ungdomslagen. Det har gällt enverksamhet på heltid, där den varit obligatorisk, men restenfrivillig. När det gäller ungdomar i ungdomslagen är det ju fråga om ettkomplement av mycket mindre omfattning. Sedan skulle jag vilja säga att indignationen övertvång är litet märklig med tanke på att grundreglerna i fråga om ungdomslagenju egentligen inte skiljer sig från de regler som gäller för kontantstödetsuppbyggnad. Man har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa på vissavillkor. Blir man erbjuden ett lämpligt arbete måste man ta det, annars blirman avstängd. Blir man erbjuden t. ex. ett beredskapsarbete, som anseslämpligt, måste man ta också det. 45 BENGTWITTBOM (m): Det var ett halvtsvar som jag fick. Innebär villkoret om den obligatoriska ijobbsökarverksamheten, som den nu bedrivs, att den som inte deltar i arbetetden veckan förlorat sin rätt till A-kasseersättning ellerkontant arbetsmarknadsstöd? Svara på den frågan! Närdet sedan gäller villkoren i övrigt, att man skall vara aktivt arbetssökande,är det någonting helt annat. Det är en väldig skillnad mellan detta attsamhället ställer krav att man skall försöka få jobb, när man är arbetslös,och att samhället skall vara med och bestämma var och när detta skall ske ochhur det skall gå till. Av arbetsmarknadsministerns svar att döma kommer den härtypen av obligatorium också att gälla för andra grupper. Det står ju islutharangen. Då vill jag säga: Bevare oss för det överreglerade samhället -även när det gäller de människor som är arbetslösa! Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på interpellation 1984/85:81 om arbetsmarknadsutvecklingen iVästmanlands län i har frågat migvad regeringen tänker göra för att på möta den negativautveckUngen i Bergslagen, vilka åtgärder regeringen kommer att föreslå för attsnabbt minska antalet arbetslösa i länet och om regeringen är beredd attutlokalisera statlig verksamhet till . var drygt 5 900 personer arbetslösa i länet,vilket var 1 600 färre än . Samfidigt har antalet tillarbetsförmedlingen anmälda lediga platser ökat. Inte under någon decembermånadunder har fler lediga platser anmälts än i december 1984.Situationen på arbetsmarknaden har således förbättrats. Trots detta finns svåra strukturella problem iVästmanland, liksom i övriga Bergslagen. Omstruktureringen avspecialstålsindustrin medför att ett betydande antal arbetstillfällen gårförlorade. Men den är nödvändig om branschen skall kunna behålla sinkonkurrenskraft och de kvarvarande arbetstillfällena tryggas på . Arbetsmarknadssituationen skiljer sig väsentligt mellanolika länsdelar. Läget är svårast i den nordvästra delen och i bruksorter somHallstahammar och . Övriga delar av länet har ett mer differentieratnäringsliv. presenterade regeringen den s. k.stålpropositionen. Den innehöll bl. 25 milj. kr. för särskilda utvecklingsinsatseri Bergslagen utöver vad länsstyrelserna disponerar för regionalautvecklingsinsatser. Med dessa medel kan lokala projekt understödjas och idéersom finns i regionen tas till vara. Liknande syfte har ett OECD-projekt som förSveriges del omfattar , och . I detta projektundersöks hur lokala initiativ att skapa nya arbetstillfällen bäst kan stödjas.Vidare diskuteras med kommunerna möjligheterna att förstärka insatserna för attskapa nya företag och kooperativ. Sådana häråtgärder har redan visat sig leda till lokala kraftsamlingar som Arbetet som utförs i länet, och inte minst i kriskommunerna, sköts påett utmärkt sätt. Nyföretagandet stimuleras, vilket framför allt på längresikt kommer att ge ökad sysselsättning. Så kommerockså skapandet av Bruksinvest att göra. somberördes av stålpropositionen har ingått avtal med staten om att tillskjuta 100milj. till detta bolag för att skapa nya verksamheter i de bruksorter