prot · G80992 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:92 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 20 innevarande månad. 2 § Förste vice talmannen meddelade att till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven ytterligare under tidenden - slut. Förste vice talmannen anmälde att () även skulle tjänstgöra som ersättare för . 3§ Svar på fråga 1984/85:406 om säkerhetskontrollen av tåg har med hänvisning till att rälsbrotten blivitvanligare till följd av s. k. hjulplattor samfidigt som tågbevakningersatts med tekniska hjälpmedel frågat mig om tågkontrollen fungerar somberäknat och, om inte, vilka åtgärder man skall vidtaga för en mera effektivkontroll. Jagvill börja med att förklara något varför rälsbrott inträffar. Vid sträng kylauppstår spänningar i rälsen som gör den skör. SJ har samfidigt svårt att fåvagnarnas tryckluftssystem för bromsning att hålla helt tätt. Detta kan gebromsstörningar som i extrema fall gör att bromsarna låser sig, vilket medföratt hjulen släpar så att hjulplattor uppstår. Ett sådant roterande hjul medplatta kan vid sträng kyla orsaka rälsbrott. SJarbetar fortlöpande med att förbättra bromssystemen och göra dem tåligare försträng kyla. Personal som utför bromsprov på stationerna samt lokförarna harinstmkfioner att hantera bromssystemet med särskild omsorg vid sträng kyla, bl.a. genom särskilda bromsprov. Godstågens längd har i viss utsträckningbegränsats. Vid utgångsstationerna är man särskilt uppmärk- sampå avgående godståg för att hindra att vagnar med hjulplattor kommer ut pålinjen. Införandeav fjärrblockering, där signaler och växlar vid stationerna på längre sträckormanövreras från en central, har medfört behövliga besparingar, ökadtrafiksäkerhet och bättre kapacitet. Därigenom har många stationer blivitobemannade. Förbättrad teknik och ökad omsorg i hanterandet av bromsarnakompenserar enligt SJ bristen på visuell kontakt med tågen. Efterden svåra har SJ lagt ned mycket arbete och pengar på attförbättra sina fasta anläggningar samt lok och vagnar för vinterförhållanden.Detta arbete pågår fortlöpande. Som ett exempel kan jag nämna att prov nu pågårmed hjulplattedetektorer. Dessa detektorer, placerade utmed banan, indikerar omnågra hjul har fått plattor, t. ex. som följd av fastbromsning. Erfarenheternafrån vinterns långvariga och stränga kyla kommer också att tas till vara föratt ytterligare förbättra förutsättningarna inför kommande vintrar. Anf.2 (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga omtågkontroll. Frågan är föranledd av de haverier, bromsfel, slag i hjul ocholika brister som uppkommit . Rälsbrotten innebär stora trafikrubbningaroch måste också ha medfört miljonförluster för SJ. Det vore för restenintressant att här få höra om departementschefen har någon uppfattning om vadallt detta kostar. Sedannågra principiella synpunkter. Tekniken med fjärrkontroll ATC, Automatic TrainControl, som det heter, innebär att en datorutrustning på loken ingriper omlokföraren inte reagerat på stoppsignalen eller annan signal som anger atttågets hastighet måste minskas. Enligt uppgift skall tåg vilkas ATC intefungerar tas ur trafik. Ett par dramatiska urspårningar som skett iStockholmsområdet , den senaste i förrgår, har sattstrålkastaren på just denna fråga. Detfinns, herr kommunikationsminister, lokförare som uppger att det inte är ovanligtatt ATC-systemet är ur funktion, men att tågen ändå körs. Då frågar jag: Skalltågen få fortsätta att gå, fastän säkerhetsutrustningen på loken är ur bruk? Denmanuella kontrollen av tågen har snabbt dragits ned, det sägs också i svaret,och ersatts med tekniska hjälpmedel som detektorer för exempelvis tjuvbroms,yarmgång och även för kontroll av hjulringar. Det finns även detektorer somindikerar om några hjul har fått s, k, hjulplattor t, ex, efter fastbromsningoch som sedan orsakar rälsbrott, men de finns bara på provstadiet.Utvärderingsutrustning för detektorer som kan lämna automatisk information omfel finns