prot · G809111 · 1984-12-31 00:00:00 — Om vi ser på vad som hänt och tarnågra av de mest diskuterade exemplen, finner vi att skattesänkningarna denunderbara natten kostade staten ganska mycket pengar, 1983 gjordes beräkningencirka nio miljarder, och man har tvingats göra förstärkningar på andra områdenför att finansiera detta, fick vi höjningar av bensinskatten. Där togman in fyra och en halv miljard. Om man nöjer sig med dessa två vanliga ochmycket omdiskuterade exempel är vi snart uppe i den kostnad det behöver skjutastill för att ta bort matmomsen. Egentligen handlar del om politisk vilja och inte om alldet skulle vara omöjligt. Det är fördelningspolitiskt förkastligt, säger utskottetoch man anför två argument: 1. subventioner ärbättre 2. som isoleradåtgärd skulle det gynna höginkomsttagarna. Låt oss granska också dessaargument. Subventioner som träffar de varor som mest köps avbarnfamiljer och låginkomsttagare är naturligtvis alldeles utmärkta. Problemetär bara, att om man vill ta bort hela momseffekten, räcker inte desubventionerade varorna till - om man inte tänker sig sänka dessa varors pris,så alt det motsvarar kanske dubbla momseffekten. I så fall kommer de viktigastebasvarorna alt sjunka med betydligt mer än momsen, jämfört med om man tar bortmomsen över hela fältet. Men om nu utskottet anser att detta är en överiägsenmetod, så föreslå då det, och ni skall få vpk:s stöd. Vi talarnämligen om att ta bort momseffekten. Motståndare mot slopad matmoms kommer säkert attreplikera att det inte var så man menade, att man bara kan subventionera en delvaror och inte så mycket. Och så kommer man återigen att hänvisa tillstatsfinansiella skäl. Nå, men föreslå det då, och ni skall också få vårtstöd. I min reservation i utredningen säger jag, att om man inte anser sig hamedel att ta bort matmomsen, kan jag tänka mig att gå subventionsvägen och tade vikfigaste varorna, för det är ändå ett steg på vägen, och det är exakt vadsom föreslås i första att-satsen i vår motion till årets riksdag, en att-satsni nu avslår. Detta är ju mycket märkligt! Det måste alltså handla öm att man inte vill sänkamatpriserna. Annars skulle man ju acceptera vpk-motionens första att-sats ochta det första steget. Man kan också fråga: Hur klarar ochKarl-Anders från ut det här, som i ett särskilt yttrande harsagt samma sak som vi säger i vår första att-sats, att man kan ökasubventionerna för att lindra momseffekterna? Är det så att man bara talar inför sina väljare om att manvill slopa matmomsen eller minska momsens fördyrande inverkan, men inte ärberedd att göra någonting när man kommer till ? Ni har en försåtlig formulering med i det särskildayttrandet. Det står att ni inte vill avveckla eller minska subventionerna. Mennär ni är ute och talar med era väljare talar ni om borttagande av momsen påmaten och ökade subventioner för att man skall få större avsättning förböndernas produkter. Jag har inte träffat en centerväljare eller en bondeansluten till LRF- som jag gärna diskuterar med - som inte säger samma sak ochtror att står för det. Så till argument nr 2 att slopad matmoms gynnarhöginkomsttagarna. Det skall sägas av fyra partier som i praktiskt taget allaskatteförslag som framlagts sedan jag kom till hargynnat höginkomsttagarna! Denunderbara nattens politik gynnade höginkomsttagarna. rabatterför dem som sparar gynnar oftast också höginkomsttagare. Höjning avpunktskatter drabbar dem som tjänar sämst. Och den nu av regeringen föreslagnaskatterabatten till semestern ökar för dem som har den högsta inkomsten ochlämnar ingenting alls för dem som tjänar litet. Dettaär alltså ett mycket sökt argument. Jag är medveten om att det i kronor räknatär svårt att upprätta rättvisa skattetabeller och framlägga rättvisaskatteförslag, så att de verkligen gynnar låginkomsttagarna. Men varföranvänder ni det argumentet just i fråga om matmomsen? Naturligtvis blir det ikronor räknat en större lättnad för dem som köper mycket mat. Då tänker