somberörs av omstruktureringen. Vidare medförde beviljade lokaliseringsstöd underföregående budgetår investeringar för drygt 40 milj. kr. i ,vilket gav en nettosysselsättningsökning med 130 personer. Därtill genomförstyrelsen för teknisk utveckling och industriverket särskilda insatser förteknikutveckling och teknikspridning för att underlätta förnyelsebehovet hosindustrin i Bergslagen. På kort sikt står givetvis, förutom den redan noteradeökade efterfrågan på arbetskraft, åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens ramsom platsförmedling, arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten tillförfogande. sista fråga, om regeringen är beredd attutlokalisera statlig verksamhet till , har jag ingen möjlighetatt kommentera . I sammanhanget vill jag emellertid erinra omregeringens uppdrag till ett tjugotal myndigheter med huvudkontor i att tillsammans med statskontoret undersöka möjligheterna attytterligare decentraliserasin verksamhet. Syftet är att myndigheterna skallföreslå decentraliseringar som innebär att av årsarbetena vidmodermyndigheterna skall kunna flyttas till existerande eller nya statligaorgan ute i landet. AMS ingår i detta decentraliseringsprojekt. Inom AMSserviceprogram har ett utvecklingsarbete bedrivits som innebär en successivomfördelning av resurser frän främst central nivå till förmån för arbetet påarbetsförmedlingarna. Detta kommer att märkas genom att förmedlingarna i olikaavseenden kan ge en förbättrad service. 47HANS i (vpk): Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret, där hori kommenterar den aktuella situafionen och vad som har gjortsmed anledning av krisen i Bergslagen och i . Jag förstår att honinte kan lova någonting om statlig utlokalisering, men jag ville passa på attvid frågeställningen kring situationen i länet lyfta fram den frågan ochpåminna om att nästa gång som det ges en möjlighet till statlig utlokaliseringär det fakfiskt vår tur i . Vi har varit kraftigt missgynnade, omman jämför med många andra län i regionen kring , och kanske också ilandet i övrigt. Jag noterar svaret i vad gäller den akuta situationen, därarbetsmarknadsministern nämner den i förhållande till 1983 inträffadeförbättringen av arbetsmarknadsläget.' Detta är ju en följd av denhögkonjunktur som vi är inne i , men alla vet, också regeringen, att detkommer lågkonjunkturer, och det kommer långsiktiga problem som man måsteförsöka möta. Jag skall något peka på den utveckling som har varit iVästmanlands län. Den situation som vi diskuterar skall ses mot bakgrund av attbefolkningen har minskat . Jag har kollat litet medlänsstyrelsens statistik,'som visar ett flyttningsnetto på 12 000 personer fråndetta industrialiserade län. Det beror på att näringslivet under långa tiderhar dominerats av järn- och stålföretag, och det är ju branscher som hargenomgått stora förändringarunder de strukturkriser som har varit. Något av en kulmen nåddes för ett par årsedan genom nedläggningen av Bäckegruvan i , då 100 jobbförsvann. Spännarhyttan, modernaste masugn, lades neri jobbförsvann. Nedskärningar kommer vid - ca 800 jobb. iSkinnskatteberg - 253 jobb; där är halva driften kvar i ny verksamhet.Hallstahammars AB förlorade 350 jobb. Bara en liten bråkdel av de anställdavart kvar. , som har stor betydelse för sin kommun, har haftanställningsstopp, naturlig avgång och förtidspensioneringar ,vilket har fått ungefär samma effekt på sysselsättningen som om man skulle halagt ner ett helt bruk. Mot detta behövs en långsiktig politik, om inte länetskall fortsätta att avtappas, förlora ännu fler människor och arbetstillfällen. Det är sant, som det sägs i svaret, att det finns en vissefterfrågan på arbetskraft i länet. Men det är i huvudsak de ganskahögteknologiskt inriktade industrierna - ASEA, Komponenter och -som står för denna efterfrågan, och de söker specialutbildat folk. Dessatjänster kan i mycket liten utsträckning tillsättas med människor som blirfriställda genom att andra företag läggs ner. Enligt prognosöversyn 1984 förloradeVästmanlands län 3 700 arbetsfillfällen inom industrin . Destörsta minskningarna inträffade i och i ochSurahammar. Något har minskningen av arbetstillfällen kunnatvägas upp genom en ökning av servicesektorerna, men sammanlagt harsysselsättningen minskat med 4 600 personer. Inte i någon kommun ökadesysselsättningen under 1980-1983. Om vi studerar den prognos som har ställtsamman, och som delvis ligger till grund för min interpellation, finner vi atten fortsatt minskning kommer att ske , den tid som länsstyrelsensprognos omfattar. - vi är ju halvvägs, med minskningar påmånga områden - kommer enligt bedömningar sysselsättningen iindustrin att minska , inom byggnadsverksamheten och ihandeln . Små ökningar beräknas för privata tjänster och inom offentligförvaltning. Detta gör att vi kommer att möta än större problem i . När det gäller just frågan om långsiktiga åtgärder får jaginget besked i svaret från arbetsmarknadsministern. Vi.borde kunna diskutera enstrategi för att möta den allt djupare kapitalistiska kris som kommer att slåigenom i och det övriga Bergslagen. har tidigare gjort prognoser som säger attflera tiotusentals arbetstillfällen kommer att försvinna. Andra prognoser harredovisats som inte på något sätt motsäger industriverkets. Då räcker det inte- hur vällovligt det än är - att regeringen föreslår en ändradstödområdesindelning, arbetsmarknadsutbildning och liknande insatser. Dessaåtgärder behövs också - det är helt klart - men de kan inte möta denlångsiktiga negativa utveckling som vi måste stå beredda för. Det måste till enmer samhällsstyrd investeringspolitik, som direkt skapar nya arbetstillfällen,som ett alternativ tillfortsatt arbetslöshet och avflyttning. Jag skulle vilja att vi diskuterade detta och frågardärför åter arbetsmarknadsministern: Vad har regeringen ocharbetsmarknadsministern att föreslå i den vägen? Vilka åtgärder kan på ett merlångsiktigt sätt möta utvecklingen? Hur tänker regeringen ta sig an de alltstörre problem som av allt att döma kommer? Eller har regeringen andraprognoser, som ger en annan bild av utvecklingen? I så fall vore det intressantatt få veta om regeringen gör en mer positiv bedömning av utvecklingen iBergslagen. skulle jag vilja säga några ord med anledning avdiskussionen om . En sådan har självfallet förekommit i pressen ochman och man emellan också i vårt län. Man har med förvåning- naturligtvispositiv sådan -sett att regeringen har varit handlingskraftig och försöktmotverka utvecklingen i : Vi hörde i en tidigare debattarbetsmarknadsministern säga att regeringens satsningar i Uddevallaregionenkostar ungefär 1 miljard. Jag vill inte på något vis medverka till att man ställerden ena regionen mot den andra eller vissa arbetare mot andra - det har vi settnog av i kamperna mellan kommuner och regioner om arbeten - men det som harfallit på Bergslagen är mycket litet. Genom Bergslagspropositionen har vi fått25 miljoner att fördela på 22 kommuner, varav 4 i , ochBruksinvest, som i bästa fall kan fyllas upp till 100 miljoner. Det är mycketlitet i jämförelse med den satsning som görs i . Vi skulle vilja haen Uddevallasatsning också i Bergslagen, arbetsmarknadsministern. 