prot · G809132 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:132 1 § Justerades protokollet förden 22 innevarande månad, 2 § Föredrogs och hänvisadesProposition 1984/85:206 tillskatteutskottet 3 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1984/85:3182-3185 tillnäringsutskottet /85:3186 till skatteutskottet 4 § Föredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /85:53-55 betänkande 1984/85:36Försvarsutskottets betänkanden /85:9 och 10 betänkanden1984/85:20 och 21 5 § Anf. Påföredragningslistan för upptas försvarsutskottetsbetänkanden 9 och 10 främst bland två gånger bordlagda ärenden, 6 §Anmäldes och bordlades Proposition 1984/85:204 Ändring av villkoren för stöd genomFonden för svenskt-norskt industriellt samarbete 7 §Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:56 Godkännande av överenskommelse mellanSverige och om ömsesidigt bistånd i tullfrågor (prop,1984/85:183) 1984/85:28 Riktlinjer förarbetet mot ekonomisk brottslighet, m, m, (prop, 1984/85:32)1984/85:29 Anslag till poHsväsendet, m,m, (prop, 1984/85:100 delvis) 8§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1984/85:149 av MargöIngvardsson (vpk) till socialministern om samordningen av det socialpolitiskabidragssystemet: godkände betänkandet SfU1982/83:14 med anledning av proposition 1982/83:3 om samordningsfrågor inom detsocialpolitiska bidragssystemet. Med det beslutet tog ställning tillhuvudinriktningen av det framtida samordningsarbetet: samordningen bör ske iriktning mot en allmän socialförsäkring i huvudsak grundad på den principmodellsom socialpolitiska samordningsutredningen föreslagit. Att en samordning skerär enligt SfU 1982/83:14 angeläget av två skäl: a) för att göra det ekonomiskatrygghetssystemet enklare, överskådligare och enhetligare, b) för att skapa förutsättningaratt bättre följa systemets effekter i olika avseenden, t, ex, beträffande hurde ekonomiska resurserna kan utnyttjas på bästa sätt. Givetvis tar det än att genomföraen allmän socialförsäkring med den inriktning som förordat. På mångaområden krävs ett omfattande utredningsarbete. Samhällsekonomin tillåter inteheller att de kostnadskrävande delarna av socialpolitiska samordningsutredningensförslag genomförs . Ändå finns det anledning att , efterriksdagens beslut, fråga socialministern vad regeringen hitfills gjort för attgöra det socialpolitiska bidragssystemets regelsystem och administrationenklare, överskådligare och enhetligare och för att ta till vara de kostnadsfördelarsom en samordning av systemets olika delar trots allt kan medföra, 1, Närdet gäller frågan om vilka särskilda områden som samordningsar betet inledningsvis bör koncentreras på ville prioritera frågan om att skapa ett enhetligare inkomstunderlag för olika bidragsformer, finns enligt datainspekfionen 21 olika inkomstbegrepp, som anfingen har sin grund i förväntad inkomst eller i konstaterad faktisk inkomst. Iproposition 1982/83:3 framhöll föredraganden att ett ställningstagan de till hur värnpliktsförmånerna bör anknytas till socialförsäkringen i övrigt borde ske sedan resultatet av den då pågående utredningen om de värnpliktigas sociala och ekonomiska situation blivit känt. Denna utredning (Ds Fö 1982:4 Förmåner till värnplikfiga m, fl, under grundutbildning) lades fram 1982 och resulteradei i en proposifion. Föredraganden uttalade sig därvid överfamiljebidragens administrafion: "Ilikhet med bl, a, överbefälhavaren och anser jag dock,efter samråd med chefen för , att det finns anledning attytterligare pröva möjligheterna att överföra bidragsadministra-fionen till deallmänna försäkringskassorna. Dessa har redan nu hand om administrationen avstörre delen av samhällets ekonomiska bidragssystem, bl, a, dagpenning tillvärnpliktiga under repetitionstjänstgöring, och flera fördelar borde kunnavinnas genom en anknytning till denna organisation. Jag avser föreslåregeringen