prot · G809135 · 1984-12-31 00:00:00 — Då kommer det alltid att vara så oerhört lönsamt att skatteskoja ochatt göra sig skyldig till annan ekonomisk brottslighet. Ekonomisk brottslighet, m. m. 18HANS i (fp) replik: På något sätt överraskade och gladde migjustitieministern med sitt, som jag tyckte, både nyanserade och balanseradeinlägg. Det fanns åtminstone i inledningen delar som jag helt kan instämma i.Det gladde mig också att han till skillnad från tidigare socialdemokratiskatalare nämnde att man faktiskt startade kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Enligt tidigare talare var det enda som då hände att man ficksina motioner avslagna av en borgerlig riksdagsmajoritet. Tyvärr är matematik inte justitieministerns starka sida.Jag föreställer mig att om man tar bort 100 personer från en polisverksamhet,kommer verksamheten faktiskt att minska med 100 personer. Man kan säga attverksamheten skall effektiviseras, men det har man i talat om att jag knappast längre kan föreställa mig var polisen nu skall kunnaeffektiviseras. För mig är detta en fråga om ren matematik. Vidare talar justitieministern om något mycket fint,nämligen om en saklig debatt, och även om onödig misstro. Jag ber då att fåhänvisa till det särskilda yttrande som jag har fogat vid jusfitieutskottetsbetänkande, och jag vill citera ett par meningar ur det: "Som framgår av det jag sagt ligger det en fara i omrättsutvecklingen får ske i ett debattklimat som präglas av ideologiskt färgadeöverord och där de verkliga skälen för föreslagna åtgärder skyms undan. Riskenför en olycklig utveckling är särskilt påtaglig om den politiska opinionen iett sådant debattklimat så att säga stegvis tvingas att genomföra ingripandeoch integritetskränkande åtgärder som - den ena efter den andra - mer ellermindre omärkligt avlägsnar oss från den samhällsordning vi alla önskarha," Ekonomisk brottslighet, m. m. Detta är vad jag vill stryka undernär det talas om en saklig debatt utan onödig misstro, 19 () replik: Justitieministern hävdade att det när detgällde den ekonomiska brottsligheten saknades samordning före regeringsskiftet.Låt mig då bara få påminna om att det inom fanns en särskildsamrådsgrupp för samordning av departementens arbete på området, Samrådsgmppenfungerade väl, inte minst därför att man genom dess försorg kunde spridakunskaperna om det inom resp, departement pågående utredningsarbetet. Denekonomiska brottsligheten är inte begränsad enbart till justitie- ochbudgetdepartementens ansvarsområden, utan även flera övriga departement är ihög grad berörda. Justitieministern gjorde i sitt inlägg en utvidgning avbegreppet ekobrottslighet, och det tycker jag är bra. Från eko-kommissionensutredningsarbete uteslöts redan från början en rad delproblem. Man har t, ex,inte behandlat problem som bidragsfusk, försäkringsbedrägerier, anställdasstölder på arbetsplatserna, miljöbrott och brott mot konsumenterna. Trots alltutgör de här brotten en del av den totala ekonomiska brottsligheten. Sannolikthar de också sin grund i samma faktorer. Jag hälsar således medfillfredsställelse att justitieministern här antydde en vidgning av begreppeteko-brott. 20BJÖRN KÖRLOF (m): Det mesta av vad som kan vara intressant iden här debatten har väl redan avverkats. Låt mig emellertid fördjupa mig litetgrand på några områden. Ekonomisk brottslighet är för oss som debatterar ämnet häri kammaren numera ett låt vara ibland litet lösligt men ändå definieratbegrepp. Vi i jusfitieutskottet får väl utan att förhäva oss alltför mycketändå ta åt oss något av äran för att det har åstadkommits en formell definitionsom vunnit burskap i debatten. Men som så ofta annars har inte heller vårdefinition någon riktigt fast förankring hos gemene man. Talar man om ekonomiskbrottslighet ute bland väljarna uppstår mycket ofta en förvirrad diskussion.Under de år som vi diskuterat ekonomisk brottslighet har det ofta slagit migatt det på detta område kanske mer än på andra områden finns ett