48 BOSÖDERSTEN (s): Den diskussion som iHallstahammar har tagit upp berör samtliga Bergslagslän. Det finns skäl attfundera över Bergslagens framtid. Det finns problematiska inslag i denutveckling som vi kan förutse, men det finns hoppfulla tecken.Framför allt är det väsentligt att man inser problemens verkliga natur ochvilka medel som står oss till buds för att trygga en bra och dynamiskutveckling i näringslivet och därigenom också skapa ny sysselsättning. Här är tyvärr analys litet bristfällig.Det är betecknande att ser sysselsättningen i första hand somett arbetsmarknads-politiskt problem. Detta synsätt är alldeles för snävt.Arbetsmarknadspolitik är viktig. Men den allmänna ekonomiska politiken,stabiliseringspolitiken, är ännu viktigare. och hennesdepartement har gjort mycket stora insatser för att skapa nya jobb under desenaste åren. Men den finanspolitik, den penningpolitik och denväxelkurspolitik som har drivits har haft långt större betydelse när det gälltatt skapa jobb. Och nya jobb har vi också fått i mycket stor utsträckning.På knappt tre år har sysselsättningen ökat med 60 000 personer. Den kräftgångför industrins vidkommande som vi hade under de borgeriiga åren har stoppats.Vi har fått 35 000 nya industrijobb. Den här utvecklingen har gynnat Bergslageni högsta grad. Om den borgerliga politiken hade fått fortsätta skulle tusentalsjobb ha slagits ut. Men är, som sagt, den kräftgången stoppad. Det ärnaturligtvis riktigt att dét finns problem på många håll, men i princip har Istället har inånga nya jobb kommit till. Hur många jobb som har kommit tilljust i har jag inte någon exakt siffra på, men det rör sig ivarje fall om tusentals jobb. Det gäller alla företag, såväl stora sommedelstora och små. Destora företagen - om jag håller mig till mitt eget län, -somSSAB i Domnarvet och ASEA i , har en stabil situation och nyanställerfolk. Änfiigen kan ungdomar få en chans att börja där. Menvad ASEA saknar - och det är väl också fallet i , som Hans Peterssonnämnde - är kvalificerade tekniker. Enbart i skulle man omedelbartkunna anställa ytterligare 60 civilingenjörer. Vid ett besök för ett par veckorsedan frågade jag en av divisionscheferna: Hur många jobb på golvet drar encivilingenjör med sig? Tio stycken, sade han. Det är möjligt att siffran är förhög, men var och en förstår vilken potenfial som finns här. Liknande exempelfinns också inom andra branscher, t. ex. Morgårdsham-mars bruk. Närjag gick i gymnasiet i tillhörde jag den förstageneration ur arbetarklassen som fick långfidsutbildning. Jag hade då flerakamrater som jobbade på ASEA. För att kunna ta del av den mycket kvalificeradeinternutbildning som ASEA hade fick de slava med studier och nätteroch under veckoslut vid sidan av sitt arbete. Det nästan groteska är att vi ,av s.k. progressiv utbildningspolitik, är tillbaka där vi började.Vid ASEA i har man börjat med samma typ avutbildning som man hade . Det är ett strålande monument över svenskutbildningspolitik! Visocialdemokrater har stor anledning fill eftertanke på det här området. Dereformer som måste fill får inte begränsa sig till enbart den högreutbildningen utan måste gå långt ner i vårt skolväsende. Jag är dess värre räddför att vpk inte har ett dugg att yvas över på detta område. Förett par månader sedan var jag litet längre upp i länet och besökte ett litetföretag som heter med drygt hundratalet anställda. Företaget harhaft problem och har rekonstruerat sig . Jagfrågade den nye chefen och ägaren om devalveringen haft någon effekt förföretaget. Ja, sade han, om inte devalveringen hade genomförts, skulle vi noginte ha funnits kvar. Mankan inte underlåta att ställa en i sammanhanget relevant fråga: Vilket är dåvpk:s alternativ? Om man ser igenom deras motioner -inte minstde som behandlats i finansutskottet, där både och jag ingår -finner man i princip två grundkrav: Öka de offentliga utgifternaoch anställ fler i offentlig sektor. Omvi hade drivit en sådan poUtik skulle det ha varit förödande försysselsättningen. Ironiskt nog var det just en politik av det första slaget somde borgerliga drev under sina . Alla