prot · G80933 · 1984-12-31 00:00:00 — Det kan diskuteras huruvida motion 1855, somjag nu tänker säga några ord om, hör hemma under jordbruksutskottet eller underkulturutskottet. har den hamnat hos jordbruksutskottet, och det kan mycketväl försvaras med tanke på vårt engagemang i landskapsvården. Vad det härgäller är att bevara kullkorna i våra nordligaste landskap och denlandskapsbild som finns där. Jag måste erkänna att det här inte är en av destörre samhällsfrågorna, men det är ändå en detalj som gör tillvaron litetroligare. Den flyttning av SKB-besättningen - alltså besättningen avsvensk kullig boskap - från Röbäcksdalen till som motionärerna har oroatsig för tycks tyvärr bli av. Men har genom sinstyrelse uppdragit åt rektorsämbetet att ta upp förhandlingar för att finna enlångsikfig lösning på problemet att bevara SKB-materialet. Jag tycker att utskottet har gjort en så hyfsad skrivningatt jag för min del inte har något annat yrkande än om bifall till utskottetshemställan i betänkande 12 såvitt nu är i fråga. För att emellertid ingen skall leva i uppfattningen att detbara rör sig om hornlösa kor när vi talar om bevarande av levande kulturminnenhar jag ur en uppsats i fidskriften Bygd och Natur av fil. några exempel på sådana djur och växter som kan göra anspråk påbeteckningen levande kulturminnen. Det är till att börja med gutefår ochgotlandsruss. De två raserna är knappast i farozonen, men sedan blir det litetvärre; bondbönor, bohuslänska gråärter, hjärtsfilla, kattmynta, gode ,röva, öländsk gås, skånegås, svensk gul och svensk blå anka och den lilla brunaSvenska hönan - om nu någon av systrarna och bröderna i församlingen här vethur en sådan ser ut. Dessaarter må vara nog för att fästa uppmärksamheten på vilka levande fornminnen som faktiskt finns att ta hand om, företeelsersom utan hembygdsrörelsens ivriga arbete redan hade varit försvunna. Jag skallinte ta upp en debatt om rätt skötsel av gode - ett slags målla - ellerden lilla bruna svenska hönan, utan jag nöjer mig med att yrka bifall fillutskottets hemställan i betänkande 12 i här aktuell del. 140 (): Det har här talats om naturen, om levande djur ochlevande växter som om de vore saker, ting, material. Den här inställningen fillnaturen som ett fing att manipulera till vårt bästa tror jag är förödande, ochden kan hota själva livet på jorden. Det har sagts att det här inte hör fill de vikfigaresakerna, att det är en detalj som gör tillvaron litet roligare. Jag tror att viså småningom kommer att upptäcka att utarmningen av det genetiska arvet,utarmningen av mångfalden på jorden är ett av de största hoten också motmänniskans överlevnad. Människan är en del av naturen. Vi är en levande del avandra levande delar som är beroende av varandra. Den framförda inställningenskakar mig faktiskt. Jag tror att vi kommer att tänka om. Det går mode i växtförädling och i djurhållning. Vissakriterier för vad som är nytfigt betonas vid vissa fider, andra kriterier vidandra fider. En var ullfären det viktiga. Man visste att kläder varnågonting vi verkligen behöver. Mat var heller inte så dumt - alltså att ätafåren. Men det var huvudsakligen för ullen man höll fåren. Sedan blev dettvärtom - man ville ha så mycket kött som möjligt - och det blev mode att istället föra fram köttfåren. I Skattungbyn, nära den plats där jag bor, hade man kvarullfär. Det visade sig att de var de enda av den här gamla ullrasen som fannskvar i i någon större mängd. När Wåhlstedts i började att taupp spinning och beredning av ull igen var det just de fär som några bönder därhade kvar som blev räddningen, så att vi har en ganska bra grupp får somger ull. Vi skulle naturligtvis behöva väldigt mycket fler, och min förhoppningär att kommer att se till att den här verksamhetenväxer sig starkare. Människor inser mer och mer att naturmaterial i kläder harkvaliteter och värden som är viktiga, att man inte bara för att det är enklareoch kanske billigare kan gå över till enbart syntetmaterial. Det finns också i en entusiastisk jordbrukare somkänner för SKB-korna och som där har byggt upp hela sin rörelse förmjölkprodukfion just kring SKB-kor. Han är väldigt orolig för attlantbruksuniversitetet och