prot · G80961 · 1984-12-31 00:00:00 — Efterrapporterna om ökade skador på granskogen i harSveriges utarbetat ett program för inventering,beskrivning och analys av skogsskador. Programmet finansieras av bl. Som ett led i detta program harriksskogstaxeringen registrerat förekomsten avkronutglesning hos gran och tall i hela landet. I har dessutomgenomförts en fördjupad studie. Deförsta översiktliga resultaten från undersökningarna av granskogen redovisadesi mitten av december. Av dessa framgår att den mest omfattande kronutglesningenförekommer i de västliga och sydligaste länen samt i viss mån längsÖstersjökusten upp till . barrförlust, vilketbetecknas som svår skada, finns dock bara hos 0,av granarna. Inventeringenger inte underlag för att avgöra vilka skadeorsakerna är. Det har heller intevarit avsikten. Resultaten pekar emellertid på behovet av ökade forsknings- ochundersökningsinsatser för att belysa skadornas omfattning och orsaker. I denaktionsplan mot luftföroreningar och försurning som överlämnades tillregeringen redovisas en rad hypoteser omorsakerna till de skador som rapporterats från olika europeiska länder.Även om forskarna är osäkra om de exakta orsakerna fill skadorna råder detenighet om att en minskning av luftföroreningsbelastningen är angelägen föratt minska riskerna för ytterligare skador och för att minska försurningen avsjöar, vattendrag och grundvatten. Iaktionsplanen föreslås en rad åtgärder i detta syfte. Jag har i ettinterpellationssvar till m.fl. utförligtredovisat regeringens syn på luftförorenings- och försurningsproblemen och påbehovet av ytterligare åtgärder för att minska utsläppen. Regeringen kommerinom kort att förelägga en proposition med förslag till ettsammanhållet program mot luftföroreningar och försurning. 45 (); Jag ber att få tacka jordbruksminister för svaret påmin fråga. Jagnoterar i tredje stycket i svaret att vissa skador har upptäckts också längsÖstersjökusten, där mitt hemlän finns. Jag vet att vi för ca ettoch hade en liten debatt om varför man inte i Östergötlandfick extra pengar för att göra en inventering i likhet med dem som gjordes itio andra län i södra delen av landet. Vi hoppas i alla fall att de härinventeringarna och upptäckten av skadeorsaker kommer att medverka till att vifår ett bättre grepp över frågan och att vi kan vidta åtgärder. Luftföroreningaroch försurning av mark och vatten är miljöfrågor av allra yttersta vikt attåtgärda. Den fortgående försämringen av lufthavet måste stoppas. Det är det enda som verkligen hjälper, och det borde vara fältropetfrån oss alla - vilket det kanske också är. Men därtill krävs vilja ochberedskap att satsa de ekonomiska resurser som erfordras för attskilda föroreningar begränsas i all den utsträckning som är tekniskt möjlig.Det är bra att inventering av skogsskadorna i någon mån kunnat ske i sambandmed den årliga riksskogstaxeringen. Frågan jag ställt fill jordbruksministernär föranledd av att man kanske kunnat få ut ännu mer av denna undersökning, omytterUgare resurser satts in. redovisning som skymtat i media har antytts att vissaforskare gärna sett att en undersökning av skogsskadorna med hjälp avinfraröd-fotografering- s. k. flygbildsteknik - kunde ha kommit fill användning.Det skulle ha kunnat ge en säkrare kunskap om skadornas omfattning. Närundersökningen planerades, förväntades det att flygbilder med infraröd-känsligfilm skulle kunna bli ett bra sätt att snabbt kartlägga var skadorna finns. Detförefaller dock som om denna metod inte använts. Jagfrågar nu jordbruksministern: vilken anledning kom inte denna metod tillanvändning? Fick inte projektet i fråga de ekonomiska resurser som krävts fören sådan komplettering av inventeringen? Jagvill i sammanhanget gärna erinra om att vi från sida i motion1983/84:2613 och med uppföljning i reservation till jordbruksutskottetsbetänkande /84:30 lagt fast att ytterligare 10 milj. kr. bort tillförasanslaget för miljövårdsforskning. Jag viU kort citera från folkpartireservationennr 