endast i begränsad skala. Borde man inte, herrkommunikationsminister, behålla en viss kontroll till dess man riktigtsäkert vet att all sofistikerad teknik verkligen fungerar? Personalen vid SJhar minskats med 4 000 , och en kampanj pågår f. n. för attytterligare minska personalen i snabb takt för att motsvara de lönsamhetskravsom ställs. är frågan om man kan göra denna neddragning snabbare än vad den modernatekniken medger beträffande funkfionssäkerhet. Jag tycker inte det, och jagundrar om man på departementet är på det klara med att man kanske måste läggapå en bromskloss. Man får ju inte forcera detta i tron att man har så finteknik att personalen kan minskas i alltför stor utsträckning. Låt mig svara på frågorna. Jag kan naturligtvis inte lämna någonuppgift om vad detta kommer att kosta. Undersökningar pågår ju fortfarande,liksom arbeten för att klara den uppkomna situafionen. Jaghar sagt i svaret att man nu vidtar en lång rad åtgärder för att förhindrarälsbrott, och bör man med de vunna erfarenheterna som grundrimligtvis göra insatserna tidigare på vintersäsongen än vad som varit fallet iår. Beträffandeurspårningarna i framgick det av fidning-arna, och sådanauppgifter har jag också fått direkt, att man naturligtvis undersöker vilkaskälen är till dessa. , jag är absolut på det klara med att man inte kan görapersonalminskningar på ett sådant sätt att de innebär onödiga risker förmänniskor som åker tåg. Anf.4 (vpk): Vid tjuvbromsning och plattor på hjulen måste man stoppa tågen och tabort de vagnar som är skadade, annars får man enorma sönderslagningseffekter pårälsen. Detta är från olika utgångspunkter kostsamt och får konsekvenser somdet ofta tar att komma till rätta med. När det var som kallast hade viett åtfiotal rälsbrott söder om , Vivet att på den fid då det fanns banvakter, banarbetare, stafionsmästare och tågklarerareute som visuellt såg tågen gå och som lyssnade på slagen i hjulen osv, hade visäkerhet. De kunde ringa till nästa station och berätta att man måste se upp,eftersom det skulle komma ett tåg med kraftiga slag i tredje hjulparetbakifrån. De var nämligen så skickliga att de fakfiskt hörde var i tåget feletvar beläget. Då hade vi en trygghet i den bevakningen. Meni dag har man stor förtröstan på den enormt förfinade datatekniken, enförtröstan som har en benägenhet att gå fill överdrift. När man börjar lita pådetektorer som inte finns annat än på provstadiet - vilket är fallet meddetektorerna för hjulplattor - då har jag och även andra som anlitar och tyckerom tåg, rätt att ställa frågan: Skall vi inte anlita tekniken först när den är fulländadoch vi tror att den kan ersätta människor? Det är den centrala frågan. Vifår inte i vår iver att spara och att göra verksamheten företagsekonomisktlönsam glömma bort att det är människorna som är tryggheten också i ettförfinat teknologiskt system. Ombibehållande av verksamhet i Vi skall självfallet, , försöka vara så säkra sommöjligt när det gäller tekniken, innan vi helt sätter tillit till den ursäkerhetssynpunkt. för att minska problemet med hjulplattor är att personvagnarna förses medskivbromsar. Jag kan berätta den nyheten att alla vagnar som tillverkas fr, o,m, april skall förses med skivbromsar. Anf.6 (vpk): Jag noterar att kommunikationsministern är positiv till åtgärder föratt på olika sätt förhindra sådant som har inträffat. Det gäller att varaförsiktig i fråga om både personalindragningar och införande av ny teknik. Manmåste säkert veta att denna ger trygghet för resenärerna och personalen vidjärnvägen. Jagvill i detta sammanhang säga några ord om järnvägspersonalens arbete under deoregelmässiga förhållandena. Personalen har gjort en enastående insats och harutan att spara egen möda försökt att komma till rätta med de svåra problem somdenna köldvinter har medfört. Anf.7 Kommunikationsminister : Fru talman! Tillåt mig att i dettaavseende hålla med . Personalen har gjort ett fint jobb. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1984/85:401 om bibehållande av verksamheti i har frågat arbetsmarknadsministern omhon avser att ta några initiativ för att förmå att behållasin utbildningsverksamhet i . Frågan har överlämnats till mig. del av utbildningen hos AB , , är decentraliserad ochgenomförs regionalt eller lokalt. Grundutbildningen av bolagets personal samtvidareutbildningen är emellerfid centraliserad till besiktningsskolan iVästerås. Besiktningsskolandisponerar dels lokaler för teoriundervisning, dels en övningshall förprakfiskt besiktningsarbete. Dessutom finns vissa kontorslokaler för skolanspersonal. Nuvarande lokaler som använts har modemiserats vid skildatillfällen men vissa brister, främst i övningshallen, föreligger. Enarbetsgrupp inom ASB har utarbetat en kravspecifikation för bolagets lokalerför central utbildning. Därvid har framkommit att teorilokaler och övningshallbehöver vara samlade i en enhet. Dessutom bör tillgång till kost och logifinnas i nära anslutning till utbildninglokalerna. Vidare börutbildningsverksamheten vara förlagd till en ort med goda kommunikationer,eftersom kursdeltagarna kommer från olika delar av landet. Närhet tillföretagets huvudkontor är en ytterligare faktor som bör beaktas vidlokaliseringen då personal från huvudkontoret ofta medverkar vid kurser påbesiktningsskolan. På grundval av arbetsgruppens kravspecifikation har ASB närmareundersökt olika lösningar för besiktningsskolans lokaler. Därvid har ävenundersökts förutsättningarna att bibehålla utbildningsverksamheten i . De alternativ som undersökts i har enligt ASBinte bedömts kunna tillgodose företagets behov av utbildningslokaler inomrimliga ekonomiska ramar. Om bibehållande av verksamhet iVästerås 9 HANS i (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Anledningen till att jag ställde frågan tillarbetsmarknadsministern var att hon och jag förde en debatt för några veckorsedan om utlokalisering av statlig verksamhet till . Eftersombilprovningsverksamheten fillhör kommunikationsministerns ansvarsområde har jagnu fått svar av honom. Mot bakgrund av den debatt jag nämnde var det lätt att troatt det främst var fråga om att hitta företag som kunde utlokaliseras tillVästmanland, men efter debatten fick man besked om att statliga företag var påväg bort genom en medveten centralisering. Om man läser kommunikationsministerns svar finner mandirekt att kommunikationsministern inte svarar på den fråga jag ställde,nämligen om han tänker ta några initiativ för att förmå attbehålla sin utbildningsverksamhet i . Kommunikationsministern hänvisari stället till den utredning som gjorts inom företaget. Det var synd, för jaghade kanske väntat att han skulle nämna något om just den frågan. Som motiv för sin bedömning anger arbetsgruppen inomSvensk bl. a. att det bör finns tillgång till kost och logi ochgoda kommunikationer. Jag får då erinra om att är en av landetsstörre städer, och det är säkert svårt att hitta någon ort som är väsentligtbättre i de här avseendena. Restiden till och från varierar mellan 1timme och och och , beroende på hur stor trafikenär och hur många stationer man stannar vid. har alltså utomordentligtsnabba förbindelser med , och enligt regeringens aviserade politikskall ju dessa bli ännu snabbare. Att jag tog upp den här frågan beror på att det är mycketviktigt för vårt län att få ytterligare statlig verksamhet. harblivit så gott som helt utan sådan efter den stora flyttvågen för någotdecennium sedan. Från regeringshåll tyckte man, med viss rätt, att Västmanlandskulle klara sig självt, eftersom det är landets mest industrialiserade län.Men stålkrisens härjningar har drabbat länet hårt, och det är nu ett av de läni landet som när Om bibehållande av verksamhet iVästerås det gällerarbetsmarknadsproblem tål att jämföras med kommunikationsministerns hemlän,. Därför blir man mycket besviken när man ser att det finnsplaner på att flytta bort statlig verksamhet från ett län som så väl behöver nyverksamhet. Kommunikationsministern vill kanske inte svara