prot · G809136 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:136 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 §Kompletteringsval till utskott Anf.1 TREDJE VICE TALMANNEN: Centerpartietspartigrupp har som suppleant i arbetsmarknadsutskottet under anmält hans ersättare , Tredjevice talmannen förklarade vald till suppleanti arbetsmarknadsutskottet () 2 § Justeradesprotokollen för . 3 § Svar påinterpellation 1984/85:137 och fråga 1984/85:529 om vinstdelningsskatten förfastighetsförvaltande bolag har frågat mig om jag anser attvinstdelningsskattens effekter för fastighetsförvaltande bostadsföretag ärmarginella och, om så inte är fallet, vilka åtgärder jag ämnar vidta. Vidarehar frågat om regeringen avser att vidta åtgärder så attföretag som huvudsakligen förvaltar bostäder som AB Stadsfastigheter (Stafa)befrias från vinstdelningsskatt för , Jag besvarar interpellationenoch frågan i ett sammanhang, har tidigare ställt liknande frågor till mig. Jaghar i svaren utförligt beskrivit min inställning till denna problematik. Somjag har redogjort för diskuterades i propositionen 1983/84:50 omlöntagarfonder vilka företag som skulle omfattas av vinstdelningsskatten.Allmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningar undantogs, efter-7 protokoll1984/85:135-137 Om vinstdelningsskatten för fastighetsförvaltande bolag som dessaomfattas av speciella skatteregler. Det framhölls dock att detta undantagskulle vägas in vid bostadspolitiska bedömningar, I den bostadspolitiska kommittén behandlas för närvarandefrågor som rör konkurrensneutraliteten mellan allmännyttiga företag och privatafastighetsägare. Konkurrensneutraliteten påverkas av en mängd faktorer,däribland skatteregler samt låne- och bidragsvillkor. Som jag harmeddelat vill jag avvakta bostadskommitténs förslag innanjag tar ställning till de villkor som bör gälla för olika ägar- ochupplåtelseformer på bostadsområdet, I avvaktan på detta ställningstagande anser jag emellertidatt vissa bostadsföretag som inte tillhör allmännyttan bör kunna få sammabehandling i skattehänseende som de allmännyttiga företagen. Jag kan påIngegerd sista fråga svara att jag har inhämtat av finansministernatt han har för avsikt att presentera ett förslag för regeringen omändring i lagen 1947:576 om statlig inkomstskatt. Förslaget innebär attregeringen på ansökan skall kunna förordna att ett bostadsföretag, som arbetarutan enskilt vinstsyfte på likartat sätt som allmännyttan, skall beskattasschablonmässigt för inkomst av annan fastighet enligt de regler som gäller förallmännyttiga bostadsföretag. Med en sådan ordning blir frågan omvinstdelningsskatt inte aktuell för bolag av denna typ. 3Förste vice talman (): Jag får tacka bostadsministern för svaren. Jag har således ställt en fråga och en interpellation tillbostadsministern. De rör båda den s, k, vinstdelningsskatten, som tas ut föratt finansiera de kollektiva löntagarfonderna, och denna vinstdelningsskattseffekter på dels bostadsförvaltande bolag, dels fastighetsförvaltande bolag iallmänhet. Tyvärr har jag inte fått fullständigt svar vare sig på frågan ellerpå interpellationen, Interpellationens första fråga löd: Anser bostadsministernfortfarande att vinstdelningsskattens effekter för fastighetsförvaltande bolagär marginella? Bakgrunden var att det har visat sig att vinstdelningsskattenkan kosta ca , per kvadratmeter på relativt nyproducerade fastigheter mednollresultat, inte , per kvadratmeter som bostadsministern har brukat göragällande. Själva frågan löd: Avser regeringen att vidta åtgärder såatt företag som huvudsakligen förvaltar bostäder, som Stafa, ABStadsfastigheter, befrias från vinstdelningsskatt/ö/- ? Det svar jag har fått går ut på att finansministern inomkort tänker presentera ett förslag för regeringen som innebär att ettbostadsföretag som arbetar utan enskilt vinstsyfte, liksom allmännyttan, skallbeskattas schablonmässigt enligt samma regler som gäller allmännyttan. Fråganom vinstdelningsskatt