myter till trots steg de offentligautgifterna mycket kraftigt med i volym . Den utvecklingenär nu bruten, och de offentliga utgifterna står stilla eller t. o. m. sjunkersvagt. Vi vet vart den borgerliga spendersamheten ledde. Den ledde till en mycket kraftig ökning av statsskulden och till mycketstora budgetunderskott. Den ledde oss in i den räntefälla där vi nu sitter med70 miljarder i räntor på statsskulden, som tynger som en kvarnsten och hållerpå att dra ned oss i djupet. Den utvecklingen var vi tvungna att bryta. Man fåringen långsiktig positiv effekt på sysselsättningen med den här typen avsatsning. . Vad vpk:s.krav ute i buskarna på höjda löner beträffar så är de renoch skir populism. Men folk är ofta mer klyftiga än vad vi politiker iblandföreställer oss. Är det något samband som är säkerställt, så är det sambandetmellan lönekostnad.öch marknadsandelar. ReaUönerna har trots en tillväxt i densvenska ekonomin legat stilla . Men det har varitnödvändigt för att möjliggöra den expansion av industri och sysselsättning somägt rum. ' Vi socialdemokrater i Bergslagen förstår att en effektivstabiliseringspolitik är en absolut grundförutsättning, för att klarautveckling, förnyelse och jobb i Bergslagslänen. Men vi skall inte bara sittapå händerna och vänta på regeringen. Vi måste också vara aktiva själva. Arbetarrörelsen i har, på fackligt initiativ, satti gång att utarbeta en utvecklingsplan för . Det arbetet är nu ifull gång, och jag tror att det kommer att avkasta betydelsefulla uppslag. Jagkan nämna ett som redan kommit fram. I den högskoleregion som vi tillhör - , som ju iprincip omfattar Bergslagen - bor av befolkning. Men vihar av den tekniska och naturvetenskapliga utbildning som finns; detär då framför allt naturvetenskaplig utbildning som finns i Uppsala.Bergslagen, denna gamla industribygd, är alltså eftersatt just när det gällerteknisk utbildning. Det får också våra mer högteknologiska industrier verkligenkänna på. Därför har vi rest kravet på att få en ny, modern teknisk högskolatill Bergslagen. Det är genom en effektiv ekonomisk politik och genomframtidssatsningar som sysselsättningen långsiktigt kan räddas i Bergslagen.Efter tre år av socialdemokratisk politik börjar nu framtidstron att återvändatill Bergslagslänen. 49..HANS i (vpk) replik: Fru talman! Det var ett någotoväntat inhopp av , som vill diskutera finanspolitik och kritiseramig för en bristfällig analys. Jag hade naturligtvis kunnat göra en analys avfinanspolitikens betydelse för den utveckling som lett fram till den situationsom råder i Bergslagen. Då hade jag kunnat ställa min fråga tillfinansministern och diskuterat med honom. Det blir emellertid tillfälle tilldet , när vi har finansdebatt här i kammaren. Jag har riktat mininterpellation till arbetsmarknadsministern för att få diskutera devardagsnära och mer konkreta aktuella frågorna. När det gäller beröm för den egnasocialdemokratiska poUtiken får man väl säga att med undantag av de effektersom högkonjunkturen ute i världen just nu för med sig, dvs. en litenförbättring av arbetsmarknadsläget, som ju är konjunkturelit betingad och därden stora ochstrukturella arbetslösheten ändå kvarstår när vi går in i nästa lågkonjunktur,så har inte mycket vunnits. Vi kommer att få ytterligt svårt att föra någoneffektiv politik för att möta lågkonjunkturen. Jag är säker på att det inte gåratt upprepa politiken från vare sig eller . Jagtror att man får försöka analysera verkligheten och vad som ligger bakom deaktuella siffrorna, som är marginellt bättre. När det gäller vpk;s politik i övrigt - att öka deoffentliga utgifterna och att höja lönerna - vill jag framhålla att vi ser enutökning av den offentliga sektorn, en utveckling av denna, som en väg ut urkrisen. Vi tror nämligen inte