prot · G809107 · 1984-12-31 00:00:00 — De kanväl inte ha någonting med detta system att göra? Jag tycker att det argumentetär mycket dåligt. Men om det är på detta sätt får man väl arbeta intensivtinom för utt åstadkomma de ändringar av som behövs för attmöjliggöra en total ekonomisk bojkott. Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 15Utrikesminister : Fru talman! Jag beklagar att jag måste upptaliden med litet högläsning ur 1984 och utrikespolitiska deklarationer. deklaration skriver regeringen:"Grundvalarna för en lösning uv konflikten i finns isäkerhetsrådets resolutioner 242 och 338." 1 deklaration står det: "Säkerhetsrådetsresolutioner 242 och 338 bör utgöra grundvalen för enförhandlingsuppgörelse." I resolution 242 sägs det att Isruel skull ha rätt uttlevu inom säkru och erkända gränser. Det är väl inte troligt att skulle hagodkänt den resolutionen i med mindre än att detta hadefunnits inskrivet. deklaration står det: "Vi anser att dessaresolutioner pekar mot en förhandlingsuppgörelse som innebär ett isrueliskltillbukudrugunde från de områden som ockuperades 1967 i utbyte motgrunnländernus erkännande UV Isruels rätt ull existeru inom säkru och erkändugränser." deklurution heter del: "Enligt våruppfattning innebär de att skall lämnade territorier som ockuperades1967 och istället uppnå fred inom säkra och erkändu gränser." Om vi inte kun bli betraktade som konsekventa j vårutrikespolitik med mindre än utt vi åstudkommer identiska ordalydelseri varje enskilt stycke, är det inte lätt att uppfylla kravet på konsekvens. När det sedan gäller vill jag nämna uttdet i den allmänpolitiska debatten befanns intressant att skjuta in ett ämne sominte alls hade utt göra med regeringens budgetförslag och oppositionspurtiernusallernutiv till detta. På grundval uv uppgifter som inte på något sätt varbestyrkta ställdes under den ullmännpolilisku debatten den 6 februuri ettyrkunde om misstroendevotum. Det ledde till alt kammaren kallades till ettextra plenum den 8 februuri, och då uttalade att den hade förtroendeför regeringen och för alla dess ledamöter. Därefter hur det förekommit en genomgång ikonstitutionsutskottet med åtskilliga frågor ställda av ochcenterns ledamöter-jug erinrur mig ingen frågu från . Efterdet mötet säger en av de närvurunde ledamöterna, som hade varit aktiv vidutfrågningen, att del vur viktigt att försöka få klarhet i vad som verkligenhade hänt. Ja, det ar säkert viktigt, men hade det inte varit bra utt tänkuförst och handla sedan och inte ställu yrkande om misstroendevotum på grundvalav förhållanden som man inte säkert kunde uttala sig om? Jug vidhåller att vad hänvisur tillingenting annat är än en mängd fritt kringflygande rykten och utt beteckningeninte buru purtiledu-re utun även ryktesspridare fortfurunde har betydande skälför sig. Förste vice talmunnen anmälde att ochCarl Bildt anhållit alt till protokollet få antecknat alt de inte ägde rätttill ytterligare repliker. 16STIG ALEMYR (s): När vi gjorde upp om tulurlistun för den härdebutten, kom vi överens om utt den borde börju med företrädare för de iutrikesutskottet representeradepartierna, efter det att utrikesministern lämnat regeringsdeklarationen. Detinnebar utt jug skulle varu med i den förstu rundun, som är avslutad. Dettillät inte talmannen, och därför är min placering påtalurlistan nu litet underlig. Jag skall, fru talman, välja metoden att inte försöka migpå något slugs heltäckande unulys uv situutionen i världen utun tu upp någruenstuku punkter i regeringsdeklarationen och ge mina synpunkter på dem. Vi har den senaste liden mötts av rapporter om det ökundevåldet i . Människor arresteras för handlingar som normalt i allaandra länder icke skulle betraktas som kriminella. En våg av våld sveper fram iett land där tre fjärdedelar av befolkningen uteslängts från rimligaliiänskligu rättigheter. Jag är övertygad om att apartheidpolitiken inte kommer attupplösas på den sydafrikanska regeringens eget initiativ. I Pretoriu kommer munmed alla