starkt uttalatbehov av att ordentligt göra reda för sig vad man talar om, I verkligheten är väl hos gemene man uppfattningen attsnart sagt all brottslighet, bortsett från ren och naken våldsbrottslighet, ärekonomisk till sin natur - stöld, snatteri, inbrott, bedrägeri, smuggling osv,,dvs, alla traditionella brott som vi känner till och som till övervägande delfyller vår statistik. Naturligtvis är dessa brott ekonomiska till sin natur.Men vad vi nu talar om är brott, som syftar till ekonomisk och sombegås inom ramen för näringsverksamhet. Det är vad vi ibland brukar kalla förmodern brottslighet. Justitieministern sade också att det var en modernföreteelse. Ingenting kan vara mer felaktigt. Jag roade mig med attstudera några rättsregler i den romerska rättens samlade visdomCorpus och kunde konstatera att ingenting är nytt under solen: enabsolutistisk statsmakt i behov av pengar, bröd och skådespel var på det klara med att det fuskades i redovisningen av allmänna medel, attskatter inte betalades och att dåtidens näringsliv på olika sätt försökte kommaundan. Ekonomisk brottslighet är alltså inte någon modern företeelse. Det som varit svårast med den flerårigadebatten om ekonomisk brottslighet i vårt land - en debatt som också jagdeltagit i några gånger- är de ibland t, o, m, i denna kammare framfördabeskyllningarna att de borgerHga och särskilt vi moderater skulle vara intebara ointresserade av att bekämpa denna form av brottslighet utan även vara uteefter att skydda dessa ekonomiska brottslingar. Låt det bli sagt en gång föralla att den ekonomiska brottsligheten, dvs, brottslighet inom ramen förnäringsverksamhet, är en mycket allvarlig brottslighet och ett mycketallvarligt samhällsproblem. Vi delar socialdemokraternas uppfattning på denpunkten. Vi har i det avseendet ingen avvikande mening gentemot er. Justitieministern ställde frågan om vi ställer upp bakomsocialdemokraternas fortsatta kamp mot den ekonomiska brottsligheten. Ja, detgör vi, men som så ofta måste vi även i detta fall diskutera medlen. Vi kan diskutera hur allvarlig denna brottslighet är närdet gäller pengar, skadorna på marknadsekonomin, skadorna på skattemoralen,skadorna för konsumenterna osv. Det finns ingen anledning att försöka förringadessa skadeverkningar. De är säkerligen stora. Men jag tror att vi också äröverens om att vi ännu inte har fått klart för oss hur denna brottslighet serut, hur den breder ut sig, vilka skador den har på marknadsekonomin, hur storapengar det rör sig om, osv. Här saknas enligt vår mening alltjämt fakta, som -om vi får tag i dem - kan rensa debatten från överdrifter och oklarheter. Att också regeringen är på det klara med att det förhållersig på det viset framgår av regeringens uppdrag till brottsförebyggande rådetom forskning och utredning om den ekonomiska brottsligheten, I utredningsuppdraget till BRÅ, underskrivet av justitieministern,säger regeringen : "Vi saknar fortfarande tillräckligakunskaper om den ekonomiska brottslighetens omfattning, struktur ochskadeverkningar. Viktiga områden har ännu inte varit föremål för empiriskakartläggningar," På ett annat ställe heter det: "När det gällerfördelningen av resurser saknas en övergripande analys om var ikontrollsystemet som insatser mot den ekonomiska brottsligheten kan tänkas geden största effekten. Detta är en förutsättning för en rationell åtgärdspolitik," Jag delar den uppfattning som kommer till uttryck iuppdraget till BRÅ, Vi vet ännu inte så mycket som vi borde veta. Om våraåtgärder skall få kraft och verkan måste självfallet en rationell fördelning avvåra resurser också sättas in. Vi har också haft en lång diskussion om allvaret ieko-brottsligheten i förhållande till den s, k, traditionella brottsligheten.Det bör då för det första sägas att det är tveksamt om det över huvud taget gåratt skarpt särskilja dessa områden. Ett exempel härpå är den grovanarkotikabrottsligheten. Ekonomisk brottslighet, m. m. Ekonomiskbrottslighet, m. m. somomsätter