skulle då inte bli aktuell för bolag av denna typ. Det är visserligen mycket bra att regeringen nu är bereddatt i alla fall börja krympa tillämpningsområdet för den orimligavinstdelningsskatten, I princip slår nämligen vinstdelningsskatten så, att justörre skulder ett fastighetsför- valtandebolag har, desto större blir vinstdelningsskatten. Och ju högre inflationenblir, desto hårdare slår vinstdelningsskatten. Och ju mer ettfastighetsförvaltande bolag måste låna för att få ihop till skatten, destostörre blir skulden och desto större blir därmed nästa års vinstdelningsskatt. Men vad regeringen nu tänker göra är tydligen endast ettytterligare undantag från vinstdelningsskatten, medan orättvisorna i övrigtkvarstår i hela sin vidd. Den s, k, allmännyttan är nämligen redan befriad frånvinstdelningsskatt. Om den inte vore det, skulle de allmännyttiga bostäderna hadrabbats av en vinstdelningsskatt på ungefär 500 milj, kr, för ,Allmännyttan skulle då ha behövt höja sina hyror med 500 milj, kr, för att fåihop till vinstdelningsskatten. Allmännyttan - men endast den - slipper såledesdenna skatt, stick i stäv med den grundläggande principen att lika skallbehandlas lika. Eftersom allmännyttan dessutom är hyresledande betyder det attinget av de andra bostadsbolagen får någon möjlighet att genom högre hyrorkompensera sig för skatten. Vid olika tillfällen har jag i debatter medbostadsministern tagit upp AB Stadsfastigheter, Stafa, Anledningen till denfråga som vi nu behandlar var att detta bolags bokslut blivit klart.Bokslutet visade att Stafa gör en förlust på nära2,6milj, kr, för 1984-förevinstdelningsskatt. Trots förlusten skall bolaget med nuvarande regler betalain en vinstdelningsskatt på 2,6 milj, kr,, som går till löntagarfonderna ochsom således fördubblar förlusten. Min fråga gällde om fastighetsförvaltande bolag som Stafaskall befrias från vinstdelningsskatt/ör 1984. Jag skulle fortfarande varatacksam att få svar på det som frågan gällde. Och skulle de nya reglerna integälla inkomster, kommer de då att gälla inkomster? gällde min fråga dock inte bara Stafa utanbostadsförvaltande bolag över huvud taget. Bostadsministern säger att han inteär beredd att ta ställning till vad som skall hända med dem utan hänvisar tillbostadskommittén. Det är naturligtvis bekvämt, men , dåpropositionen om löntagarfonderna lades fram, var regeringen medveten om detdjupt orättfärdiga i att den hyresledande allmännyttan men inga andra skullebefrias från vinstdelningsskatteri. Regeringen skrev därför att detta skullevägas in i de bostadspolitiska bedömningarna. Trots att nu ett och ett halvt århar gått har ingenting gjorts åt denna djupt orättvisa olikabehandling, annatän att det tydligen börjar röra på sig när det gäller Stafa, som i varje fallframgent skall jämställas med allmännyttan. Men alla affärsmässigt bedrivnabostadsbolag skall tydligen drabbas fullt ut , och kanske förännu fler år om regeringen får sitta kvar. Och vad är "enskilt vinstsyfte", det som inteskulle motivera undantagande från skatten? Vare sig ett bolag drivs ivinstsyfte eller ej måste det ju gå ihop. Vinstdelningsskatten, liksom denfastighetsskatt som har tillkommit , gör att allt fler bolag får svårtatt gå ihop och att de t, o, m, får betala vinstdelningsskatt även om de gårmed förlust. Det enda rimliga hade naturiigtvis varit att avskaffavinstdelningsskatten helt och hållet. Det är alldeles riktigt som bostadsminisfern säger att jaghar tagit upp liknande frågor . Anledningen till attjag också i Om vinstdelningsskatten för fastighetsförvaltande bolag Om vinstdelningsskatten för fastighetsförvaltande bolag interpellationenpå nytt tar upp vinstdelningsskatten är att bostadsministern i sina tidigaresvar har visat att han inte tycks vara medveten om hur tungtvinstdelningsskatten kan slå på fastighetsförvaltande bolag i allmänhet - intebara på bostadsfastigheter utan också på kontors- och affärsfastigheter samt påandra lokaler. Vid tidigare