medel att slå vakt om det vidriga apartheidsyslemet. inneburundeförnedrun-de kränkning av de grundläggande mänskligu rättigheternu. Risken äröverhängunde utt ett blodigt inbördeskrig kommer att föregå en förändring avsystemet. Det finns endast en väg alt undvika dettu. och det ärgenom internutionell samverkun och massiva påtryckningar på regeringen i Pretoria.Sverige ensamt kun inte klara den uppgiften, och del säger jag i replik tillBertil Måbrink, som i dug hur krävt ensidigu svenska insutser. Det räckerheller inte med FN-resolutioner som inte följs upp av framför allt de storastaterna i världen. Här är det nordiska samurbetet viktigt. Regeringen erinrarom en kommande utrikesniinislerkonferens, där dennu frägu skall las upp. Jagvill erinra om alt en stor del, kanske större delen, av den sydafrikanskaoljeimporten går på norska kölar. Del borde varu rimligt utt försöku övertyguden norsku regeringen om att göru ingripunden mot de norsku redurintres-sena. Stöd till randstaterna i södra för att minskadessas beroende uv regimen i är utomordentligt betydelsefullt, Jugnoterar med stor tillfredsställelse att det var betydande enighet närutrikesutskottet i gär justerade årets u-hjälpsbetänkande om massiva insatsertill de länder som är beroende av för att hjälpa dem att kommu lossfrån detta beroende. Del jag beklagar i delta sammanhang är utt moderutasumlings-purtiet inte ville ställa sig bukom de belopp till länderna i södraAfrika som de andru partierna föreslagit utun lade sig nästun 200 miljonerunder. går 200 000 skolungdomur ut i Operuiion dagsverkeför utt stödju sinu kamrater i södra . Vi bör vuru stoitu över våruungdomars engagemang. En bred folklig förankring i kumpen mot upurlheid är nutionell tillgång. Kumpen mot upartheid är en del av arbetet för att respektför mänskliga rättigheter skall iukttus. Här urbetur kruftfullt i olikuinternationella fora. I regeringsdeklarationen nämns betydelse ibl.a. är den enda organisation i världen därhuvudkri- leriet förstaternas medlemskap är att de har ett demokratiskt vall purlument ochrespekterar grundläggande mänskliga rättigheter. Alla demokratier ärmedlemmar i utom Finlund. Jug hur tidigure i liksom iEuroparådels purlamentarisku försuniling beklugal dettu. Finlund hur mycket attge i den internationellu dialogen och skulle kunna spela en viktig roll inomEuroparådet. Tyvärr hur de senuste årens händelser i Turkiel ställtlundets rätt till medlemskap i i fråga. Jag vill nöja mig med uttnoteru ull det pågår en demokratiseringsprocess i . Det är minförhoppning att denna skall fortsätta, så att landets medlemskap i kun ifrågasättas, spelar en pådrivande roll i nedrustningsarbetet ioliku summan-hang, 1 går vi t. ex. i spetsen för arbetet på enkonvention om fullständigt förbud mot kemiska vupen. I Stockholmskonferensengör de svensku diplomuterna stora ansträngningar för utt nian skall få fart påarbetet och nå resultat i rimlig tid. Men det internutionelluförhandlingsarbetet går långsamt. Del är betecknunde utt det tog innanman i konferensen vid kunde gå in i ett konstruktivtförhandlingsarbete. Regeringen hur vult utt låtu riksdugspolitiker ingå inedrustningsdelegutionen och i delegutionen vid . Detluär utomordentligt värdefullt - genom de poliiisku partierna kanutrikespolitiken förunkrus hos allmänheten. Tyvärr är del endust ett fåtal länderi världen som tillämpar denna metod. Från min utsiktspunkt i delegationerna vill jag gärnauttala stor tillfredsställelse med våru diplomuters skicklighet ochenveienhet. De ger inte tuppl när allt tycks stanna upp. utun söker nyaöppningar i förhandlingsarbetet för alt nå överenskommelse om minskning uvrustningurnu och skupu ökut förtroende mellan ländernu. Det är mänsklighetensövergripande ödesfråga vi här arbetar med såväl i som vid iStockholm. Vi nås uv rapporter från det fjärrun Kampuchea.Det kampuche-anska folket har fasansfulla upplevelser uv hur över 2 miljonermiinniskor hur mördats under de röda khmerernus skräckvälde. drubbus landetuv Vietnums ockupution. Jug hude tillfälle att sedun i Bungkok mölufolk från Förenlu nationerna som deltar i hjälparbetet för flyktingarna frånKampuchea. Situationen är nu utomordentligt allvarlig. 