hundratals miljoner i vårt land, pengar som tvättas, investeras,smugglas, undandras beskattning, osv. Detta är ju en del av den ekonomiskabrottsligheten, lika väl som det är en del av vad man brukar kalla traditionellbrottslighet. För det andra är det uppenbart att kampen mot eko-brottsligheteninte får ske så att sådan brottslighet som direkt drabbar enskilda - stöld,inbrott, våldsbrott osv, - sätts åt sidan. Jag tyckte att statsrådet på den punkten var välgörande klar. Även justitieministern sade att kampenmot den ekonomiska brottsligheten inte fick leda till att man eftersatte kampenmot annan brottslighet. Det är bra att vi kan konstatera att vi är eniga ocksåpå det området. Kriminologin som vetenskap beskylls ofta för att vara en ofullgångenoch spekulativ vetenskap. Kanske är det så. Men vissa av de traditionellabegrepp som kriminologerna arbetar med har ofta en sund erfarenhet över sig.Ett av de begreppen är vad som kallas frestelsetryck. Det grundar sig på enlång erfarenhet av att många människor är långt ifrån moraliskt och etisktklanderfria och att det ibland ligger nära till hands för sådana som inte harstarka normer och som inte utsatts för social kontroll att sno åt sig någontingsom det inte är så farligt att ta och därmed skaffa sig en bättre ställning ochbättre förmåner än andra. Ettmer modernt uttryck som kriminologer använder är den s, k, tillfällesstrukturen.För att göra det enkelt för sig kan man säga att sade man:Tillfället gör tjuven. Jag tycker att det bakom både dessa begrepp finns enviss sanning. Men det som förvånat i debatten om den ekonomiska brottsHghetenär att socialdemokraterna mot bakgrunden av detta sätt att resonera inte påsamma sätt som på andra områden velat gå in i en ordentlig diskussion omsambandet mellan å ena sidan skatte- och avgiftstryckets höjd, skattesystemetsstruktur och å andra sidan den ekonomiska brottsligheten. Jag avser då intebara direkt skatteundandragande och skattefusk utan även sådant som leder fillkonkurs och konkursbrottslighet. Jaganser att det är en utomordentligt intressant forskningsuppgift att ta reda påhur detta samband ser ut. Det framgår tydligt av brottsförebyggande rådetsforskning om just företagskonkurser att vägen fram till konkurs ofta börjar medsvårigheter att betala skatter. Rätta åtgärder, om man skall arbetabrottsförhindrande, borde då naturligtvis - precis som var inne på- vara att skapa ett uppbördssystem som inte leder företagaren för långt påvägen med obetalda skatter, som han sedan inte kan hantera på annat sätt ängenom att begå olika typer av oegentligheter och brott. Detmåste väl stå klart att ett stort antal svartjobb, som utförs ochhelger - med lånade arbetsredskap och maskiner, utan momsredovisning, utanarbetsgivaravgifter och utan kvitton - rimligen måste ha något samband medskatter, arbetsgivaravgifter, försäkringar osv. Eller förnekarsocialdemokraterna verkHgen detta samband? västtyska debatten om den ekonomiska brottsligheten har man ett bättre uttryckän vi har i , Man kallar denna brottslighet för Wirtschaftskriminalität,dvs, näringslivskriminalitet. Jag tycker att det begreppet är bättre täckandeän uttrycket ekonomisk brottslighet. det finns ett frestelsetryck och en s, k,tillfällesstruktur med avseende på höjden av skattetrycket och skattesystemetssätt att fungera måste väl ändå vara helt uppenbart. Vi får ofta höramotargumentet - och det har framförts även här - att en sänkning avskattetrycket med en eller annan procentenhet inte rimligen gör den som redanär skattefuskare och skattebedragare benägen att sluta med det, eftersom haneller hon alltjämt skulle tjäna så stora summor på sin brottslighet. Det ärsäkerligen riktigt att man inte kommer åt dessa människor på det sättet, mendet är ju heller inte detta som är poängen i vårt sätt att argumentera. Poängenär hur många som drivs till skattemanipulafioner på grund av skatternas ochavgifternas successiva stegring. Det är ju det som är det intressanta, och detär