16 i detta betänkande. Vi skriver: "Särskilt vikfigt är det attforskning och inventeringar beträffande försurning och skogsdöd kangenomföras." Detär ju faktiskt så att vissa delar av den forskning som föregått nuvarandeforskning i mycket stor utsträckning har fått pengar utifrån externa anslag,medan det har varit svårt att få pengar internt. Jag vet att den arbetsgruppsom verkat har sökt högre bidrag. Jag har ännu inte studerat budgetproposifionenså noga som krävs för att jag skulle kunna veta om det har kommit extra pengarjust till den här forskningen. Men det är ändå en förhoppning att så skall haskett, och jag vill ta tillfället i akt och fråga jordbruksministern om justdenna forskning kring skogsskadorna har fått ökade resurser i den budget som ärlagd. På den senare frågan är svaret ja. Redan i anslutning till denforskningsproposition som vi skrev redovisade vi att avsikten varatt ett samlat program för forskning på det här området skulle tas fram, mednaturvårdsverket som samordnare av de insatser som bör göras. Sedanär det inte så att vi inte har prövat detta med infraröd-fotografering. Det harprövats i , och att man begränsade provet tiU att omfatta ett mindreområde första gången berodde på att man ville pröva om metoderna-med hänsyntill effekterna - för att på detta sätt försöka göra en inventering, med fördelskulle kunna tillämpas också på våra förhållanden. Därför kan det förutsättasatt en utvärdering av det här provet också kommer att innebära, om resultatetär positivt, att man i fortsättningen kommer att inventera med hjälp av dennametod även i . Om inventeringen av skogsskador 47 (): Jag tackar för den här kompletteringen av detsvar på mina frågor som jordbruksministern har givit. När man läser en del fidskrifter - det kan varatidskrifter från eller från - får manintrycket, och det tror jag är rikfigt, att många friviUigorganisationer ärväldigt intresserade av saken och är beredda att på olika sätt hjälpa fill. Det är kanske en ny fråga jag nu ställer, men jag undrar:Görs det från departementets sida speciella ansträngningar för att ta fill varadet här intresset - att frivilligorganisationer skulle kunna uppmärksamma dessaskador i sin verksamhet ute i friluftsUvet, och att den kunskap de skaffar sigäven på något sätt skulle kunna så att säga gå tillbaka fill departementeteller fill ? När det gäller andra vikfiga saker - t. ex.alkoholfrågorna- har vi ju fått vederbörande departement att i vissa frågoraktivera sig just i informafionssyfte. Kan man tänka sig något motsvarande iden här viktiga frågan, så att frivilligorganisafionernas intresse av atthjälpa till med kartläggning och även med opinionsbildning när det gäller dessaviktiga ting kunde tas till vara? När det gäller frivilligorganisationernasinsatser vill jag rent allmänt konstatera att det finns ett glädjande intresseför dessa frågor i vårt land. Vi förutsätter alltså att vi, när vi lagt den härproposifionen, kommer att få ett brett stöd för förslagen här i . Redannu får ju vissa frivilligorganisationer stöd för en verksamhet som kanske ividare mening omfattar miljövård över huvud taget, men där inriktningen ibetydande grad nu gäller just de här problemen. 49 (): Tar departementet möjUgheterna fill direktakanaler, aUtså ett informationsflöde direkt från departementet ellernaturvårdsverket och ut till organisationer med en återkoppling, i anspråk? Här kan jag säga att det är kontinuerligakontakter mellan departementet och organisationer på frivilligsidan som ärintresserade av dessa frågor. Vi diskuterar med dem hur man på bästa sätt skallkunna vidareinformera. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1984/85:315 om sysselsättningen vid frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att ägarna fillAvesta AB skall förmås att ta sitt fulla ansvar för sysselsättningen vid och i kommun. Bakgrundentill frågan är den pågående omstruktureringen inom den svenskaspecialstålsindustrin och effekten därav på verksamheten i . Stålindustrini större delen av världen har mer eller mindrebefunnit sig i kris. Detta har också gällt vårt land, där den rostfriaspecialstålsindustrin fått vidkännas betydandeöverkapacitetsproblem och därmed sammanhängande förluster. I syfte att skapaförutsättningar för nödvändiga struktur- och utvecklingsåtgärder och därigenomtrygga branschens långsikfiga överlevnad förelade regeringen våren1984 förslag om stadig medverkan till en ny ägarstruktur avseende den rostfriaspecialstålsindustrin. Förslagen har därefter godkänts av . Statensmedverkan i sammanhanget har bestått i vissa eftergifter av fidigare beviljadelån. Ägarna till berörda specialstålsföretag å sin sida har fått göra betydandemotprestafioner i form av finansiella insatser. Axel tar ocksåett långsiktigt ägaransvar för bl. a. genom att äga en majoritet ibolaget under minst fio år. En vikfig förutsättning för statens medverkan varvidare att berörda bolag åtagit sig att fillskjuta 100 milj. kr. till ettsärskilt bolag, . Detta bolag skall bidra till att nyaverksamheter och därmed arbetstillfällen skapas i första hand i de bruksortersom direkt berörs av omstruktureringen av stålindustrin. Ägarna har också iolika sammanhang förklarat att de skall göra ytterUgare insatser försysselsättningen utöver sin andel i Bruksinvest. Regeringenhar alltså ställt långtgående krav på ägarna till berörda specialstålsföretagsom en förutsättning för statens medverkan i omstruktureringen. Statenhar nu uppfyllt sin del i överenskommelsen beträffande specialstålsindustrin.Jag utgår därför från att och kommer att görabetydande ansträngningar för att utveckla nya, lönsamma verksamheter som kange sysselsättningsfillfällen bl. a. i Avestaområdet. 52LARS-OVE (vpk); Jag ber att få tacka för svaret på frågan. Bakgrunden fill frågan äratt 61 arbetare vid via brev blev uppsagda fr. o. m.den 3 mars 1985. Det här är en fortsättning av den nedgång i sysselsättningenvid som pågått de . Över 1 000 arbetsfillfällenhar försvunnit, och detta i en kommun där man förlorat ett fidigare järnbrukoch där kvinnosysselsättningen är mycket låg. Dessutom flyr ungdomen kommunen.Framtiden är alltså mycket dyster. De som arbetar vidjärnverket och i kommunen - ja, för resten i hela regionen -befarar att detta avskedande bara är början på någonting som håller på atthända, för man talar redan om nästa lågkonjunktur. Vad händer då? Vad kommeratt läggas ner då? Vilka sysselsättningstillfällen kommer att finnas kvar vidjärnverket? De som blivit avskedade får bara ett besked när dekommer fill arbetsförmedlingen: Vi har bara en enkelbiljett åt er. De har sagtatt de aldrig har känt sig så små i samhället, de har aldrig känt sig sånedvärderade och förnedrade som när de skall söka arbete. Detta är alltså derasverklighet, de 61 som avskedas . När vi fattade detta riksdagsbeslut utfäste sig ägarna attta ett ansvar, bl. a. genom Bruksinvest, som industriministern refererat till.Vi från vpk sade redan då: Är det ändå inte bäst att ägarna får lägga fram enutvecklings- och sysselsättningsplan för specialstålsindustrin, så att vi servad vi beslutar om -vad vill de för någonting? Nej, sade , och ävenregeringen. Detta avslogs med hänvisning tiU utfästelserna från ägarna. Vi sadeockså: Utfästelserna är alldeles för små, det är ju bara 100 milj. kr. som fyrastora bolag satsar på detta Bruksinvest. , efteråt, ser vi litet av effekternaav denna omstrukturering, men som jag har sagt är det såvitt jag kan förståbara början. På min fråga svarar industriministern konkret att hanutgår från att ägaren, , och även Bruksinvest, skall ta sitt ansvar.Men krisen är ju här nu! Åtgärder måste vidtas , bl. a. för de 61avskedade. Avskedandet får effekter även för andra människor runt omkring. Vad skall regeringen göra? Skall regeringen se på elleringripa mot ägarna - och i så fall: Hur skall man ingripa? Låt mig först säga att jag är väl medveten om den kraftigaavtappning av sysselsättningstillfällen som har skett i . På denpunkten har jag ingen