250 000 kampucheunskaftykting-ar sitter i läger inne i . för hjälp tilldessa flyktingar börjar nu sakna pengur. Man upplyste mig om att pengarna tarslut . om inte fonderna fylls på. ger pengar till hjiilpurbeteinne i via . Men vi ger inga pengar lill.FN:sflyktingarbete bland flyktingarna i Thuilund utunför Kumpucheu. Jug betrukturdet som mycket viktigt och nödvändigt att vi i vårt humanitära arbete också gårin med resurser på det området, och jug hur en frågu till utrikesminislern:Pågår det några överläggningar i om , att skull gåin i det kumpucheunska flyktingarbetet med svenska resurser? Nr 107 Vi kommer att ha enbiståndsdebatt i kammaren. Onsdaeenden sålunda ingen anledning tillfördjupad debatt om vårt ansvar i tredje 77 mars1985 världen. Men med hänsyn tillregeringsdeklarationens påpekande utt 150 miljoner afrikaner hotas av svältvill jag anföra ett par synpunkter. Utrikesdebatt Varje besök i något u-land i dagväcker pessimism. taget alladessa länder är mycket allvarlig, och jag blir alltmer övertygad om att degrundläggande orsakerna till nöden inte kan angripas om intebefolkningsutvecklingen hejdas. besökte för ett parveckor sedun. Landets befolkning fördubblas . Ekonomiska framsteg ätsupp uv befolkningsökningen, som gär snubbure än den ekonomisku utvecklingen.Förhållundenu för huvuddelen av befolkningen blir allt sämre och sämre. Del är vanskligt för oss i utt förordu vilkametoder som bör tillämpas för att hejda folkökningen, men det är nödvändigt atti överläggningar med bislåndsmoltagande länder aktualiserafumiljepluneringsproble-men samt att följa upp sommarens storabefolkningskonferens. Det är vidure, fru tulmun, helt nödvändigt attbidragsgivande länder och organisationer bättre än samordnar sinainsatser. På grund av brist på planering, planmässighet och samordning rinnerstora resurser bort till ringa nytta. Det hjiilper varken de mottagandeländerna eller de bidragsgivande ländernus ullmänna opinion. fru tulmun,noteru ull närdet gäller biståndet finns del i vårt land en stor folkligsamstämmig uppslutning bakom vår solidaritet med tredje världen. Del är kanske,fru talman, den viktigaste tillgång vi har i den internutionellu debutten iSverige . Jag vill i anslutning tillutskottsordförandens. , inlägg här buru instänimu i vud hun harsugt om situationen i . Jag vill också påpeka att sedan 1979har varit en av de största bidragsgivarna till FN:s och Internationella rödakors-kommitténs nöd-hjälpsprogrum för Kanipucheaflyktingar. Vi har givit hjälptill människor från som har flytt in i , och vi medverkarockså med bidrag till insatser i det omtvistade gränsområdet mellan Thailandoch Kumpucheu. Arbetet är i första hand inriktat på att få frum livsmedel tillde nödlidunde. I motsuts till fleru undru storu givare till FN-programmethar betonat vikten av insutser också inne i Kumpucheu. Av de cu 142milj. som hur unslagit har vi försökt utt få in så mycket sommöjligt i Kumpucheu, där ändå större delen uv befolkningen befinner sig och däråtskilliga av FN:s medlemsstater inte vill lämna bidrag. Det är naturligtvisbäst om flyktingar kan beredas möjlighet utt återvända till sina hemorter. Viurbetur i förstu hund för detta men har också, liksom en del andra länder,tagit emot flyktingar från , Jug ville bara göru dettu korta påpekande i unslutningtill vud här log upp. Del är den första atombombenföll över , Det är också grundades. Detta var utgångspunkten för det möte i i börjanav detta år, i vilket jag deltog tillsammans med företrädare för fem andraländer på lika många kontinenter, och lärde oss utt kärnvupen orsakaromedelbar och direkt förstörelse av en skådad omfattning. Nuvet vi dessutom, efter rapporter från vetenskapsmän i flera länder, att vi allaskulle drabbas av de fruktansvärda effekterna av ett kärnvapenkrig. Vi hör omriskerna