den diskussionen vi måste föra. Låt mig då på en gång säga - liksom iRöstånga sade tidigare i debatten - att det i uttrycket "att drivas fillskattemanipulafioner, svartjobb osv," från min sida givetvis inte liggernågot försvar för sådana aktiviteter. Vad jag är ute efter är förklaringar -sociala, kriminologiska och mänskliga förklaringar fill varförskattebedrägerier och manipulationer börjar uppstå, förklaringar till att mantar risken att jobba svart osv., dvs. den risk som är förbunden med att maninte har försäkringar och annat klart. Jag ställer frågan: Kan det ha någontingatt göra med att frestelsetryck och fillfällesstmktur ytterst beror påskattesystemets sätt att fungera? Hur bör man då gå till väga för att få ett stopp på detta?I vårt särskilda yttrande pekar vi på ett exempel. Det gäller avdragsrätten förfastighetsreparationer. Om en sådan avdragsrätt genomförs - jag är medveten omatt det skulle medföra komplikationer vid deklarationen - skulle enfastighetsägare få ett starkt motiv att begära kvitto vidfasfighetsreparationer, något som skulle få tydliga och direkta effekter påuppdragstagarnas benägenhet att också redovisa inkomsterna. Vi skulle därmedkomma åt en stor del av svartjobberiet i byggbranschen. Jag tycker att detta ärett vikfigt exempel som visar hur man skall arbeta. Justitieministern sade att endast en mycket liten del avrättsväsendets resurser används i kampen mot ekonomisk brottslighet. Det harrört sig om siffror på . Det beror naturligtvis något på hurman räknar. Men eftersom den ekonomiska brottsligheten till sin natur är sådanatt de första upptäckterna av t. ex. skattebedrägerier av olika slag rimligensker vid kontroll av deklarationer, momsredovisning och annat sådant, måste manväl också vid en riktig bedömning av vilka resurser som används i kampen motdenna brottslighet räkna in hela vårt skatteväsende i systemet. Det gälleralltså många av dem som på länsstyrelser och på andra håll arbetar med sådanverksamhet. Att vi gör ett sådant beriktigande ligger väl ändå i sakens natur. Jag tyckte också att det var välgörande att bådestatsrådet och justitieministern var så försonande i sättet attuttrycka sig. Det finns här en klar öppning för att vi i fortsättningen skallkunna diskutera kampen mot ekonomisk brottslighet i lugna, balanserade ochsansade termer. Ekonomisk brottslighet, m.m. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Ekonomiskbrottslighet, m. m. Anf.21 HANS (): Vi har tillräckliga kunskaper för att fortsätta ett aktivt reformarbetedå det gäller att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Det är visserligenriktigt att vi behöver mer kunskap om brottens omfattning, struktur ochskadeverkningar. Det fordras en ständig uppföljning av de här frågorna,eftersom det också sker förändringar på detta område, BjörnKörlof nämnde att regeringen beslutade att uppdra åt BRÅatt genomföra ett forsknings- och utvärderingsprojekt om eko-brott, Idirektiven framhölls med rätta att tyngdpunkten i det arbetet i första hand börvara att tillgodose samhällets behov av sådana kriminalpolitiska kunskaper somlåter sig användas rent praktiskt. Utvärderingsfrågor bör därför prioriteras, heterdet i direktiven, Det sägs också att en analys bör göras med syfte att geunderlag för fortsatta åtgärder, varvid särskild vikt skall läggas vid attundersöka nya möjligheter att förebygga eko-brott. Utskottetoch reservanterna är i allt väsentligt överens om betydelsen och nödvändighetenav att bedriva forskning om den ekonomiska brottsligheten. Reservationen avserendast en punkt, nämligen att det är särskilt viktigt att få vidgade kunskaperom orsakerna till den ekonomiska brottsligheten, bl, a, om skattesystemetsbetydelse för denna brottslighet. Utskottsmajoritetenanser att eko-brottsligheten är föremål för ett ambitiöst forskningsarbete -en följd av eko-kommissionens arbete och det uppdrag som BRÅ har fått avregeringen. Visserligen står det inte uttryckligen i direktiven till BRÅ skall gå in