försöksstafionerna skall minska den ytterst lillastam av SKB-kor som finns kvar i , Det är min förhoppning att husdjursnämnden, som nyligenhar inrättats, verkligen kommer att få de resurser som behövs för att stödja demänniskor som med egna uppoffringar, entusiasm och kärlek till naturen ochdjuren ser fill att dessa får leva vidare. Det får inte bara bli en litensammanträdesgrupp, utan det måste komma fram resurser och ekonomiskt stöd tilldem som gör uppoffringar för framfiden. Bevarande av vissa växt- och djurarter Bevarande av vissa växt- och djurarter Liksom man gjort ijordbruksutskottets betänkande har talarna före mig i det här ämnet helt ochhållet koncentrerat sig just pä husdjuren. Man har sagt mycket litet omväxtförädlingen och problemen med den genetiska utarmningen när det gällerväxterna. Därför vill jag uppehålla mig litet vid detta. De flesta av jordens arter av växter och djur finns på detsödra halvklotet, i u-världen. Hälften finns i de tropiska regnskogarna, F, n,avverkas de tropiska regnskogarna med en svindlande hastighet. Man producerarvirke på det sättet, och man försöker odla upp marken. Men det sker tydligenmed en skrämmande okunnighet om att i stort sett all näring som finns iregnskogen är bunden i växtmassan, i träden och i de växter som försvinnersamtidigt som man kalavverkar områdena i regnskogen. , sedan mantagit några skördar eller försökt låta betesdjur gå på de kalhuggna områdena,finns det ingen näring kvar. Det blir ett ökenlandskap eller i varje fall etticke fruktbart område. Människan förvaltar jorden dåligt - okunnigt ochkortsiktigt. Under årmiljoner har rikedomar av arter skapats, utan att vi hargjort någonting för det. Men utrotar vi dem tanklöst . Ochvi kan aldrig återskapa en art som dör. Säkert är syftet med alla våra göranden och låtanden inomden här industrin att vi skall fä det bättre, åtminstone några av oss. Men vilurar oss själva. Människan blir fattigare när arter dör. Blir artrikedomen påjorden alltför utarmad, då hotas själva livet. Vi hotas även fruktansvärdhungersnöd om de få arter av gröda som är kvar exempelvis skulle drabbas av ensjukdom som våra kemikalier inte rår på. Huvuddelen av de växter vi odlar kommer från dedelar av jorden som är fattiga. Det borde då vara rimligt att den genetiskaresurs som den stora rikedomen av arter utgör skulle vara mänsklighetensgemensamma tillgäng. Med nuvarande maktförhållanden tar emellertid de rikaländerna tillgångar, eftersom dessa är en nödvändig bas förgenetisk manipulation och framtagande av nya sorter, som sedan säljs dyrt tillu-länderna. Växtförädlingen sköttes för inte så länge sedan av mångamindre och sinsemellan oberoende företag. Men under hardet skett en mycket stark koncentration till några fä företag. Många av dem ärmycket stora. De samarbetar nära med företag som producerar kemiska produkter,företag som säljer konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Den internationella genbanksstyrelsen, IBPGR, harpatetiskt små resurser för att stödja väridens genbanker. Genbanksstyrelsensätter sin lit till att den skall kunna påverka de resursstarka företagen attta ansvar för att den genetiska mångfalden bevaras. Men harväxtförädlingen inneburit att många ursprungliga sorter försvunnit. Det räckeralltså inte med att lita till företagens intressen, Växtförädlarrättsskyddet gör företagen intresserade av attfå fram nya, patenterbara sorter. Bara utsäde som upptagits pä en godkändsortlista får säljas. För att en sort skall godkännas krävs att den bedöms varabättre än de sorter som redan finns. Men det finns inga penningstarka intressensom vill Dessa byts ut efter hand, och det blir monopol pågenetiskt frammanipulerade sorter. Lagstiftningen verkar vara anpassad tillföretagens snäva intressen snarare än fill allmänhetens. Vilka kriterier är det då som styr växtförädlingen? Hurser modet ut just nu? Jo, vi har en uppfattning om vad som innebär enförbättring, men vår helhetskunskap är antagligen bristfällig. Man vill t. ex.höja avkastningen -ju större kvantitet, desto bättre. Målet för växtförädlingenär tydligen att skapa ett så stort överskott som möjligt av gröda.Kvalitetskraven tror jag däremot är ganska sneda. Man