annan analys än den som har gjort. Dettahar skett främst fill följd av neddragningarna vid . Får jag så återigen peka på Bruksinvest, som är detinvestmentbolag som bildades i samband med omstruktureringen av den svenskarostfria stålindustrin. Bolaget har ett kraftigt kapital, 100 milj. kr., fillförfogande för att ta fram nya verksamheter. Regeringen har ställt krav påBruksinvest för att staten skulle medverka till avskrivning av lån för att nåspecialstålsuppgörelsen. Bolaget har som målsättning - och där var regeringenmed och utarbetade reglerna - att arbeta för att nya verksamheter skall skapasi regioner som berörs av omstruktureringen. Bolaget startade sin verksamhet den 1 juli förra året.Under hösten har man, enligt vad man har uppgivit för industridepartementet,undersökt förutsättningarna för engagemang i en rad olika projekt, men jagmedger att inga egentliga beslut ännu har fattats. Bolaget utsåg strax före julen verkställande direktör, och han tillträder tjänsten under februari månad.Därmed förväntar jag mig att bolagets verksamhet kan komma i gång på Jag utgår från att Bruksinvest då på ettkraftfullt sätt kommer att sätta i gång sin verksamhet. Jag menar också att de orter som Bruksinvesti första hand skall arbeta med och satsa på är , och ,dvs. de orter som mest kommer att drabbas av omstruktureringen inomspecialstålsindustrin. Jag viU också informera om att vi iindustridepartementet har satt i gång en kartläggning av situationen på dessaorter. Därmed kommer vi att få tillgång till en djupare analys av förhållandenai , och . Jag har också begärt överläggningar medBruksinvests ledning för att få en rapport om uppläggningen av arbetet och vadman har uppnått. Anf.54 (vpk); Det är ju förnämligt att regeringen haröverläggningar med Bruksinvest, men problemet med hela denna omstrukturering äratt ett av bolagen, , och Bruksinvest inte går i takt. Det var just dettavi påpekade när beslutet fattades. avskedas 61 personer i . 61 personer fårerbjudandet om enkelbiljett, och rationaliseringen kommer att fortsätta. Vadhänder med kommun, om det inte sker någonfing nu? Vi vet att varjeåtgärd från Bruksinvest tar tid. Det som händer kommer framöver att skadaAvesta kommun i mycket stor utsträckning. Därför behövs det kraftfullaåtgärder. Jag skulle vilja utvidga min fråga: Vilka åtgärder harregeringen tänkt sig, om inte Bruksinvest förmår, vill eller ställer sådanavillkor för sin verksamhet att man inte kan garantera sysselsättningen? Vad tänkerregeringen i så fall göra i de kommuner som just nu drabbas så hårt? Samfiiga tre kommuner - , och Avesta-omfattas av Bergslagssatsningarna. Därför följer vi löpande utvecklingen idessa regioner. Jag ber att få upprepa det jag tidigare sade: Enkartläggning av företagssituationen på dessa tre platser är nu på gång. Viskall undersöka vilka insatser som företagen har gjort utöver insatserna iBruksinvest, liksom vad som har växt fram under det år som har gått sedanavtalet om Bruksinvests bildande slöts. Så fort vi har gjort dessa kartläggningar kommer vi att takontakt med de inblandade företagen, liksom med Bruksinvests ledning, för attavkräva dem en redovisning av verksamheten, frarnför allt i Bruksinvest. Jag upprepar: Bruksinvest skapades på regeringens begäranför att man skulle få pengar och resurser för att sätta i gång nya företag somkompensation för de följder i form av neddragningar somspecialstålsomstruktureringen skulle komma att få. Om utvecklingen vid A M U-filialen i Anf.56 (vpk): Min uppfattning om Bruksinvest är fortfarandeatt det är någonting som nöden har tvingat dessa företag till. Därför har inteBruksinvest kommit i gång på det sätt som bolaget egentligen skulle ha kunnatgöra, om det hade utsatts för ett ordentligt tryck. Det är bra att regeringen nu skall göra en kartläggning.En stor del av denna är kanske redan gjord i , eftersom vi vet att ingaåtgärder har vidtagits - mer än neddragningar, nedläggningar ochrationaliseringar. Jag förutsätter att regeringen när den fått redovisningenfrån Bruksinvest -och jag hoppas även från av vad det bolaget tänkergöra framöver - inte följer industrins signaler att den skall lämnas i fred,att regeringen inte skall göra några ingripanden. Att döma av den utvecklingsom vi har haft i Bergslagen måste regeringen ingripa mot företagen, för att setill att de verkligen gör någonting för att uppfylla dels det konkreta löftet iomstruktureringsuppgörelsen, dels de löften som ligger mellan raderna.Företagen lovade ju att de skulle göra extra insatser utöver Bruksinvest. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1984/85:318 om utvecklingen vidAMU-filialen i har frågat mig om AMU-filialeni kommer att garanteras verksamhet av minst samma omfattning som . Frågan är ställd mot bakgrund av den oro som råder vidAMU-filialen gällande utvecklingen av den trätekniska utbildningen. Enligt arbetsmarknadskungörelsen är detarbetsmarknadsstyrelsen som bestämmer inriktning, lokalisering och omfattningav arbetsmarknadsutbildningen, medan har det pedagogiska,ekonomiska och administrafiva ansvaret. Utbildningsplaneringen sker i stor utsträckning på detlokala planet, där länsarbetsnämnden - efter samråd med de lokala parterna påarbetsmarknaden - bedömer behovet av arbetsmarknadsutbildning. Huruvida den trätekniska utbildningen för hemslöjdssnickarei skaU ligga kvar vid AMU-filialen eller förläggas till annan platsär således en fråga för berörda myndigheter. Efter vad jag har inhämtat löper det nuvarandehyreskontraktet för AMU-filialen ut . Oavsett resuUatet av nupågående överläggningar om den framtida lokaliseringen, kommerlänsarbetsnämnden att se till att det behov av hemslöjdssnickare som finns iregionen blir tillgodosett. 58 PAULLESTANDER (vpk): Jag vill först tacka arbetsmarknadsministern försvaret. Detär bra att länsarbetsnämnden säger att utbildningsbehovet när det gällerhemslöjdssnickare i området under alla omständigheter kommer att säkras. Mendet är inte bra att inte ger ett rakt besked om vad som skallhända. Av svaret framgår ju klart att hyreskontraktet för lokalen går ut om tremånader och att frågan står öppen. Jagtror faktiskt att vet mer om hur det kommer att gå med denhär utbildningen. Hon kunde därför ha svarat på ett mycket rakare sätt påfrågan om man kan garantera utbildning av minst samma omfattning som hitfillsvid AMU-filialen. Jag vet inte om det är nonchalans mot riksdagensfrågeinstitut som gör att försöker "åka slalom"kring de faktiska frågeställningarna eller om hon inte läst på innehållet ifrågan. Men låt mig upprepa den än en gång: Kommer den här utbildningen att tasbort eller kommer den att bibehållas i ? Omutvecklingen vid AMU-filialen i fattade tidigare beslut om att flytta den trätekniskautbildningen för hemslöjdssnickare från fill , som Ugger isamma region, i samband med att hyreskontraktet för AMU-filialen i ut. Tanken var att rnan skulle införliva hemslöjdssnickarutbildningen medutbildningen vid AMU-center. skulle då få en andel av denhär utbildningen som svarade mot det behov vi har i landet. Bakgrunden fillbeslutet var att lokalerna i ansågs vara förhållandevis dyra.Hyreskcmtraktet löpte egentligen ut , men det har förlängts . Diskussionerom flyttningen pågår fortfarande, och det fidigare fattade beslutet harifrågasatts. Men det är faktiskt inte så att jag vet om det skall bli någonflyttning från till eller inte. Så sent som hadedepartementet kontakt med AMU-myndigheterna och med länsarbetsnämnden där uppeför att höra vad som var senaste nytt i frågan. Man har inte tagit ställning,utan diskussionerna pågår fortfarande om huruvida utbildningen skall vara-kvari eller flyttas . måste faktiskt tro mignär jag säger att det är så. Vi har inte kunnat få något besked. Det är viktigt att säga att det inte är vare sigriksdagen eller regeringen som skall bestämma i detalj hur och i vilka lokalerutbildningen skall ske. Om vi gjorde det skulle vi få en hård och helt onödigbyråkrafisk centralstyrning. 