tillfällen har bostadsministern hävdat attden 20-procentiga vinstdelningsskatten endast skulle innebära en skatt påungefär , per kvadratmeter vid en inflation på , något som skulle varaganska marginellt. Det kanske kan stämma för något enstakafastighetsförvaltande bolag, om de har äldre fastigheter som är mycket lågtbelånade. Men låt oss gå till förhållandevis nyproduceradefastigheter med normal belåning, och låt oss utgå från en inflation på , sombostadsministern brukar göra. En relativt nyproducerad fastighet med en normalbelåning på , per kvadratmeter skulle då kunna drabbas av envinstdelningsskatt på hela , per kvadratmeter, även om bolaget visarnollresultat. Det är faktiskt inte svårt att räkna ut att det blir så. Bortsettfrån ett fribelopp på , tar nämligen vinstdelningsskatten i runda tal20 % av inflationen på X belåningen, i det här fallet . Det blir 40kr, per kvadratmeter. har verkligheten blivit en helt annan. Inflationen äringalunda , utan den är väsentligt högre. uppgår inflationstaletför vinstdelningsskatten till , Det innebär att dessa förhållandevisnyproducerade fastigheter bortsett frän fribeloppet kan drabbas av envinstdelningsskatt på , per kvadratmeter trots att de visar nollresultat.Lånar bolaget för att få ihop till vinstdelningsskatten ökar skuldenytterligare, och därmed ökar också underlaget vinstdelningsskatt. Inflationstalet vinstdelningsskatt är intefastställt . Det beror på konsumentprisindex för juli månad , iförhållande till genomsnittsindex för . Men när bara nio månaderhade gått av mätperioden hade inflationstalet redan nått , Myckettalar därför för att inflationstalet också vinstdelningsskattkommer att bli och att de fastighetsförvaltande bolagen också för 1985kommer att avhändas betydande belopp i vinstdelningsskatt, även om de som sagtgår med förlust. Ja, de får betala vinstdelningsskatt också på vad dehar måst låna upp för att betala vinstdelningsskatt.Vinstdelningsskatten har alltså den egenskapen att den fungerar som en snöboll- den växer sig större och större år i takt med att skulderna ökar. Eftersom bostadsministern har utgått ifrån attvinstdelningsskattens effekter på fastighetsförvaltande bolag är marginellaställde jag frågan om han anser att dessa effekter är marginella.Något svar på den frågan har jag faktiskt inte fått. Den s, k, reala vinstberäkning som vinstdelningsskattenpåstås innebära stämmer inte heller på något vis med den prisutveckling somfastigheter har undergått. visade i sitt betänkande från isomras att. hyreshusens priser sjunkit kontinuerligt realt sett eller med hela40 % och att en eventuell statlig fastighetsskattskulle komma att dämpa priserna ytteriigare. Jag ber slutligen attän en gång få upprepa mina frågor: 1, Kommer de planerade nya skattereglerna för Stafaatt gälla också inkomster, eller kommer Stafa-trots förlusten på 2,6milj, kr, 1984-att tvingas betala en vinstdelningsskatt på lika mycket, somfördubblar förlusten? Om de nya reglerna inte avses gälla inkomster,kommer de då att gälla inkomster? 2, Anser bostadsministern fortfarande attvinstdelningsskattens effekter på fastighetsförvaltande bolag är marginella,trots att vinstdelningsskatten vid normal belåning och nuvarande inflation kankosta , eller mer per kvadratmeter i relativt nyproducerade fastigheter,även om bolagen uppvisar nollresultat? Jag vill ställa också entredje fråga: 3, Anserbostadsministern att det är befogat med en vinstdelningsskatt som faktiskt bygger på att fastigheternas värde stiger minst lika snabbt som inflationen även när verkligheten är den diametralt motsatta, att fastigheter nas värde realt sett i stället sjunker snabbt? Omvinstdelningsskatten för fastighetsförvaltande bolag Som svar på frågan huruvida vinstdelningsskatten är marginell ellerinte och vilken åsikt jag har vill jag gärna upprepa vad jag harsagt - och jag har exakt samma uppfattning . Om man tar hela allmännyttansbestånd - vilket vid den föregående tidpunkten jämförde med- och vi har