att återkomma till i denna fråga när ytterligare klarhetvunnits," 3, Med anledning av motion1982/83:1277 i anslutning till proposition 1982/83:3 dm införande av ettsocialförsäkringstillägg (SOFT) som ett komplement till övrigainkomstförsäkringar enligt socialutredningens förslag yttrade utskottet att detvar medvetet om att förslaget är kostnadskrävande, men att utskottet samtidigtville understryka sin positiva syn på reformförslaget. Det finns, menadeutskottet, anledning att inom fortlöpande pröva de ekonomiskaförutsättningarna -1, ex, genom omprioriteringar inom bidragssystemet - föratt införa ett socialförsäkringstillägg, 4, ansågatt socialpolitiska samordningsutredningens principiella uppbyggnad av ettbarnstöd borde eftersträvas i en allmän socialförsäkring och att utredningensförslag borde kunna ligga till grund för det fortsatta arbetet. Utskotteterinrade härvid i sitt betänkande SfU 1982/83:14 om att en familjeekonomiskberedningsgmpp skulle tillsättas för att bearbeta deutredningsförslag som förelåg eller väntades föreligga inom skilda områden avfamiljestödet. Utskottet knöt sin förhoppning till denna beredningsgrupp, somman menade gavs möjHgheter till en helhetssyn på det familjepoHtiska stödet,såväl i materiellt hänseende som författningsmässigt. Sedan utskottsbetänkandetskrevs har regeringen såväl tillsatt som avvecklat sin familjeekonomiskaberedningsgrupp. 5, förordade ett enhetligt bostadsstöd, som innefattadekommunalt bostadstillägg till folkpension, bostadsbidrag till barnfamiljerm,fl. fann i SfU 1982/83:14 det lämpligt att man, inteminst för att göra inkomst- och familjetillhörighetsbegrepp enhetliga, prövadeförutsättningarna för att inordna bostadsstödet i en allmän socialförsäkringenligt socialpoHtiska samordningsutredningens modell. År1982 förelåg ett betänkande från bostadsbidragskommittén (SOU 1982/83:58), somnära anknöt till socialpolitiska samordningsutredningens modell för ettenhetligt bostadsstöd. En särskild utredare föreslog (Ds Bo 1982:5)att administrationen av bostadsbidrag till barnfamiljer m, fl, borde överförastill och försäkringskassorna, som redan administrerar detkommunala bostadstillägget till folkpensionärer. Trots detta har regeringeninte presenterat något förslag med anledning av dessa utredningar, I ställethar bostadskommittén fått uppdraget att på nytt se över bostadsbidragssystemeti dess helhet. 6, Socialförsäkringssystemet är till stor delbaserat på ADB-mtiner knutna till i , Då denna anläggning delvis är föråldrad och då detockså av andra skäl blir nödvändigt för att fatta beslutom socialförsäkringens framtida ADB-system, utreds detta i dets, k, FAS 90-projektet. Jag vill ställa följandefrågor till socialministern: 1, På vilka områden har regeringenpåbörjat arbetet med att åstadkomma enhetligare inkomstunderlag inom detsocialpolitiska bidragssystemet? 2, Vad har regeringen gjort föratt vinna ytterligare klarhet i fråga om familjebidragens administration? 3, Har regeringen prövat deekonomiska förutsättningarna - inkl, det faktum att de ökadesocialbidragskostnaderna fördelats på ojämlikt sätt mellan landets kommuner-för att införa ett socialförsäkringstillägg, och vilka slutsatser har mandärvid dragit? 4, Har de löften om en totalsammanvägning av det familjepolitiska, familjeekonomiska stödet i fråga omsamordning av olika bidrag, skattepolitiska åtgärder, livsmedelssubventionerm,m, som utlovades och som satte sin förhoppning till kommit på skam,eller har regeringen för avsikt att, sedan den familjeekonomiska beredningsgruppennu avslutat sitt arbete, lägga fram en proposition om ett samordnat barnstöd? 5, Av vilken anledning har förslagom samordnat bostadsstöd ej lagts fram, och varför har bostadskommittén enligtsärskilda direktiv fråntagits uppdraget att i samband med bostadsbidraget tillbarnfamiljer m, fl, studera pensionärernas bostadstillägg? 