man sigatt det är den som tjänar väldigt mycket, har lyxiga matvanor och anordnareleganta middagar som skall tjäna mycket på ett slopande av matmomsen. Men detfinns ju andra som köper mycket mat, och de är ju de som har många munnar attmätta eller som har ett tungt arbete. Detta argument är alltså mycket ihåligt. Utredningenhar klart redovisat att låginkomsttagare med flera barn lägger en större andelav sina utgifter på matmomsen, medan höginkomsttagarna, även om de äterelegant, lägger en mindre del av sina utgifter på matmomsen, räknat i procentpå vad man har att disponera. Alltså får låginkomsttagarna-den största kännbaralättnaden. Sedanfinns det möjligheter att kompletera skattesystemet i övrigt. Genom vårtsamlade budgetförslag, där vi diskuterar räfst och föreslår ökad skatt påförmögenheter, finns det möjligheter att utjämna en eventuellt överdriveneffekt av ett slopande av matmomsen för dem som tjänar mest. Jagtycker att argumenten är ihåliga och dåliga. Det handlar inte om huruvida detgår, är rättvist eller någonting liknande, utan det handlar om att man intevill sänka matpriserna. Säg det till svenska folket! Jag yrkarbifall till motion 1643. AnL 30 (): behandlar i detta betänkande en rad motioner somhandlar om mervärdeskatten. Betänkandet är enhälligt utom på en punkt, och detgäller frågan om mervärdeskatt vid offentlig upphandling, där de borgerligaledamöterna enats om en reservation. Jag skall i mitt anförande begränsa migfill att motivera utskottsmajoritetens ställningstagande i den frågan ochdärutöver bara något kommentera vpk-yrkandet om slopande av mervärdeskatten pålivsmedel. Närdet gäller mervärdeskatt vid offentlig upphandling har utskottet haft att taställning till två motioner. ena motionen hävdas det att det nu gällande systemet missgynnar ettentreprenadförfarande när offentliga institufioner upphandlar varor ochtjänster. 1 den andra motionen redovisas gällande bestämmelser, och där kommermotionärerna fram till den motsatta ståndpunkten, nämligen att det blir högreskattebelastning om kommunerna utför arbetet i egen regi. Mervärdeskatteutredningenhar förutskickat att den kommer att göra en kartläggning av den kommunalaverksamheten och även av hur mervärdeskatten fungerar när det gäller kommunalaarbeten. Utskottet förutsätter i betänkandetatt utredningen utan onödigt dröjsmål ser över vilka effektermervärdeskattebestämmelserna har när det gäller den kommunala verksamheten ochom dessa är konkurrenssnedvridande. Vad som skiljer reservanterna och utsköttsmajoriteten åtär att reservanterna anser att den här frågan har en så hög angelägenhelsgradatl bör ge regeringen till känna att det är anmärkningsvärt atl intemervärdeskatteutredningen redan har tagit upp frågan.Mervärdeskatteutredningen har avlämnat sitt nionde betänkande, och detbehandlar mervärdeskatten när det gäller tekniska detaljer och datatjänster.Skatteutskottet har tidigare uttryckt en bestämd önskan att utredningen skallse över hur mervärdeskatten tillämpas när det gäller de ideella föreningarna.Den frågan tycks nu stå närmast i tur för mervärdeskatteutredningensöverväganden. Utskottsmajoriteten har förutsatt att den fråga som nuaktualiserats utan onödigt dröjsmål tas upp till behandling. Men eftersom detfinns fler angelägna frågor för mervärdeskatteutredningen att ta ställning tillanser utskottet att det räcker med ett sådant uttalande från utskottets sida,och jag yrkar därför bifall fill utskottets hemställan och avslag påreservationen, Vpk-motionen 1643, som också behandlas i detta betänkande,innehåller ett yrkande om att hos regeringen begär ett förslag omfullständigt slopande av momsen på livsmedel, I den här motionen föreslår manen treårig awecklingsplan, och kostnaderna beräknas till . Frågan om matmomsen har varit föremål för enparlamentarisk utredning, i vilken både i och jaghade tillfälle att delta. Utredningen avlämnade sitt betänkande i slutet av1983, Utredningen avvisade såväl ett slopande av