en inflation på , blir vinstdelningsskatten , perkvadratmeter. Det tyckte jag då, och det tycker jag fortfarande, är marginellt.Något annat har jag inte uttalat i sammanhanget, och dessa siffror står sig. Enannan fråga som också aktualiseras här är vinstdelningsskattens betydelse förfastighetsbolag och privata företag som förvaltar fastigheter. Jag tror inteatt vare sig eller jag kan säga vilka effekternakommer att bli. har utarbetat en promemoria som kallas Några exempelpå effekten av fastighets- och vinstdelningsskatt, I denna promemoriasinledning sägs: Först skall man slå fast att det inte är möjligt att göra någragenerella beräkningar för hur vinstdelnings- och fastighetsskatt sammantagetkommer att belasta fastighetsförvaltande aktiebolag. Motdenna bakgrund är det väl klokt att vi, när det nu kommer att föreligga ettmaterial, tillsammans inhämtar uppgifter om hur vinstdelningsskatten inverkarpå fastighetsbolagen. beskrev i sitt anförande hur det i verkligheten gick till med alltstörre skulder och allt större vinstdelningsskatt. Men företag som harförluster i den mening som propositionen om vinstdelningsskatt föreskriver,dvs. har förluster ur ett realt system, behöver icke betala vinstdelningsskatt.Det är bara de företag som från real synpunkt, på det sätt som det realaelementet beskrivs i propositionen, gör en vinst som behöver betala skatt. Om vinstdelningsskatten för fastighetsförvaltande bolag Manbeskattar alltså inte förluster - utan vinster, i den mening som propositionenföreskriver. Det är mycket tvivelaktigt att göra den koppling somIngegerd gör när hon frågar: Kan det vara rimligt attvinstdelningsskatten ökar när fastighetspriserna sjunker och skulderna ökar?Man skall nog vara litet försiktig när man talar om fastighetspriser - i varjefall bör de ses över ett ganska långt perspektiv. Det är ingen hemlighet att desom nu sitter på och vill flytta till med sina förmögenheter iallmänhet har tjänat dem på fastigheter. Och , tror jagatt det var, presenterades i Börskrönikan att det som rör sig kraftigt uppåtpå börsen är aktier i fastighetsbolagen. Eftersom återvändertill frågan om fastighetsskatten vill jag också säga att det är anmärkningsvärtatt villapriserna och priserna på fritidshus nu stiger sedan1978, trots att vi infört fastighetsskatten, som har beskrivits som något somverkligen skulle motverka prisökningarna. Jag tror att vi kan vara på det klara med att det är långtmer komplicerade faktorer äfi enskilda åtgärder av detta slag som bestämmervärdena på husen och på fastighetsaktierna. Det går inte att dra någraslutsatser utifrån ett alltför kortsiktigt perspektiv när det gäller en sålångsiktig nyttighet som vårt fastighetsbestånd. Därmed hoppas jag att jag har givit ett mertillfredsställande svar på de frågor som ställde. Det återstår dock en fråga, nämligen frågan om Stafa, Vihar här försökt finna en lösning som innebär att fastighetsbolag av den typ somStafa utgör, dvs, fastighetsbolag som i många avseenden arbetar på sammagrundval som de allmännyttiga bostadsföretagen, inte skall behöva betalavinstdelningsskatt. Vi har redovisat på vilket sätt vi tänker angripa det härproblemet - det är inte en helt okomplicerad uppgift. Jag kan inte föregå denprövning som regeringen skall göra, men det ligger i sakens natur att vigenomför en ändring som innebär att det vore möjligt att en befrielse frånvinstdelningsskatten skulle kunna gälla både och , För attvara så korrekt som möjligt i mitt svar skulle jag väl kunna sträcka mig sålångt, , att jag säger att det enligt min åsikt är självklartatt möjligheten till befrielse skall utnyttjas åtminstone , men jaghåller det inte för uteslutet att det kan finnas skäl att göra det även för1984, gillar inte att jag hänvisar tillbostadskommittén och vill avvakta dess resultat, innan jag tar slutgiltigställning till frågan om vinstdelningsskatt för fastigheter. Hon beskrivervinstdelningsskatten som något av ett avgörande element vid jämförelse