6, Är ett enhetligt bostadsstödinte längre en strävan hos regeringen? 7, Kommer regeringen att närmarepresentera sina intentioner och tidsplaner vad gäller genomförandet avriksdagens riktlinjer beträffande samordning av det socialpolitiskabidragssystemet för att på så sätt skapa säkrare underlag för utredning ochbeslut om socialförsäkringens framtida ADB-system? 1984/85:150 av GöteJonsson (m) till socialministern om informations- och studiematerial förförskolan: Det är viktigt att innehållet i barnomsorgenpräglas av respekt och hänsynstagande till barnen och föräldrarna. Barnenkommer från varierande hemmiljöer, och föräldrarnas uppfattningar när detgäller vitala värderingsfrågor varierar starkt. Deninstitutionella barnomsorgen bedrivs i vårt land till i kommunalregi. Detta gör att valfriheten för föräldrarna när det gäller att väljaalternativ barnomsorg är starkt begränsad. Denna begränsade valfrihet gäller dåockså helt naturligt det pedagogiska innehållet i barnomsorgen. Som stöd för förskolansverksamhetsinriktning finns Htteratur och undervisningsmaterial. Även dettamaterial måste vara utformat så att det tar hänsyn till olika uppfattningar.Socialstyrelsen har varit engagerad i framtagandet av visst material, avsettför förskolan, exempelvis "Världen i förskolan" del 1 och 2 samt"Barnens kärleksliv". Innehållet i dessa böcker har bedömts somkontroversiellt och till vissa delar tendentiöst. Jag vill med anledning avovanstående fråga: Ämnar socialministern medverka till attinformations- och studiematerial för förskolan, som rekommenderas avsocialstyrelsen, uppfyller och socialtjänstlagens intentioner omrespekt för olika uppfattningar vad gäller bl, a, värderingsfrågor? 9 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:554av () till utrikesministern om den turkiska minoriteten iBulgarien: Mot bakgrund av uppgifter i dagspressen ombehandlingen av den turkiska minoriteten i vill jag fråga statsrådet: Motiverar läget för den turkiskabefolkningsminoriteten i att frågan tas upp av i FN ellerannat internationellt forum? 1984/85:555av () till arbetsmarknadsministern om rekryteringsstödet: AMS konstaterar i en intern utredning, genomförd1983, att rekryteringsstödet ger mycket otillfredsställande resultat i form avfasta anställningar efter stödtidens utgång. hadeendast en person av tio fått fast anställning medrekryteringsstöd. Utredningen var färdig , Trots detta fattade AMSstyrelse beslut om fortsatt rekryteringsstöd under1984. 1, Avser regeringen att fortsättaden omfattande satsningen på sysselsättning via rekryteringsstöd trotserfarenheterna som framkommer i AMS utredning? 2, Vilka åtgärder avserarbetsmarknadsministern att vidta för att öka antalet fasta anställningar ianslutning till utbetalande av rekryteringsstöd? 1984/85:556av () till arbetsmarknadsministern om arbetslöshetsskyddet: Skyddet vid arbetslöshet omfattar endast enbegränsad del av de arbetslösa. Stora grupper står t, ex, utanför denförsörjningstrygghet som arbetslöshetsförsäkringen ger och är därmed mångagånger hänvisade till socialhjälp. Andra har endast kontant arbetsmarknadsstöd(KAS), Enligtett uttalande av finansminister i Rapport , isamband med regeringens presentation av kompletteringspropositionen, avserregeringen att slå vakt om de existerande trygghetssystemen i samhället,eftersom de utgår till alla på lika villkor. De förslag till framtidareformering av arbetslöshetsförsäkringen med syfte att skapa ett merheltäckande skydd vid arbetslöshet som lagts fram av bl, a, moderatasamlingspartiet avvisades kategoriskt, 1, I vilket avseende erbjuder dennuvarande arbetslöshetsförsäkringen skydd på lika villkor för de arbetslösa? 2, Avser regeringen, i enlighetmed finansministerns uttalande, att bibehålla det nuvarande orättvisaarbetslöshetsskyddet, som endast är tillgängligt för avgränsade grupper? 10§ Kammaren åtskildes kl, 12,02, .