mervärdeskatten som endifferentiering av livsmedelsmomsen. Utredningen var, med undantag avvpk-ledamoten, enig i sina bedömningar. är de skäl som anförs för ett borttagande av momsen påmat främst ett s, k, fördelningspolitiskt skäl. Man anser att en sådan åtgärdskulle gynna barnfamiljer med låg inkomst. Utredningen delar inte denuppfattningen. Det förhåller sig obestridligen på det viset att en sänkning avlivsmedelspriserna genom ett borttagande av momsen kommer alla hushåll somköper livsmedel fill del - ensamstående lika väl som barnfamiljer,höginkomsttagare lika väl som hushåll med låg inkomst, I själva verket gynnashushållen i proporfion till livsmedelsutgifternas storlek, dvs, hushåll medhögre inkomst kan tillgodogöra sig en större effekt av ett slopande avmervärdeskatten i kronor och ören än vad hushåll med lägre inkomst kommer attkunna göra. Det erkände också i sitt inlägg. Man kan möjligen säga att ensamstående ochhöginkomsttagare får vara med och finansiera en större del av reformen, så altdet därigenom uppkommer en viss fördelningspolitisk effekt. Men det är, HansPetersson, ett ineffektivt sätt att lösa fördelningspolitiska frågor på,eftersom medel som avsätts för åtgärden kommer samtliga hushåll fill del,alltså inte enbart de grupper som man avser att gynna. Om man vill ha ett effektivtstöd till barnfamiljer och hushåll med låg inkomst, måste det finnas betydligteffektivare sätt att göra det än att lägga ut för att sänka matmomsen för alla hushåll. Jag skulle vilja fråga HansPetersson: Om man hade tillgång till och fick till uppgiftatt se till atl hjälpa barnfamiljer och låginkomsttagare, skulle Hans Peterssondå komma på idén att sänka matpriset för alla hushåll i detta land och påstå attdet är det bästa sättet att använda dessa 17 miljarder på för att hjälpalåginkomsttagare och barnfamiljer? Det strider mot all rimlighet att komma påen sådan idé. Jag skall inte ta upp finansieringsfrågan, 1983 årsutredning fann ingen annan metod än att finansiera ett slopande av matmomsenmed en förhöjd moms på övriga varor och tjänster. Man skulle då få sätta denmomsen till , antyder vpk-motionen att ett länkbart sätt att bidratill finansieringen av ett borttagande av matmomsen är att man punktbeskattarmindre nödvändiga varor. Det kan man givetvis göra. Men det ger förhållandevissmå pengar. På inget vis förslår det i detta sammanhang. Jag ber,fru talman, att få yrka avslag på vpk-förslaget. AnL 31 (): Det kan naturligtvis, , tyckasatt det är små nyanser som skiljer utskotlsmajoritetens skrivning från denborgerliga reservationen. Men skillnaden är att vi lycker alt man i en sådanhär angelägen fråga - jag har ju i mitt anförande belyst konsekvenserna avnuvarande regler - inte kan smita undan år genom att hänvisa till attmervärdeskatteutredningen skall komma med en kartläggning av dessa frågor. Såhar det ju skett , När nu utskottsmajoriteten också 1985 hänvisartill utredningen, visserligen med en förhoppning att arbetet fullföljs utanonödigt dröjsmål, tycker vi ändå att det är dags att ge en liten fingervisningom att dessa frågor är angelägna och bör behandlas skyndsamt. Vi vet att mervärderskatteulredningen har haft många storafrågor att ta ställning till, men vi tycker all det kanske har varit mindreangelägna frågor som behandlas före. Vi tycker att denna fråga borde ha hafthögre prioritet. Inte minst med tanke på att det finns ytterligare en motion idetta betänkande från två socialdemokratiska ledamöter, som också utskottetsordförande nämnde, med en helt annan inriktning och som speglar en helt annansamhällssyn och har monopolistisk tendens att ge mer makt åt det offentligatycker vi att denna principiella fråga är mycket viktig. Vad vi begär är bara likvärdigaregler för det offentliga och privata i dessa frågor, alltså en rättvisa förlikvärdiga regiverksamheter. Om nu utskottsmajoriteten inte vill vara med omatt påskynda utredningen, är del i alla fall min förhoppning, ,att socialdemokraterna delar