på eko-brottens bakgrund, motiv och orsaker. Men det ligger isakens natur att det treåriga forsknings- och utvärderingsuppdrag som gettstill BRÅ inte kan förbigå denna fråga. Till detta kommer att BRÅ beviljarforskningsbidrag till fristående forskare bl, a, vid universiteten, ocheko-brott är ett av de ämnen som prioriteras särskilt. Forskning omeko-brottens orsaker bör därför kunna tillgodoses även på detta sätt. Attskattetryckets omfattning och inriktning i ett land kan ha en viss betydelse idetta sammanhang kan man inte bortse ifrån, men detta är framför allt enpolitisk bedömningsfråga. Detta har också framkommit i detta ärende, moderata motionen nr 96 fastslås att eko-brottsligheten måste bekämpasgenom minskning av skattetrycket, I motion 454 från samma parti sägs att etthöjt skattetryck "orrigående leder till mer eko-brottslighet". Manfrågar sig verkligen varför är så angelägna om att utreda något somde med så stor säkerhet redan vet. Centernsäger i sin reservation att det inte finns entydiga belägg för åsikten att ensänkning av skattenivån skulle motverka den ekonomiska brottsligheten ochtillägger att erfarenheterna från andra industriländer med betydligt lägre skattenivåän inte visar att man skulle ha mindre bekymmer med den ekonomiskabrottsligheten, Det kan, säger centerreservanterna, för övrigt tilläggas attden svenska regleringen i fråga om företagsbeskattning vid en internationelljämförelse framstår som mycket förmånlig. Detkan tilläggas att och , som har en långt större ekonomiskbrottsHghet än vi, har ett betydligt lägre skattetryck. en sådan utsträckning att det skulle ha någon avgörandebetydelse för den ekonomiska brottsligheten är inte möjligt om man inte villrasera välfärdssamhället och den sociala tryggheten. Men gör man dettariskerar vi verkligen att få en eko-brottslighet av amerikanska och italienskadimensioner, I en nyligen offentliggjord BRÅ-undersökning, företagen avrättsvetaren professor , skriver han bl, a, beträffandesituationen i : "Eftersom större delen av tid och kraft ägnastraditionell brottslighet, bryr man sig inte så mycket om ekonomiskbrottslighet, trots att den svarta ekonomin måste spela en mycket större roll idet amerikanska samhället än i det svenska," Det finns anledning att i vårt land varna för passivitetenoch felsynen hos den konservativa regeringen i , Rättsväsendets insatser mot eko-brottsligheten måste istället effektiviseras. Det är nödvändigt att även ökarättsväsendets insatser mot den ekonomiska brottsligheten. Detta måste ske bl,a, genom att resurserna byggs ut ytterligare och genom olika beslut omprioriteringar. Med hänsyn till att eko-brotten oftast är dolda måsteupptäcktsrisken ökas, i synnerhet när det gäller grövre, kalkyleradbrottslighet. Spanings- och utredningsarbetet bör därför i första hand inriktaspå gärningar av detta slag, I fråga om mera bagatellartade överträdelser bördäremot strävan vara att utveckla förenklade förfaranden. Trots att endast av den kriminalpolitiskaapparatens resurser används för åtgärder riktade mot eller föranledda,aveko-brott, är det enligt motion möjligt att endast "undervissa perioder genomföra marginella omprioriteringar inom rättsväsendet".Och enligt reservanternas mening kan en utveckling som innebär att insatsernamot traditionella brott eller brott av mindre svårighetsgrad minskar inte överhuvud taget godtas, I en folkpartimotion, nr 93, framhålls att det inte är"förenligt med grundvalarna i vårt samhälle, att staten prioriterar attbeivra brott begånget mot den själv". talar som om samhälletinte skulle bestå av enskilda människor. Men i själva verket är det så att vinu rent faktiskt mycket kraftigt prioriterar den traditionella brottsligheten.Detta innebär sålunda inte att kampen mot den traditionella brottsligheten, t,ex, villa- och lägenhetsinbrott, skall eftersättas. Mot den här bakgrunden konstaterar utskottet att förslagetnär det gäller brottsbekämpningen kan leda till att viss annan verksamhet