på mindirekta fråga - jag förstår att han tycker att det skulle vara ministerstyre omhan talade om hur ett enskilt företag skall göra, även om företaget är statligt- men jag skulle ändå vilja ha någon precisering beträffande självaprincipfrågan. Är det verkligen rimligt att centralisera statlig verksamhetytterligare i stället för att utlokalisera den? Vad kan regeringen göra för attförmå bolagen att fatta andra beslut, som bättre stämmer överens med fidenskrav? i har redanhjälpt mig med svaret på den fråga han ställer. Det är ju utan tvivel så attdet här i kammaren har beslutats om på vilket sätt statliga bolag, i det härfallet , skall handlägga sina frågor. De skall själva taansvar för den verksamhet de bedriver. Det gäller även iitbildningsverksamheteni det här fallet. Företaget har prövat två alternativ i . Det ena äratt bibehålla verksamheten i de nuvarande lokalerna. De ägs av , sominte är berett att göra de investeringar i lokalerna som är nödvändiga förfortsatt verksamhet. Det andra alternativet är en lokalisering på annat håll iVästerås, Arbetsgruppen inom ASB har sett på vissa lokaler och gjortbedömningen att de inte är lämpliga. En flyttning till utgör etttredje alternativ. Enligt den information jag har fått är det inte fråga omnågot definitivt beslut om flyttning fill , utan man håller fortfarandepå med undersökningar. 11HANS i (vpk): Det är riktigt att det inte är någotdefinifivt beslut - det känner också jag till. Men vis av skadan när det gällernedläggning av arbetsplatser, utflyttning och sådant vet jag att man måstesmida medan järnet är varmt och påverka alla dem som kan påverka beslutet. Jagmisstänker att denna frågestund i varje fall lyfter upp frågan, så att det blirbekant att detta håller på att ske. Man tänker sig ju att flytta verksamhet iprecis motsatt riktning mot vad som i allmänt tal i politiken sägs vara denrätta. I dendebatt med arbetsmarknadsministern för en fid sedan som jag refereradetill sade hon följande i sitt svar beträffande utlokalisering: I sammanhangetvill jag emellertid erinra om regeringens uppdrag till ett tjugotal myndighetermed huvudkontor i eller att tillsam-ns med statskontoretundersöka möjligheterna att ytterligare decentralisera sin verksamhet. Syftetär att myndigheterna skall föreslå decentraliseringar som innebär att av årsarbetena vid modermyndigheterna skall kunna flyttas till existerandeeller nya statliga organ ute i landet. Såvitt jagkan bedöma måste det som eventuellt kommer att ske, nämligen en bortflyttning frånVästerås till möjligen - det är ju ändå det alternativ som harutretts - vara ett steg i precis motsatt riktning mot vadarbetsmarknadsministern sagt. Då måste man ställa sig frågan: Vilken ärregeringens och statliga myndigheters huvudlinje, när man hela fiden gör precistvärtom mot vad som enligt arbetsmarknadsministerns uttalande är regeringensavsikt? Vilka möjligheter har regeringen att förhindra att man gör precis motsatsentill vad regeringen säger sig vilja göra? Anf.12 Kommunikationsminister : Fru talman! Om jag uppfattade HansPetersson i rätt så gällde den debatt som han hade medarbetsmarknadsministern statliga myndigheter. Det är riktigt att de har fåttuppdrag om att försöka flytta ut verksamhet som finns hos dem. I det här falletär det emellertid inte fråga om myndigheter- det är inte myndighetsutövning somSvensk utför. Ominformationsplikt beträffande utsläpp av hälsofarliga ämnen Anf.13 HANS i (vpk): Fru talman! Det är rikfigt att det härinte är fråga om någon myndighet -det gäller annan verksamhet. Men för oss sombor i länet och förlorar arbetstillfällen spelar det ingen roll vilkenform dessa arbetstillfällen har. Någon statlig verksamhet vill vi inte bli avmed. Det är därför jag har ställt frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1984/85:420 om informationsplikt beträffande utsläpp av hälsofarliga ämnen 14 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har frågat jordbruksministern när allmänheten kan räkna medatt företag och brandmyndigheter åläggs en ofördröjlig informationsplikt isamband med utsläpp av hälsofarliga ämnen. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan. Kommunernasbrandförsvar har enligt brandlagen (1974:80) skyldighet att avvärja ellerbegränsa skada på människor vid utsläpp av hälsofarliga ämnen. I dennaskyldighet ingår att vid behov informera hotade människor och eventuellt vidtautrymningsåtgärder. har lämnat brandförsvaren material för utbildningoch träning av den personal som skall svara för informationsverksamheten. Förvarningar eller andra meddelanden till allmänheten vid olyckor kan radion ochtelevisionen användas. har i en skrivelse den 13februari 1985 till regeringen föreslagit att en ny signal "viktigtmeddelande" skall kunna ges med civilförsvarets alarmeringsanord-ningarvid t, ex, utsläpp av kemikalier. Denna fråga bereds f. n. Vadgäller företagens informationsplikt finns det ingen formell sådan. Ett antalindustrier har emellertid redan nu tillstånd att utnyttja alarmerings- Om informationsplikt beträffande utsläpp av hälsofarligaämnen anordningarnaför att varna allmänheten vid utsläpp av kemikalier. Vissa industrier har egnaalarmeringsanordningar som täcker ett begränsat område. Allmänheten har fåttskriftlig information om signalernas innebörd och de skyddsåtgärder som börvidtas. Det kan tilläggas att räddningstjänstskommittén harföreslagit att den allmänna underrättelse- och alarmeringsplikten som gällerför både enskilda och företag vid brand skall utvidgas till att gälla även vidandra olyckshändelser, om dessa är av allvarligt slag. Jag avser att ta uppdenna fråga i den lagrådsremiss med förslag till räddningstjänstslagstiftningsom planeras . 15EVA (vpk): kan på grund av sjukdom inte taemot svaret på den fråga hon framställt. Bakgrunden till frågan är att det den13 februari inträffade ett trikloretylenutsläpp vid ett företag i . Kemiska reaktioner i lösningsmedlet trikloretylen kan bli ytterstriskfyllda vid en termisk reaktion. Vid en temperatur på , föratt ta ettexempel, utvecklas ett ämne som heter fosgen och som är en av de allragiftigaste substanser vi känner till. Ämnet finns bl. a. i krigsgas. Den somandas in fosgen får lungödem och dör under svåra plågor. Utsläppet från Pressgjuteri orsakades i det härfallet inte av en termisk reaktion. Den kemiska reaktionen kallas förpolymerisation. En liknande typ förekommer vid tillverkning av plast. Den härtypen är i och för sig inte lika farlig som den andra, men den skulle kunnavara det - utsläppet skedde ju där människor bor. Bristen på information såvältill allmänhet som till lokalradio var i det aktuella tillfället total, enligtuppgift. Farlig gas kan alltså ha kommit in i bostadshusen i det berörda områdetvia ventilationssystemen när de flesta låg och sov. Som försvarsministern konstaterar har företag ochbrandmyndigheter ingen lagstadgad skyldighet att ofördröjligen underrättaalla berörda. Det finns en rekommendation. Detta faktum kan enligt våruppfattning skapa dubbla lojaliteter. Överväganden om snabb information, somkan förebygga skador på människor, leder således till att det i första hand ärföretagens intressen som skyddas, och det är enligt vår uppfattning inteacceptabelt. Jag skulle vilja ställa några frågor tillförsvarsministern, eftersom skrivningarna i det här fallet är litet luddiga.Det gäller användningen av radion och televisionen. Borde det inte vara enskyldighet att använda sig av dessa media? Det borde ske . Vidare: Är försvarsministern beredd att medverka till attdet införs en informationsplikt för industrin gentemot den enskilde, om dethänder sådana här saker? Över huvud taget borde samhällets beredskap skärpas idetta avseende. Försvarsministern avslutar sitt svar med att hänvisa tillatt frågan är under beredning. Jag vill då fråga: Kommer det en lagstiftningsom också säger att brandförsvarsmyndigheternahar rätt och skyldighet att i förväg kontrollera företagen i det här avseendet,och inte i efterhand? har talat