uppfattningen alt mervärdeskatteutredningensaviserade kartläggning av områden där skatten är konkurrenssnedvridande skallske i syfte att finna lösningar som ger rättvisa åt likvärdigaregiverksamheler. AnL 32HANS i (vpk): Vi kan naturligtvis upprepa våra argument från utredningen i evighet,men jag förstår att och jag aldrig kan komma att bli Beträffande vad som är disponibelinkomst, hur många inkomsttagare det finns i ett hushåll, osv,, brister detförvisso i redovisningen. Det är så att säga stora hål i det hela. Det är osäkerhetsfaktor när man talar om disponibel inkomst, men det begreppetanvänder vi oss av. Matutgifternas andel i ett hushåll med flera barn, i dethär fallet tre barn, med disponibel inkomst , - alltså verkligenlåginkomsttagare - är , För hushållen utan barn med disponibel inkomst över100 , är den , Detta säger väl någonting om vem det gynnar attsänka matpriserna. Det stora problemet, inte bara för barnfamiljerna ochlåginkomsttagare utan för en stor del av befolkning, är faktiskt attklara hyra och mat. De har ökat, och genom momsens fördyrande effektökar matpriserna mycket mer än nödvändigt. Detta är ju ett problem som ingenkan se bort ifrån. Detta är faktiskt förtjänstfullt beskrivet i en annan motiontill årets , i motion 1984/85:2742 av och angående matsubventionerna. Mot bakgrund av alt är aktiv idessa frågor är det litet märkligt att man nu är tyst i denna debatt.Centerpartister borde precisera sin inställning på denna punkt. Sedan till hur man skall få ihop 17 miljarder. Jag hartagit till litet faktiskt när jag beräknat det till 17 miljarder. Vi var juöverens om 15 miljarder. Men jag har sedan tittat på hur matpriserna har ökat,subventionerna har tagits bort och på hur momsens fördyrande effekt harpåverkat matpriserna. Därför har jag kommit fram till 17 miljarder, kanske intefullt ut, men någonting åt det hållet. Hur skall detta då finansieras? Är detrimligt att använda dessa till att ta bort matmomsen? Jag tycker att det ärrimligt att göra det, för man kan inte se den här åtgärden isolerad från hurden finansieras. Jag skulle precis lika gärna kunna lägga tillbaka frågantill : Anser att det var fördelningspolitisktriktigt att genom den underbara nattens polifik kapa statsinkomsterna med 10miljarder, vilket bevisligen gynnade dem som hade de högsta inkomsterna? Det äri så fall lika tokigt. Jag förstår inte hur man så starkt kan hävda de härargumenten mot att slopa matmomsen, som, när man ser till den relativa tyngdenav hushållens utgifter för mat, gynnar dem som tjänar sämst. För övrigt vill jag säga att det inte går bedöma en reformutan att se hur den finansieras. Vi har en fördelningsprofil ivåra-budgetförslag som gör att överdrivna effekter i vad gäller lättnader förhöginkomsttagare skulle kunna motverkas. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 33RUNE CARLSTEIN (s): Helt kort vill jag säga till attvi båda är överens om att detta är ett problem som vi gärna vill få belyst avmervärdeskatteutredningen. Vad som skiljer oss åt är att jag tycker attriksdagen redan har talat om detta för mervärdeskatteutredningen. Dessutom harju utskottet framfört andra önskemål om vad det är angeläget attmervärdeskatteutred- ningenskall ta itu med - jag nämnde exempelvis mervärdeskallebestämmel-serna när detgäller de ideella organisationerna. Därför anser jag att det är rimligt attmervärdeskatteutredningen tar de här sakerna i tur och ordning och, som vi harsagt, utan onödigt dröjsmål. Några ytterligare pekfingrar tycker jag inte attutredningen behöver få. Man är medveten om att detta är utskottels uppfattning. Jagmedger gärna, i , att problemet med de högamatkostnaderna för låginkomsttagare som har barn att dra försorg om är ettstort bekymmer. Det är naturligtvis riktigt att den kostnaden procentuellt settutgör en tyngre del i deras budget än för höginkomsttagare. Men om man nu villhjälpa barnfamiljer och låginkomsttagare - vilket naturligtvis är angeläget -så är det inte