avkostnaderna för olika upplåtelsetyper. Jag förmodar att , somär ambitiös, har läst motion om bostadsfrågorna till åretsriksmöte. Kanske har hon t, o, m, läst reservation ibostadsutskottet, där tar avstånd från sin motion. Men oavsett omjag utgår från motionen eller från reservationen, , skulleett genomförande av förslag leda till att vi på mycket kort tidöverförde utomordentligt stora förmögenheter till de fastighetsägare somIngegerd här menarskulle vara så missgynnade. På endast skulle de privata fastighetsägarnafå ett tillskott på . skulle de enligt edraförslag ha fått ett tillskott på 9 miljarder. Om vi, som gör, skulle kapitalisera det beloppet efter en räntesats på skullevi 1989 ha överfört till de privata fastighetsägarna i ensällan skådad förmögenhetsomfördelning. Jag kan försäkra attvinstdelningsskatten i jämförelse med detta framstår som en stilla västanfläkt, 5 Förste vice talman (): Jag skall följa kammarens debattregler och taupp till diskussion de frågor som frågan och interpellationen gällde och intege mig ut på helt andra områden, vilket bostadsministern uppenbarligen föredraratt göra. Bostadsministern hävdar nu att uttalandet om attvinstdelningsskattens effekter skulle vara marginella endast gälldeallmännyttan. Men allmännyttan skulle drabbas av en kostnad på 500 milj, kr,om en vinstdelningsskatt på , per kvadratmeter skulle tas ut. Det visar attdet redan vid en så låg skatt skulle vara fråga om enormt stora belopp. Av bostadsministerns svar kan jag dra slutsatsen, att närnu många fastighetsförvaltande bolag, trots att de visar nollresultat, drabbasav en vinstdelningsskatt på , per kvadratmeter, då är det verkligen intefråga om marginella belopp. Det hade faktiskt hedrat bostadsministern om hanerkänt detta. Regeringen är ju helt enkelt i färd med att omöjliggöra attbolagsformen används vid fastighetsförvaltning. Vi kan ju se hur mångakommunala fastighetsbolag skyndsamt försöker göra om sin verksamhetsform tillnågon annan än bolag därför att vinstdelningsskatten skulle få fullständigtorimliga konsekvenser för dem, trots att de kanske t, o, m, går med förlust. Det ärfaktiskt inte särskilt svårt att räkna ut hur vinstdelningsskatten slår vidnormala exempel. Däremot är det svårt att komma med ett genomsnitt och säga attskatten i medeltal skulle slå si eller så. Men det är mycket enkelt att räknaut hur den slår för det stora flertalet av de fastighetsförvaltande bolagen.Effekterna är som jag visade skrämmande. Många av dessa fastighetsförvaltandebolag har räknat med att de till en början skulle gå med förlust men att deskulle kunna bära den förlusten. Sedan har då fasfighetsskatten tillkommit,som för många av dessa bolag innebär en utomordentligt tung belastning.Dessutom har, som sagt, också vinstdelningsskattentillkommit. Många av dessa fastighetsförvaltande bolag har ingen möjlighet attbehålla sina fastigheter utan tvingas sälja eller göra omorganisationer. Det ärmöjligt att detta kan vara bakgrunden till att en del - som utnyttjat den härsituationen - kan köpa dessa fastigheter billigt, till förlust för detförutvarande bolaget, och på det viset göra vinster. Detta visar ju attregeringens politik också på det här området leder till något av enklippekonomi. Jag vill trots allt hälsa med tillfredsställelse att Stafauppenbarligen skall Om vinstdelningsskatten för fastighetsförvaltande bolag Omvinstdelningsskatten för fastighetsförvaltande bolag slippa vinstdelningsskatt1985, kanske också , Det är i så fall tur, för regeringen har ju fr,o,m, skärpt reglerna när det gäller Hkvidation, vilket jagockså tagit upp i min interpellation. Enligt de nya reglerna skalllikvidationsbalansräkning upprättas för bolag när halva aktiekapitalet harförbrukats. Många fastighetsbolag närmar sig genom vinstdelningsskatten snabbtdenna situation. Jag kan nämna att det för Stafas del, om bolaget skulle habetalat vinstdelningsskatt , innebär att av dess kapital skulle haförbrukats. Detsamma gäller om de