för en urktisk vinter, som kan leda till all ullt liv påjorden ulplånus. Och precis som om denna jord icke vur nog står vi nu införrisken uv en uccelererunde kupprustning i rymden. Det som gör vår tidsålder, perioden efter , unik epok i mänsklighetens historia är ju att vi har nått ett stadium där viinte bura kan förgöra oss själva utan också alla andra och allt som skullekomma efter oss. Hela den mänskliga civilisationen, som formats underårtusenden, kan helt plötsligt bara komma att upphöra, till följd av människansdårskap. Mötet i i junuuri var ett försök all demonstrera attdenna civilisation icke tillhör endust en eller två eller fem nutioner. Dentillhör alla stater, alla folk, och den tillhör både dagens och morgondagensgenerationer. Vi representerade länder med olika kulturella, sociala ochpolitiska system. Men vi vureniguom det grundläggande, att ullt nu måste görasför att skydda den mänskliga civilisationen. Och vi var överens om att också visom tillhör den majoritet i världen som lever i icke-kärnvapenstaler har rättalt ställa krav, krav på att kärnvapen aldrig kommer till användning, attkärnvapenkupprustningen hejdas och att kärnvapenstaterna når snaraöverenskommelser om kraftiga minskningar av sina kärnvapenstyrkor. förhandlar och i om båderymdvupen och kärnvupen. Det är en positiv utveckling, som utrikesministernredovisade i regeringens utrikesdeklaration. Det slutliga målet som man sattupp är ju att helt eliminera kärnvapen, överallt. Men låt mig tillägga att detverkligen är en sak att komma överens om mål, inte minst avlägsna sådana. Detär en annan sak utt kommu överens om konkretu resultut. Och det kan dröjamycket . Under liden tyder allt på alt kapprustningen fortsätter,att de ömsesidiga hoten upprepas, att man håller fast vid den s.k.avskräckningsdoktrinen. Detta är en process som icke hur gett människornu någonökad säkerhet. I stället har den ökut derus osäkerhet. Och det blir mer och meruppenbart att människorna icke accepterar avskräckningen: detta sätt att hållahelu mänskligheten som ett slugs gisslan. Det är ett utomordentligt bräckligtsäkerhetssystem. Stubiliteten undermineras av den ändlösakapprustningen. Det är som utt vara beroende av en drog - man behöver ständigtstörre och större doser. Det kunske är så alt de som argumenterar för nya, avanceradeteknologiska vapensystem anser alt detta är ett sätt att komma ifrånavskräckningens 4 protokoll 1984/85:107-108 De kunske tror utt ett teknologiskt genombrotttill sist skull resulteru i ett s. k. idiotsäkert system. Men jug tror attdetta är en illusion, alt del i själva verket rör sig om ett fruktlöst sökandeefter en illusion av säkerhet, vilket åter kommer att leda till ökad osäkerhetför oss alla. Ty säkerhet och skydd från förintelse med kärnvapen kanaldrig nås genom ytterligare teknologiska satsningar. Att lägga ännu störrevikt vid destruktiv teknologi kun icke ge någon bestående säkerhet. Bura vimänniskor, i överenskommelser med varundra, kan ge oss säkerhet." Vud vi behöver är ett säkerhetssystem som uppnås i samarbetemed undru nutioner. och inte på dessus bekostnud. Vi behöver poliiiskuförhund-lingslösningur, och inte ensidigu teknologiska satsningar. Därför ärdet endu svaret på det ökande hotet om kärnvapenkrig att inleda en process uvinternationell nedrustning, i former som inte ger övertag ål någondera sidanulan som ger säkerhet åt ullu. Den svensku neutrulitetspolitiken måstepräglus uv ansvar för . Den får uldrig föras på ett sätt som kun skapaförväntningur på den enu sidun eller farhågor på den undru om uvvikelser frånden vulda handlingslinjen. Vi skall orubbligt slå vakt om förtroendet ute ivärlden för vår föresats att icke ens under starkt yttre tryck lämnaneutralitetspolitiken. Denna politik kräver ett efter våra förhållanden starktförsvar. Den kräver alt vi uldrig uccepterur kränkningur uv vårt egetterritorium. Sådunu kränkningar kommer vi ull med ull kruft uvvisu - medvupenniukt om så skulle behövus. Vårt försvur måste också ha en