äneko-brott, narkotikabrott och våldsbrott får ägnas mindre uppmärksamhet. Jag har redan berört behovet av att vissa regler utformaspå ett lagtekniskt enkelt sätt, I en reservation av och HansPetersson i godkänns den riktlinje som förordas i propositionen och avutskottet; det görs med vissa förändrade skrivningar. Det sägs att strävanefter enkelhet kan leda till ökad förekomst av generalklausuler. Denna farhågaär inte befogad. En strävan efter enkla lagregler är alls inte liktydig med atti ökad utsträckning använda generalklausuler. Misstanken att lagteknisk enkelhetskulle påverka myndigheternas noggrannhet vid prövningen av enskilda fallsaknar allt fog, - Ekonomisk brottslighet, m. m. Ekonomisk brottslighet, m.m. Det är märkligt att ochfolkpartiet, som annars säger sig vilja beivra byråkrati och krångel,motarbetar detta då det gäller att i sak ta ställning. En minskning av antaletdetaljbestämmelser för de enskilda fallen bör kunna leda till en ökadenhetlighet och förutsebarhet i myndighetsprövningen. Just enhetlighet ochförutsebarhet är en viktig grundläggande rättssäkerhetsgaranti. Då det gäller frågan om andra styrmedel än straff gör deborgerliga i reservation 9 en invändning av rättssäkerhetsnatur som jag villbemöta, I valet mellan straffrättsliga och andra samhälleliga kontroll- ochsanktionsmetoder bör de senare ha företräde. Bakgrunden till detta är atträttsväsendets resurser bör koncentreras till den grövre kriminaliteten.Utskottet är emellertid angeläget att framhålla att en straffrättslig sanktioni vissa lägen kan vara det enda verkningsfulla medlet mot ett visst oönskatförfarande, delar näringsutskottets uppfattning i varje konkret fall noga måste överväga om andra styrmedel än straff utgörett lämpligt instrument i sammanhanget. En följd av detta är att andrasanktions- och styrmedel än straff kan komma att prövas av andra myndigheterän domstolar. Vid utformningen av reglerna för detta och vid tillämpningen avdem måste kraven på rättssäkerhet självfallet ställas högt. Den kritik somframförs i reservation 9 mot förvaltningsmyndigheters handläggning delar inteutskottet. Reservanterna bortser också från att förvaltningsmyndighets beslutpå området i regel kan överklagas till domstol. När det gäller den i motion 95 förespråkadestraffskärpningen för den grövsta brottsligheten vill utskottet erinra om attden från rättssäkerhetssynpunkt viktiga proportionalitetsprincipen givetvis måstebeaktas i samband med reformarbetet mot den ekonomiska brottsligheten på sammasätt som vid annan lagstiftning. Mellan straffet och brottets svårighet måstealltid råda proportionalitet, översyn av straffskalorna görs avfängelsestraffkommittén, vars arbete beräknas vara avslutat ,Det finns inte anledning för att föregripa kommitténs arbete.Insatserna i kampen mot bl, a, den ekonomiska brottsligheten kan behöva stödjasav ändringar i de straffvärden som kommer till uttryck i och andraförfattningar, I övrigt konstaterar jag med tillfredsställelse, liksomflera talare tidigare gjort, att det under riksdagsbehandlingen av det härärendet visat sig råda enighet i fråga om begreppet rättssäkerhet. Det finns idetta sammanhang anledning att markera att hävdvunna rättssäkerhetsanspråk görsig gällande med samma styrka och samma krav på att bli tillgodosedda i sambandmed ekonomisk brottslighet som i samband med annan brottslighet. För attundvika onödig oklarhet är det enligt utskottets mening att föredra att förrättssäkerhetsbegreppets materiella sidor använda uttryck som rättsskydd,rättstrygghet eller effektivitet. Det kan finnas situafioner då det måste skeen avvägning mellan kravet på legalitet och andra beaktansvärda intressen, bl,a, i fråga om rättsskydd eller effektivitet. Det kan slås fast att effektivitetenaldrig får överordnas rättssäkerheten. Övervägandet får i stället göras noga ivarje konkret lagstiftningsärende. Det är angeläget att straffbestäm- melserna utformas med en så klar avgränsning som möjligtav det straffbara området.