talar t. ex. om att viskall ha mycket protein. Men hur är det med spårämnena, de komponenter som ärså Uvsviktiga för att vi skall hålla oss friska? Hur är det med balans ochlivskraft i växten? Tål den att lagras utan att bli giftig? Det är nödvändigt att bevara ursprungssorter, även om vigör det av en enda orsak; att vi vet så litet om vad som är viktigt. När företag med intresse av att sälja konstgödsel ochkemiska bekämpningsmedel är dominerande bland växtförädlingsföretagen, dåriskerar man att bara sådant utsäde tas fram som de kemiska produkterna kräver.Också i vårt land sker den här sammanblandningen av intressen. Professor vid statenslantbruksuniversitet varnar för denna utveckling. Det är av yttersta vikt attvi får upp ögonen för det hot mot överlevnaden som den genefiska utarmningeninnebär. Genbankerna - den nordiska genbanken, de internationellagenbankerna, FAO;s genbanksstyrelse - måste få allt stöd de behöver för atthinna rädda utrotningshotade arter. Men det räcker inte. Vi bör se över helasystemet med växtförädhng, patent m. m. har också ett internationellt ansvar. I sittremissyttrande till FAO över förslag om fri fillgång till genetisktmaterial har gått emot intressen, trots att SARECprotesterade. Det mål som jag tror att alla ställer sig bakom, om mantänker efter, är att jorden skall bli en blomstrande fruktbar planet, med enmångfald grödor och andra växter och djur. Företagen tar inte pä sig dennauppgift. Därför bör också de människor som arbetar inom företagen inse att maktenöver framtiden inte kan lämnas till företagen. Det är samhällets ansvar attundersöka helheten som vi alla ingår i och sätta ramarna som olika särintressenfär hälla sig inom. Utskottet anser att allt är väl beställt. Jag delar inteden uppfattningen. har publikationDevelopment Dialog 1983, nr 1-2, fört fram många konstruktiva idéer om hur manskulle kunna förhindra den genetiska utarmningen. Forskare vid vårt eget ,vid SAREC, och andra, har visat oro för utvecklingen. En utredning är verkligenpåkallad. Jag yrkar alltså bifall till motion1983/84:1842, där vi hemställer om utredning och förslag hur mångfalden avväxter och djur skall främjas. Bevarande av vissa växt- och djurarter Bevarandeav vissa växt- och djurarter 141 HANS (): BirgittaHambraeus började sitt anförande med att säga att hon tyckte det verkade kalltoch känslolöst - eller någonfing i den stilen - när vi talade om att bl. a.kullkorna var bara detaljer i spelet ute i naturen. Nukan man inte upprepa i varenda debatt det som jag har pratat om fidoch mera i , där jag har talat om vördnaden för Uvet, att denomständigheten att vi inte vet vilken roll som spelas i det ekologiska systemetav den minsta skalbagge eller den enklaste gråsparv inte berättigar oss fillatt gå fram för hårt och utrota dessa. Jag vill tala om det därför att ingenskall tro att jag har ändrat uppfattning i den här frågan. 142 BIRGITTAHAMBRAEUS (c): Jag är glad åtHans Wachtmeisters deklaration, och jag är övertygad om att det han sade ärhans upprikfiga uppfattning. Men vi skall vara aktsamma med vårt sätt att tala.När man använder ord som material, manipulera osv. om det som är levande, dåkan de orden leda våra tankar fel. Vi måste börja att också använda ord sompassar när man talar om levande djur och växter. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (släktförvärv ochprisprövning m,m.) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 76 för reservation 1 av Hans Wachtmeisterm.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (regionalpolitiska prövningsgrunder) Förstbiträddes reservation 2 av m, fl, med 78 röster mot 60 fördet av under överläggningen framställda yrkandet, 160 ledamöteravstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 163 röster mot 77 för reservafion 2 av HansWachtmeister m,fl, 58 ledamöter avstod från att rösta. Mom. I (inrättande av ettmiljödepartement) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 29 för reservation 1 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (utbildning om naturresurser och miljö) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 48 för reservation 2 av ochLennart Brunander, Mom.3 (översyn av