sådan styrkuutt den som planerar ett angrepp i krigstid tänker sig för inför de risker somett sådunt företug innebär. Detlu ur den enu dimensionen i den svenskasäkerhetspolitiken. Den undru dimensionen är en aktiv utrikespolitik. Vi kunhu ett hur starkt försvur som helst, börjur omvärlden tvivla på våralliansfrihet begränsas ändå möjligheterna att föru en oberoendeneutrulitetspolitik. Därför ur just utrikespolitiken vår främslu försvurslinje.I denna utrikespolitik ingår arbetet för fred och frihet, för rättvisa ochinternationell solidaritet i vår omvärld. Dettu är ett urbete för viktiguprinciper. Men det hundlur också om ett egetintresse. När vi urbetur för fredoch internutionell soliduritet lur vi också ansvur för . När viprotesterar mot ockupulioneii uv Afghunistun, eller mot det unierikunskustödet till Conlrus verksumhet i Nicurugua. gör vi det utifrån principer somhör till de allra viktiguste för oss. Del är inte frågu om något personligttyckunde. Det gäller respekt för folkrätten, det gäller del nationellasjälvbestämmandet. Dettu kun stundom fruniträdunde företrädare för regeringarnai de båda supermakternas huvudstäder behöva påminnas om. Självfallet gäller demokratins grundprincip om fri ochöppen debutt även utrikespolitiken. Vi sociuldemokraler välkomnar en vituidebutt i dennu frågu. Genom en sådun kun vi åstadkomma större klarhet ominnebörden av vår neutralitetspolitik och skupu ökud sludga ochhållfasthet i denna politik. Detta ökar i sin tur trovärdigheten i svenskneutralitetspolitik. Det är en slvrka för som nation. utrikesdebattvarit en viktig händelse under det parlamentariska året. Det har varittradition att både regeringsföreträdare och oppositionsledare deltar i debattenoch kommenterar förhållande till främmande makt. Detta ger tyngd ochauktoritet åt debatten och har bidragit till att stärka den svenskautrikespolitiken. Själv deltog jag alltid, i opposition, i dessudebutter. Och det vur inte för utt kritiseru - det förekom nästan inte alls,jag berömde tvärtom regeringen myckel - ulan för att markera grunddragen i vårutrikespolitik och för att kommentera de stora internationella frågorna. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt och beklagligtutt opposi-tionsleduren Adelsohn uvstått från att anmäla sig till denna debutt.Han säger ingenting - inte om vår egen neutrulitetspolitik och vår trygghet,inte om Afghunistun eller om , inteomCenlrulumerika, eller om fredenoch alla de brännande frågor som sysselsätter människornas tankar, Jug tänker på de fina ungdomar som går här utunför medinsumlingsbössor och propuganda till förmån för de förföljda svurtu iSydufriku, De kanske tycker att det är konstigt om inte alla de politiskaledarnu vill ge uttryck för sin syn på rasförtryckets problem. Och det går faktiskt inte utt hänvisu till någonställföreträdure. För det vur som för bara sju veckor sedangjorde just utrikespolitiken till den stora frågan i den allmänpolitiskadebatten. Han riktade våldsamma beskyllningar mot regeringens säkerhetspolitik.Och hun reste det uniku kruvet på en misstroendeförklaring mot landetsutrikesminister. Det förefaller som om bara är intresserad uv enutrikespolitisk diskussion när han kan nyttja den till att ställa till medinrikespolitiskt bråk. Låt mig säga att det är självklart att olika partier kanvara ense om de grundläggande dragen i den svenska säkerhetspolitiken och ändåha olika uppfattningar om enskildheter beträffande hur vår utrikespolitik skallbedrivas. Det kan 1, ex, finnus skillnuder i synen på exakt hurstora unslag försvaret kun få - även om det nästu år i en försvursbudget på 25miljurder skiljer mellan t. ex. socialdemokrater och moderater.Del kan också finnas skilda uppfattningar om hur bör agera i olikainternationella frågor, och man kan naturligtvis göra skilda bedömningar avstyrkeförhållandena mellan supermakterna. Trots sådana skillnader kan man varaöverens om huvudlinjerna i den svenska säkerhetspolitiken. Jag vill gärna välkomna det. såvitt jag kunnat uppfattadet, mer sakliga tonläget i denna utrikesdebatt. Det är vår förhoppning all detär på det sattet som debatten skall kunna föras också i fortsättningen. Men dåmåste det också vara konsekvens i utrikespolitiska debatt. Det harförekommit ofta förr att de har haft ett dämpat tonläge, eller i stort settbara anslutit sig till regeringens utrikespolitik. Men det går inte att föraett slugs debatt , ett slags debatt här i kammaren och en heltannan i andru sammunhung - som t. ex. här i . 