gamla reglerna skulle tillämpas. Vilkaråd vill bostadsministern ge alla de fastighetsförvaltande bolag som intekommer attomfattas av de lättnader som regeringen är i färd med att föreslå ochsom nu alltså snabbt närmar sig den situation då de måste göralikvidationsbalansräkning därför att förlusten äter upp det egna kapitalet? Allrasist: Jag vill återigen påstå att det ingalunda är något realt system somregeringen har infört med vinstdelningsskatten. Denna utgår från att fastigheternasvärde ökar i takt med inflationen. Alltför ofta är det tvärtom såatt fastigheternas reella värde sjunker. Är det då verkligen rimligt att trotsdetta, bostadsministern, ha kvar en vinstdelningsskatt som utgår från attvärdet av fastigheterna åtminstone är realt oförändrat? Attvinstdelningsskatten kunde innebära vissa svårigheter för företag som har sinatillgångar placerade i fastigheter och belånade nästan till produktionskostnadenuppmärksammades ju redan i propositionen. Det gäller även förhållandet mellanallmännyttan och övriga fastigheter. Därför har det sagts i propositionen attden frågan skall bli föremål för behandling i samband med bostadspolitiskaöverväganden. Sedanhösten 1982 har vi en bostadskommitté med nio parlamentariker -alla partier ärrepresenterade - som har fått i uppdrag att studera den här frågan. Jag tyckeratt det finns skäl att avvakta resultatet, säger att jag skall hålla mig till och debattera det som hon sagt isin interpellation och fråga och icke till det som jag här tar upp. Menanledningen är ju att i sitt första inlägg tycktes mena attdet var fegt och onödigt att avvakta bostadskommitténs förslag. Därför pekadejag på att detta inte gäller någon isolerad fråga, utan måste ses i ett stortbostadspolitiskt sammanhang, där kostnaderna på den ena sidan måste vägas motkostnaderna på den andra, om man vill uppnå - och det har jag sagt attjag önskar - en konkurrensneutralitet mellan olika upplåtelseformer. Då ärfaktiskt, i förhållande till de effekter som kan uppstå påbostadsfinansieringssidan, vinstdelningsskatten ett relativt ringa problem. Närdet sedan gäller frågan om hur man skall räkna vill jag framhålla följande,hänvisade i sin första fråga till mig till att allmännyttangynnades. Hon sade att man skulle ha behövt betala en vinstdelningsskatt på 500milj, kr. Hon menade att de privata fastighetsägarna var missgynnade utifrånden utgångspunkten. Vi räknade då ut - vi har ju statisfik över allmännyttansfastighetsbestånd och dess skulder - att allmän- nyttan vid inflation igenomsnitt drabbas av en skatt på , per _ kvadratmeter. Det är den siffrajag fortfarande redovisar, och alltså har redovisat. Men det är klart att ominflationen är , blir resultatet ett annat. Det är också klart attresultatet blir ett annat om man inte räknar på ett genomsnittsvärde utan pånyproduktionskostnaden för en fastighet. Detkanske ändå för klarhetens skull, , skall sägas -IngegerdTroedsson påpekar ju att skatten skulle bli , vid inflation när detgäller en nyuppförd fastighet och , vid inflation - att vi genast kanpruta hälften, därför att dessa pengar är avdragsgilla vid beskattningen. Detär alltså bara fråga om halva beloppet, vilket i och för sig är tillräckligt.Men det förtjänar ändå att påpekas i sammanhanget. Sedantill vad som sagts här om fastighetsbolagen och om att det nu skulle vara braatt köpa aktier i dessa, därför att en hel del tvingas sälja på grund avvinstdelningsskatten. Jag kan inte tro att det förhåller sig på det sättet. Detär andra omständigheter som gör att fastighetspriserna stiger. Annars skulleinte priserna på småhus och fritidshus stiga, eftersom dessa icke kan jämförasmed något objekt som är belagt med vinstdelningsskatt. Att fastighetsprisernastiger är i stället ett resultat av en ökad aktivitet i samhället, av störretrygghet för människorna när det gäller jobbet och av ökad vitalitet. Det ärdessa faktorer som spelar en roll i detta avseende och som tar över andratillfälliga inskränkningar.