miljöskyddsarbetet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamafion. Mom. 4 (miljöpoUtiskainstrument) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom. 5 Utskottets hemställan bifölls. Mom.6 a-c, 7 och 8 (avgifter för fillståndsprövning m, m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.6 d (nytt förslag om avgifter enligt miljöskyddslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationerna 5 av och i motsvarande del samt 6 av -bifölls med acklamafion. Mom.9 (miljöavgifter i koncessionsärenden) Utskottetshemställan bifölls med 219 röster mot 77 för reservation 7 av Hans Wachtmeisterm.fl. Mom.10 (miljöavgifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av -bifölls medacklamation. Mom. 1 (skydd avSKB-rasen) Utskottetshemställan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 1983/84:1842 av m, fl. imotsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom.2 (bevarande av vissa växt- och djurarter) Utskottets hemställan, somställdes mot deb reservationen av BörjeStensson, delsutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall fillmofion 1983/84:1842 av m, fl, i motsvarande del, bifölls medacklamation. betänkande 1984/85:9 om laxfiske m, m. 143 (vpk): Jag kan börjamed att tala om att jag inte har något yrkande. Jordbruksutskottetsbetänkande nr 9 behandlar ett antal motioner som berör lax och laxfisket. Ifempartimotion 1846 av m.fl. efterlysesåtgärder till skydd för laxbeståndet, Laxbeständen i de outbyggda älvarna ärallvarligt hotade genom att allt färre laxar har möjlighet att reproducera sig,I vissa älvar är bestånden redan utslagna. För våra Norrlandslän har laxfisket en stor betydelse.Yrkesfisket vid kusten är ett s, k, kombinationsfiske som är inriktat på flerafiskarter. Fisket efter strömming, torsk, sik etc, kan i regel inte ge fullbärgning för utövarna. I svarar laxen för i genomsnitt drygthalva inkomsten för de yrkesverksamma kustfiskarna. För frifidsfisket är också laxen intressant. Inte minstskulle återuppbyggda laxbestånd i de outbyggda älvarna kunna utnyttjas tillrekreationsfiske. I ett turistiskt utbud skulle det för älvdalskommunerna varaav utomordentlig betydelse i ansträngningarna att utveckla turismen i områdenanedanför fjäUen, har den här motionen såväl som de andra avstyrkts avutskottet i anledning av att hela problemkomplexet f, n, ligger underregeringens prövning. Som framgår av det särskilda yttrande som är fogat fillbetänkandet har vi inte reserverat oss för motionskraven utan avvaktar förslagfrän regeringen. Vi utgår självfallet ifrån att det mycket snabbt kommer attföreslås åtgärder för att rädda våra laxbestånd. Det skulle vara oförlåtligt ominte åtgärder vidtas för att rädda våra naturliga laxbestånd, och jag villkraftigt understryka att här måste det handlas snabbt. Jag har redan sagt att jag inte har någotyrkande, men med detta inlägg till protokollet vill jag rikta en vädjan fillregeringen om snara åtgärder i den här frågan. Med detta anförande, vari ToreNilsson (m) instämde, var överläggningen avslutad. Utskottets hemställan bifölls, 1984/85:13 Ändring av konventionenden mellan och om renbetning, m,m, (prop,1984/85:27) Utskottets hemställan bifölls. 22 § Markvillkoret för styckebyggda småhus Föredrogs bostadsutskottets betänkande1984/85:5 om ändring av bestämmelserna om markvillkoret för statligabostadslån (prop. 1984/85:15). 144 PER (); Många av de frågor som vi har att fattabeslut om här i är sådana att de återkommer mer eller mindreregelbundet. fill attde återkommer kan variera. En stor grupp är sådana frågor där man vill haändringar i själva sakförhållandet. En annan grupp tillhör den där reglerna ioch för sig finns, men de släcks ut därför att de har givits en begränsadvaraktighet. Det senare är förhällandet för den fråga som vi snart skall taställning till. Bostadslån för småhus som skall bebos av den lånesökande -s. k. styckebyggda småhus - är f. n. tillfälligt undantagna från markvillkoret.Detta undantag gäller fram fill , I proposition 15 föreslås attundantaget skall förlängas med . Som var och en förstår, herr talman, ärsakfrågan då genomdiskuterad, och jag kan därför hänvisa till fidigare debatteroch till det betänkande som är framlagt av bostadsutskottet. Jag ber med dessa ord att fä yrka bifall till reservation1, som avgivits av utskottets socialdemokrater. 