om vad som skedde den13 februari. Jag har ingenting att tillägga när det gäller beskrivningen av detinträffade. Jag har studerat vad som hände och vad som gjordes frånmyndigheternas sida. Utryckningsstyrkan leddes av en erfaren brandmästare.Denne hade tidigare lett utryckningen vid ett liknande utsläpp, som inträffadevid företaget . Brandmästaren ansåg, efter samråd medjourhavande brandingenjör, att de närboende gjorde bäst i att stanna inomhusoch att det inte var nödvändigt eller lämpligt att varna eller väckamänniskorna. Farligheterna vid utsläppet ansågs således ej vara av denkaraktären att man skulle oroa dem som bodde i närheten. Viss omläggning avtrafiken genomfördes dock. Inga personskador uppkom till följd av det härutsläppet. När det sedan gäller civilförsvaretsalarmeringsanordningar vill jag säga att den föreslagna nya signalen"viktigt meddelande" avses bli införd under /86.Civilförsvarsstyrelsen föreslår att signalen införs genom en ändring avcivilförsvarskungörelsen. Länsstyrelserna skall enligt förslaget kunna gekommuner och industrier tillstånd att utnyttja signalen. kommeratt lämna råd till de komrriunala brandcheferna om användningen av signalen, t.ex. när det gäller brandchefens ansvar, samarbete med lokalradion osv. Om informationsplikt beträffande utsläpp av hälsofarligaämnen 17 (vpk): Det är bra att det genomförs vissaförbättringar, men fortfarande tycker jag att försvarsministern tar litet förlätt på frågan. Inga personskador uppkom vid det aktuella tillfället, mende kunde ha uppkommit, och de kan uppkomma , så länge lagstiftningenpå detta område är så pass luddig som också medges i försvarsministerns svar.Det finns dubbla lojaliteter här som är oacceptabla. Frågan kvarstår om brandförsvaretinte skall ha rätt att redan innan gå in och kontrollera farliga ämnen ochinstallafioner t. ex. Och beträffande informationsplikt -1, ex. att lokalradionsnarast skall kunna underrättas och gå ut med information - borde det finnas enlagstiftning på detta område. Försvarsministern säger att man inte skall oroamänniskorna i onödan, men här borde samhället ha en skyldighet att se till attmänniskorna skyddas. har i sin meddelandeserie lämnatbrandförsvaret material för utbildning och träning av den personal som skallsvara för informationsverksamheten. I materialet från brandnämnden- behandlasfrågor om information för att förebygga olyckor och frågor om akut informationvid operativ räddningstjänst. Vidare finns minnesregler och exempel på checklistor förden informationsansvarige vid operativ räddningstjänst. Materialet innehållerockså exempel på planer för samverkan med t. ex. lokalradion. Anf.19 (vpk): Jag vill återkomma till vad försvarsministern säger i sitt svar:"Vad gäller företagens informafionsphkt finns det ingen formellsådan." Ärförsvarsministern beredd att medverka fill att det blir en informationspliktpå det här området och att brandförsvaret får möjlighet att gå in ochkontrollera lagstiftningsvägen? Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på frågorna 1984/85:415, 418, 421 och 444 om mammograFi Margö har frågat mig om det finns beredskap inom sjukvårdenför att påbörja allmänna hälsokontroller med mammografi. MargaretaWinberg har frågat mig om jag har för avsikt att initiera åtgärder så attkvinnor i alla delar av landet kan omfattas av den rekommenderadehälsoundersökningen. MargotWallström har frågat mig om regeringen ämnar vidta några åtgärder i syfte attunderlätta en utbyggnad av mammografiundersökningar och i så fall vilka. AnitaBråkenhielm har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attkvalitativt goda mammografiundersökningar skall kunna genomföras. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Detär glädjande att , efter en lång försöksverksamhet, nuklart konstaterar att allmänna mammografiundersökningar minskar dödligheten ibröstcancer. kommer, enligt vad jag harinhämtat, att nu snabbt utarbeta allmänna råd med rikflinjer för en allmänhälsokontroll med mammografi.