60 PAULLESTANDER (vpk); Det är faktisktså, , att jag inte har sagt att jag tror att oriktiga uppgifter eller att hon ljuger. Om det som jag sade haruppfattats så, vill jag ändra mitt tidigare inlägg på den punkten. Vad jagmenade var att inte delgav mig all den information som honhade tillgänglig, och det är något helt annat. På den punkten har ju Anna-GretaLeijon nu i sitt andra inlägg förklarat att läget är sådant -vilket jag får acceptera - att jag inte kan få något rakare besked än attförhandlingar pågår. Överläggningen var härmed avslutad. Om inriktningen av UNESCO.s verksamhet § Svar på interpellation1984/85:75 om inriktningen av 61Utbildningsminister : Herr talman! har medanledning av bl. a. ;s utträde ur ställt följande tre frågor tillutrikesministern; Har tillföljd av den samfällda västliga krifiken ändrat inriktningen på sin verksamhet? Kommer Sverigeatt kraftfullt driva reformkraven så att organisationens verksamhet i framtidenmer kommer att stå i överensstämmelse med ursprungliga intentioner och mål? Kommerregeringen att överväga medlemskapet i om inte dess verksamhetreformeras? Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på interpellationen. De huvudsakliga skäl som anfördes i samband med attSverige 1950 anslöt sig till kvarstår i allt väsentligt : Sverigeser sitt medlemskap som en internationell förpliktelse och en handling avsolidaritet. väntar sig också vissa, om än indirekta, fördelar för egendel av medlemskapet, bl. a. på det vetenskapliga området. Regeringen har med oro noterat att kritiken mot UNESCOvuxit sig så stark att några medlemsländer nu omprövar sitt medlemskap. Dettakan få menliga återverkningar inom FN-systemet som helhet genom attuniversali-tetsprincipen urholkas. Enligt vår uppfattning bör man sökaåstadkomma önskade förändringar genom arbete inifrån, inte genom att ställa sigutanför den ena eller den andra organisationen inom FN-systemet. Regeringenbeklagar därför beslut att gå ur . talar om en samfälld västlig kritik motUNESCO. Jag vill understryka att det i själva verket föreligger betydandeskillnader mellan de uppfattningar som framförts exempelvis av och denkritik som andra länder, bl. a. de nordiska, riktat mot . Från nordisk sida har vi under en följd av år framförtförslag om förbättringar av verksamhet. Vi har därvid riktat upprepadoch hård kritik mot för splittring av arbetsprogrammet och brist påkoncentrafion. Vi har kritiserat ineffekfiviteten i administrationen ochbristen på uppföljning. Vid flera generalkonferenser har de nordiska ländernagemensamt lagt fram resolutionsförslag på dessa punkter. Senast vidgeneralkonferensen uppnåddes därmed en väsentlig minskning av och en viss programkoncentrafion. Regeringen ser det som angeläget att få en bred diskussionom och dess utveckling. Genom en proposition (1983/84:108) beredde vi tillfälle att diskutera UNESCO-frågorna. sedanvidtog också regeringen åtgärder, bl. a. genom att omorganisera , för att effektivisera vårt eget arbete med att följa och driva föross viktiga frågor i . Mot bakgrund av den framförda kritiken har det under 1984inom utarbetats förslag till reformer i en rad avseenden, bl. a. rörandebeslutsprocessen och de beslutande organens roll samt programarbetet. Frånsvenska utgångspunkter kan det inledda reformarbetet, som vuxit fram pårelativt och fått brett stöd, ses som ett, om än begränsat, steg irätt riktning. Det är dock först vid generalkonferensen som definifivabeslut kan fattas i ett antal avgörande frågor, däribland om den framtidainriktningen av verksamhet. Jag har med detta besvarat första fråga. Vadgäller den andra frågan, om kraftfullt kommer att driva reformer inomUNESCO också i fortsättningen, är svaret ja! I själva verket har Sverigetillsammans med de övriga nordiska länderna med skärpaunderstrukit sina krav på förändringar inom . Vid ett nordiskt möte omUNESCO-frågor i har företrädare för berördadepartement och UNESCO-kommissioner utformat planer för ett fortsatt energisktoch samfällt nordiskt agerande i dessa frågor .