145TORE (vpk): Av den proposition och det utskottsbetänkandesom vi nu behandlar framgår att undantaget från markvillkoret gällande lån förstyckebyggda småhus infördes är 1981, Därefter har undantaget förlängts tvågånger och gäller nu till , Markvillkoret i samband med statlig bostadslångivninginnebär att bostadslån i princip beviljas endast om kommun har förmedlat pä vilken byggnadsföretaget skall genomföras. Bostadslän får dock lämnasutan hinder av markvillkoret om kommun i särskilt fall tillstyrkt det, Pä förslag av den nuvarande regeringen utvidgadesmarkvillkoret att gälla även i saneringsområden, enligt proposition1982/83:118, Därvid anförde bostadsministern att, enligt hans uppfattning, demöjligheter att utöva inflytande över bostadsbyggandet i saneringsområden somkommunerna då hade inte var till fyllest. För s. k. styckebyggda småhus gäller markvillkoret bara omförvärvet av mark är förenat med villkor om leverans av material ochbyggnadsarbeten frän viss byggnadsintressent. Fram t.o.m. den 30 juni 1985gäller ett tillfälligt undantag - som jag redan har sagt - från denna regel ifråga om lån för de styckebyggda småhusen. I proposifion 1984/85:15 föreslås nu att undantaget frånmarkvillkoret för styckebyggda småhus skall föriängas med ytterligare två år.Mofivet i propositionen för att förlänga undantaget är att detta bedöms intenämnvärt påverka prisnivån för småhus. Även om det alltså hävdas att prisnivån för styckebyggdasmåhus inte nämnvärt påverkas av en förlängning av undantaget kan man intebortse från den omständigheten att ett förlängt undantag från markvillkoretbeträffande styckebyggda småhus kan komma - och troligtvis kommer - att ökaprisnivån för dessa hus. Vi inom vpk delar den uppfattning som bostadsministerngav uttryck för i proposition 1982/83:118. Enligt vår uppfattning bör såledesmarkvillkoret gälla utan undantag. Vid ensammanvägd bedömning av olika faktorer har vi för vår del funnit att det inte finnstillräckliga skäl för en förlängning av undantaget frän markvillkoret. Jagyrkar därför bifall till reservafion 2. Anf.146 (): "Det ansträngda sysselsättningsläget inom träindustrin motiverarenligt min mening en ytterligare förlängning av undantaget", anförbostadsministern i den proposition som behandlas i föreliggande betänkande.Det är ett helt riktigt konstaterande som bostadsministern gör, attmarkvillkoret lägger en hämsko på byggandet. Därför skall det avskaffas -intebara för styckebyggda småhus, utan i sin helhet. Närmarkvillkoret en gång infördes var det i en fid med en överhettad byggmarknad,och det fanns då måhända motiv för det. Men med den låga byggaktivitet sområder och kommer att råda och med den starka styrning somkommunerna har genom planmonopolet finns det ingen anledning att behållamarkvillkoret. Det har dessutom genom den starka kommunala styrningenförhindrat konkurrensen inom byggsektorn och lett till högre kostnader och enmindre konsumentanpassad produktion. Riksdagenhar, som Per mycket rikfigt påpekade, vid tidigare fillfällenbehandlat frågan om markvillkoret och dä förlängt undantaget för styckebyggdasmåhus. Ett avskaffande av markvillkoret för styckebyggda småhus skulle varaett välkommet bidrag för att till en del komma bort ifrån den kortsikfigabostadspolitik som vi nu har. Vimoderater har i partimotioner föreslagit ett avskaffande av markvillkoret förallt byggande, men av formella skäl nödgas vi i detta sammanhang att begränsavårt yrkande till markvillkoret för styckebyggda småhus. Vi återkommer därförvid ett senare tillfälle med yrkande om avskaffande av markvillkoret för alltbyggande. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Först biträddes reservafion 1 av m.fl. med 139 röster mot 16 för reservation 2 av . 143 ledamöteravstod frän att rösta. Härefterbifölls reservafion 1 av m, fl, med 146 röster mot 138 förutskottets hemställan, 15 ledamöter avstod från att rösta, 147 TREDJE VICE TALMANNEN: Pämorgondagens föredragningslista upptas socialutskottets betänkande 4 främstbland två gånger bordlagda ärenden. 24 § Kammaren åtskildeskl, 21.40,