1 de senaste årens moderata attacker har återkommit etttema, som icke kan vara förenligt med en uppslutning kring den traditionellasvenska neutralitetspolitiken.Det är när mun hävdar utt regeringen agerar undfallande gentemotSovjetunionen, när mun påstår utt regeringen urbetur med dubblu budskap och närman alltså insinuerar alt regeringen på något sätt spelar under täcket medföreträdure för . På denna punkt har vi reagerut uiomordentligl hårt. Det nrinte bara därför utt vi finner unklugelserna fullkomligt grundlösa, ochnaturligtvis också kränkande mot oss. Det är minst lika mycket omsorg omlandets nationella intressen som gjort att vi tvingats till kraftfullamurkeringur mot påståenden av dettu slag. Ändå har moderuternu uppreput dessu unklugelser, gångefter gång; . Och det är i och för sig inte bura visociuldemokraler som har drabbats. Det började redan under slutet av ThorbjörnFälldins regeringslid - med bråket kring mittlinjen och i ubålsfrågan - och hursedun fortsatt i den s. k. Svenska Dugbludet-uffären och i andra sammanhang.Mun hur tulut om reservationslösu omfamningar av sovjetiska paradtankar. Manhar utpekat statssekreteraren i stutsrådsberedningen som något av en quisliiig.Det senusle exemplet är unklugelserna i sumband med alt man försökte väckamisstroendeförklaring mot utrikesminister . Vi kun inte dru någon annan slutsats av moderaternasugerunde i den allmänpolitiska debutten än ull det egentligen vur ett endasamlut angrepp på regeringens säkerhetspolitik. motivering föratt väcka misstroendeförklaring mot utrikesministern vur just dettu uttregeringen skulle hu fört frum dubbla budskap. Hun sade också, här i riksdugen.ull jag själv kan ha gett ett tyst medgivande åt utt det som utrikesministernpåstods hu sugt vid den onidiskuterude middagen egentligen är uttryck förregeringens iippfutt-ning i själ och hjärtu. Och i tidningen summadug ifrågusutte på nytt om inte den driver tvålinjer: en i regeringsförkluringur och officiella dokument, och en annan"niir hjärtan lättas mellun skål och vägg". För uti ytterligurebelonu vidden uv kritik gick sedun också upp i denullmänpolitisku debutten och sade utt det handlade om att kritisera regeringen"för alt äventyra tilltron till truditionellusäkerhetspolitik". Dettu är unklugelser, fru tulmun, som är ulldeles uniku ivårt lund. Det torde icke tidigure ha förekommit att ledande företrädare fördet största oppositionspartiet farit ut med påståenden vilkas innebörd närmastär att likna vid att regeringen skulle beslå av en samling landsförrädare, sominte bara agerar undfallande gentemot den ena supermakten utun också ihemlighet för en annan politik gentemot denna makt än den som redovisasoffentligt. Det är uppenbart att om mun har dennu bild uv regeringssätt utt drivu neutralitetspolitiken - med undfullenhel och dubbla budskap ochallt vud det heter-så kun man ju icke vuru enig med regeringen om dennupolitik. Då måste man i logikens namn förorda en annan politik, även om muninte säger det klurt ut, här i riksdugen t, ex. Och ett sådunt dubbelspel, somnuturligtvis inte går obemärkt förbi i utlandet, är till skada för , Det hur ulltid varit en ambition hos oss sociuldemokruterutt efterstriivu största niöjligu enighet inom utrikespolitiken. Blund detsvensku folket är uppslutningenstark bakom den traditionella svenska neutralitetspolitiken. Nr 107 för vilken vi socialdemokrater alltid varit garanter. Man kräver av oss Onsdaeen den politiker att denna gemensamma nationella tillgång icke skall äventyras.