nödvändigt att dra ned matkostnaderna också för dem som ärhöginkomsttagare. Det finns ju andra och mer effektiva metoder att tackla detproblemet än att sänka matkostnaderna för alla - allra helst som vi vet att detrör sig om 16 miljarder kronor- eller om det nu var 17 miljarder. Hade vifillgång till de pengarna så kunde vi använda dem effektivare för att hjälpa degrupper som talar för. Jag tycker att borde kunnamedge att det är på det sättet. AnL 34 KARL-ANDERSPETERSSON (c): i har angripit oss i och påståttatt vi skulle glida undan på något sätt när del gäller momsen på livsmedel.Nej, , från sida har vi aldrig haft någon anledning attglida undan när del gäller livsmedelsmomsen. Vi har konsekvent sagtatt den praktiska tillämpningen av ett slopande av momsen på livsmedel är attbetala ut pengarna i form av livsmedelssubventioner. Som vi vet har emellertidlivsmedelssubventionerna naggats i kanten efter hand, och då har den gamlatanken att man skulle lyfta bort momsen på baslivsmedel i form avlivsmedelssubventioner i viss mån blivit litet urgröpt. Underhela har vpk hållit på och motionerat om avskaffande avmomsen på baslivsmedel - fast vi haft livsmedelssubventioner som i någon mångett kompensation. Även en klocka som står stilla får rätt två gånger pådygnet, och verkar det nästan som om vpk skulle få rätt, när det finns riskatt livsmedelssubventionerna försvinner. Fråncentern kommer vi att ta avstånd från detta. Vi vill inte avvecklalivsmedelssubventionerna, och det har vi sagt ifrån, klart och tydligt i detsärskilda yttrandet. Att vi sagt det just i ett särskilt yttrande beror på deutredningar som pågår och väntas komma med förslag. Vi har sagt attlivsmedelssubvenfioner är effektivare än sänkt mervärdeskatt. har visagt: "Mervärdeskatten bör således vara densamma på livsmedel som på andraskattepliktiga varor men vi vänder oss mot tanken att avveckla eller minskalivsmedelssubventionerna." säger att man i butikerna nu kommit så långt med databehandlingen atldet inte är något problem med att ha olika momsklasser, men det är en storöverdrift. Visst finns del butiker som har kommit så långt, men det gäller intealla butiker. Då måste man ha ett omfattande kontrollsystem, som givetvis skulle ta bort en slor del avde vinster som man skulle göra med att gå den vägen. AnL 35 HANS i (vpk): Först till : Problemfinns det med allting och säkert också med att slopa momsen på mat - det voredumt att säga något annat. Men vad jag sade var att dataintroduklionen ibutikerna går mycket snabbare än vad man någonsin trodde, när man hördeexperterna i utredningen, som sade att detta inle skulle bli intressant förräni slutet av århundradet. Men rasar alltså utvecklingen på det härområdet fram med en oerhörd hastighet. När det gäller momsens fördyrande effekt på mat finnsdetta särskilda yttrande till skatteutskottets betänkande 42, där Sfig Josefsonoch i sak säger att vi har rätt, men de avstår från attrösta för vår första att-sats, där vi säger att livsmedelssubventionerna kanhöjas 3 miljarder som ett första steg. Redan det skulle för många familjer hamycket bra effekt på livsmedelspriserna, eftersom det skulle träffa de varorsom vi har subventionsteknik färdig för och som vi brukar tala om som basvaror- även om utredningen inte riktigt kunde enas om vad som är basvaror. Det finns alltså en chans alt stödja motionen i den delen.Om sedan anser att man inte har råd att gå vidare, behöver man inte gesitt stöd när motionen kommer upp igen, som en trestegsraket. Det finns en annan motion från , av KarinIsraelsson och , som på ett mycket bra sätt redovisar attnettoskatten på mat har ökat , trots att deegentliga matpriserna, som så att säga ligger under skatten, bara har ökat med71 %. Det visar att det automatiska påslaget av moms har fördyrande effekt. Närman höjer kostnaderna för livsmedelsproduktionen, oavsett var höjningen liggeriledet från bonden till butiken, tillkommer en automatisk procentuell skattehöjning,och den