att kapitalismen, genom stöd eller underhåll frånstatens sida, kan utvecklas så som är nödvändigt för att bryta trenden meralångsiktigt. Kortsiktigt kan man ju nå vissa framgångar. berömmer sig av en politik som är riktig- enåtstramningspolitik. Jag vill då bara erinra om att man genom den s. k.skatteöverenskommelsen med de borgerliga partierna så att säga dräneradestatskassan på , som måste tas in på annat sätt. De pengarnahade, om man hade gjort motsvarande skattehöjningar på olika områden, kunnat användasjust för att skapa jobb i Bergslagen. Den Söderstenska stenen slår alltsåverkligen tillbaka. har således ingen anledning att berömma sig avatt nuvarande regering i stort sett fullföljer en borgerlig ekonomisk politik. Jag återkommer till frågan om de konkreta åtgärderna i endiskussion med arbetsmarknadsministern. 50 BOSÖDERSTEN (s) replik: Vad i och jag ärintresserade av är sysselsättningen i Bergslagslänen. Skall man diskuterasysselsättningen i Bergslagen och även i landet i övrigt, måste man ha sinneför relevanta problem. Då kommer man inte ifrån det som är det fullständigtfundamentala, nämligen stabiliseringspolitiken i hela dess vidd, vilken jagtidigare har berört. Det är den politiken som har gett effekter - vi har jufått uppleva positiva effekter i det sammanhanget. Vi var oerhört illa ute dåarbetslösheten rakade i höjden, då vi var på väg in i en situation liknande denengelska - och för den delen också den danska. Det är bekant att-när kurvornastiger på det sättet, när tappen går ur tunnan, växer också arbetslöshetenlavinartat. Det är den trenden som vi har vänt. Vi har fått ned arbetslöshetenoch skapat 50 000-60 000 nya jobb. Det är klart att detta har inneburitpåfrestningar. hade vi en tillväxt. Vi skapade nya resurser- det rörde sig om ungefär 30 miljarder. Hur använde vi då dessa pengar? Jo, den övervägande delen-21 miljarder - fick gå till en sanering av utrikesaffärerna. 6 miljarder hargått till investeringar, till en utbyggnad av industrin. Några få miljarder hargått till den offentliga sektorn, och futtiga 200 miljoner har gått till privatkonsumtion. Det är, som sagt, klart att sådant här innebärpåfrestningar. tvingadetill denna typ av saneringspolitik efter de sex borgerliga åren. kan inte undvika följande fråga. Låt osssäga att vpk var i regeringsställning - vi kan väl komma med litet djärvahypoteser för resonemangets skull - och ni hade de som jagtidigare talat om. Hur skulle ni då ha använt dem? Om man får tro era dokument,skulle ni ha spenderat kanske hälften av den summan på den offentliga sektornoch resten på privat konsumtion. Vad hade resultatet blivit? Jo, vi skulle dåha tvingats låna - så var fallet under de borgerliga åren - över 20 miljarderkronor från utlandet. Vi hade så att säga sjunkit djupare och djupare ner i detträsk som den alltför stora utlandsskulden utgör. Jag tror, , att väljarna i , iBergslagen och f. ö. i hela landet gärna skulle vilja ha svar från er i vpk påden typen av frågor. Vi har gett vårt svar genom den faktiska politik som vihar drivit. 51 HANS i (vpk) replik: Jag förstår att vill rycka in somarbetsmarknadsministerns stöd för att få föra en finansdebatt, ochjag för gärna en debatt på två fronter - det gör ingenting. Men vad glömmer är att regeringen nu för enpolitik som inte ger en sådan tillväxt av nya arbeten som skulle vara möjlig.Regeringen föredrar i stället att fortsätta en åtstramningspolitik till förmånför vinsterna, i tron att exporten skall fortsätta att leda landet ut övernästa högkonjunktur. Men å andra sidan har vi också sett uttalanden frånregeringens sida om att man tror att allt är klappat och klart, att man harklarat krisen. En man med den bakgrund som har borde vetaatt efter varje högkonjunktur kommer en lågkonjunktur.