får i det långa loppet fantastiska effekter. Detta redovisas mycket bra i denna motion, som skallbehandlas i anslutning till livsmedelskommitténs förslag. Beträffande det fördelningspolitiska harsocialdemokraterna, sedan de kom till makten, slopat livsmedelssubventionernapå alla andra varor än mjölk. Utifrån det argument som läggs fram om att ensänkning av matpriserna skulle gynna höginkomsttagarna måste jag fråga RuneCarlstein: Var argumentet för att slopa subventionerna och höja matprisernadet motsatta, att det skulle gynna låginkomsttagarna - eller hur går argumentenihop? Om man ser logiskt på detta skulle de höjda matpriserna gynna människornaoch sänkta matpriser skulle drabba dem. Sanningen är ju att socialdemokraternagår den andra vägen - man kommer undan för undan att höja matpriserna, men mankan av prestigeskäl inte erkänna problemet med den automatiska momseffekten. Vihar ju bjudit på förslaget alt man kan tänka sig att gå subventionsvägen.Varför gör ni inte det? Jo, därför att ni inte villsänka matpriserna-det är detta det handlar om. Det hargått för mycket Nr111 prestige i denna ftåga. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottelsbetänkande 46,) Punktskatter Kammaren övergår nu till atl debattera skatteutskottetsbelänkande 46 om punktskatter. AnL 37KNUT (): begåvades vi medytterligare en skatt, nämligen skatten på ljudkassettband och videokasseltband,Kassellskatten blev ett osedvanligt stort fiasko, och det är förvisso djuptbeklagligt att det den gången bara var moderata samlingspartiet som motsattesig införandet av skatten. Utvecklingen har givit oss helt rätt, Ipropositionen beräknades skatten ge 135 milj, kr. Även om det beloppet senarejusterades ner innebar det en anmärkningsvärd felbedömning, eftersom det visadesig att skatten inbringade blott 15 milj, kr, . Som så visar del sig att ett alltförhögt skatteuttag föder motåtgärder som, så ock i delta fall, inte alltid ärlagliga. Videobranschen beräknar att den seriösa handeln blottsvarar för en tredjedel av kassettimporten, medan återstoden kommit in i landetpå andra vägar. Förmodligen har huvuddelen smugglats in. Mot bakgrund av vad som skett var det inte så underligtall vi från moderat håll följde upp vårt motstånd motvideoskatten genom att tillsammans med begära en utvärdering.Skatteutskottet gick oss till mötes genom att fömtsälta alt en utvärderingskulle ske när effekten av hamstringen ebbat ut. En sådan utvärdering har nugjorts av , och verket anser att skatten bör avskaffas. För alt vara ett statligt verk tycker jag attriksskatteverket är anmärkningsvärt kritiskt: "RFV:s erfarenheter av kassettskatten är i väsentligahänseenden negativa. Genom sin konstruktion är den svårhanterlig både för RSVoch de skattskyldiga. Vidare har den i fråga om videokassetten medförtkonkurrenssnedvridning inom branschen genom vissa kvalificerade försök tillskatteun-dandragande," Till allt detta kan läggas atl kassettskatten bidragittill att det enda svenska företag som tillverkar kassetter gått i konkurs. Kassettskattens vara eller inte vara behandlas förnärvarande inom . Därför vill skatteutskottets majoritet inteta den i mitt tycke självklara ställningen att detta missfoster lill skattsnarast bör avskaffas - lämpligen , vilket vi föreslår ireservation nr 2, som jag härmed yrkar bifall till. I reservation 1 kräver vi, likaledes tillsammans medfolkpartiet, att man också slopar skatten på videobandspelare, eftersom den ärhög, konkurrenssnedvridande och svår att kontrollera, I samma reservation villvi ha en översyn av den omfattande av punktskatter, syftande till attavskaffa dem som synes mindre lämpliga. Jag yrkar alltså bifall tillreservation nr 1, I två andra reservationer föreslår vi att avgiften påbekämpningsmedel och gödselmedel slopas. När det gäller motståndet mot skallenpå bekämpningsmedel - för det är en skatt det är fråga om - är vibeklagligtvis ensamma, vilket inte hindrar atl våra argument är utomordentligtvälgrundade.