prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagtycker att det borde vara möjligt att vid den övergripande utvärdering som nugörs av vuxenstudiestödet också ta hänsyn lill de problem som jag här har tagitupp och det förslag som finns med i min mofion, men jag vill nu bara göra denhär kommentaren. Jagyrkar bifall fill socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 16, Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om socialförsäkringsutskottets betänkande 19,) Kammaren övergår nu fill att debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 17 om invandring m, m, ,- Invandring m. m. AnL 56 (): betänkande nr 17 behandlar anslagsfrågorinom invandrarpolitikens område. Mångamänniskor i vår värld är på flykt undan krig, våld, politisk eller rehgiösförföljelse. Flyktingströmmarna i världen är mycket stora. Sedan mittenav har allt fler sökt sig till vårt lands gränser. Vi har fåttuppleva en mycket kraftig ökning av antalet asylsökande. Det här ställer storakrav på de myndigheter och den mottagningsorganisation som har att svara förvår invandrings- och flykfingpolifik. Tyvärrmåste vi konstatera att handläggningstiderna i asylärenden åter ökar hosstatens invandrarverk, trots att man där har satt in alla tillgängliga resurserför att minska balanserna. var antalet öppnaärenden drygt 13 000, vilket är en ökning med 6 000 sedan halvårsskiftet 1984.De senaste siffrorna från verket pekar på en fortsatt ökning. Deväxande ärendebalanserna innebär på nytt längre väntetider, vilket är plågsamtför inblandade människor och leder till ökade väntekostnader för staten. Det ärmed oro vi lar del av rapporter om vad som händer ute på förläggningarna, däröroliga och desperata människor sitter och väntar på besked om de får stanna iSverige eller inte. Vi har tidigare fråncenterns sida kritiserat regeringens ryckighet när det gäller resurser tillinvandrarverket. Man har i budgetsammanhang plockat in och plockat utpersonella förstärkningar till tillståndsbyrån på ett sådant sätt att enlångsiktig personalpolitik allvarligt försvårats. Viförutsätter därför nu i ett särskilt yttrande att regeringen inser situationensallvar och i samband med kompletteringsproposifionen återkommer till riksdagenmed förslag om resursförstärkningar som gör det möjligt att hålla nerehandläggningstiderna hos verket. I reservation 1 begär vi från sida en ökning av anslaget tillinvandrarnas riksorganisationer med 3,4 milj, kr. Invandrarnasriksorganisationer fyller en viktig funkfion som länk mellan invandrargruppernaoch de svenska myndigheterna och organisafionerna. Inte minst den ökadefillströmningen av asylsökande ställer ökade krav på organisatio- Invandrarpolitiska utredningen föreslog i sittslutbetänkande ett nytt bidragssystem som innebär förbättringar förorganisafionerna. Kommitténs förslag i sin helhet bereds iregeringskansliet, och en proposition är aviserad till slutet av innevaranderiksmöte. Det innebär att förslaget till nytt organisationsstöd kan behandlasförst under kommande och därmed inte genomföras förrän under kommandebudgetår. Fråncenterns sida har vi ansett frågan om ett förbättrat organisationsstöd såviktig att vi önskat bryta ut den ur den kommande propositionen och besluta omden redan under vårriksdagen, så att ett förbättrat stöd skulle kunna träda ikraft . Jag yrkar bifall till reservation 1. AnL 57 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): I dagens invandrarpolitiska debatt är det nödvändigt att uppmärksammavissa nya tendenser i den ekonomiska och industriella utvecklingen som påverkarinvandrarnas situation och framtid. Pågrund av expansionsbegränsningar på den internationella marknaden harindustrikapitalet inriktat sig på att höja sina profiter genom att minskaprodukfionskostnaderna. I denna strävan satsar man merparten av sinainvesteringar på en rationalisering av produktionsprocessen med ökadmekanisering, automatisering och robofisering. Denya produkfionssystem som växer fram medför att den typ av arbete försvinnersom många invandrare på grund av bristande språkkunskaper och utbildning nu ärhänvisade till. Destora vetenskapliga landvinningarna på mikroelektronikens område får en alltmerväxande marknad i industriprodukfionen. Effekterna av den accelererandestmkturella omvandling, som produkfionen genomgår, blir ett stadigt minskatbehov av arbetskraft och att allt större grupper av människor slås ut urproduktionen. Hårdast drabbad blir den okvalificerade arbetskraften, tillvilken större delen av invandrarna hör. Industrinsstrukturella omvandling ställer dessutom helt nya och annorlunda krav påarbetskraften, med ökad yrkesutbildning, ökad allmän kunskapsnivå samt ökade språkfärdigheter. Det innebär större svårigheter för invandrarna att komma inpå arbetsmarknaden och stanna där. På så sätt har Nr 115 denpågående strukturella omvandlingen ändrat förutsättningarna för in- Torsdaeen den "'''»"- l]apri!1985 Från att ha varit välkomna, önskvärda och nödvändiga i produktionspro- cessen på 1960- och1970-talen håller invandrarna på att omvandlas fill en Invandringm svårplaceradgrupp människor som konkurrerar med den inhemska arbetskraften om detillgängliga platserna. Som en följd härav kan man iaktta en ökad segregationnär det gäller yrkesutbildning, sociala förhållanden och bostadsförhållandenför den invandrade befolkningen. Målet för invandrarpolifiken, dvs.invandrarnas funktionella integrering i det svenska samhället, blir meravlägset än någonsin och motsättningarna skärps. Målsättningen med invandrarpolitiken är en långsiktig process som kanpåverkas. Den kan påskyndas eller fördröjas beroende på de insatser man ärberedd att göra i . Sådana insatser som ökar invandrarnas socialarörlighet, ökar deras bildnings- och kunskapsnivå, ökar deras rörlighet vadgäller yrke, inkomst och bostad, är insatser som påskyndar processen. De ärhelt nödvändiga för målsättningens uppfyllande, men de utesluter ettkortsiktigt ekonomiskt tänkande som enbart utgår från bedömningar avbudgetunderskottet. Avallt att döma kommer kapitalismens strukturella omvandling att fortsätta ocksåi framtiden, med åtföljande arbetslöshet och utslagning. Invandrarnas situationkommer att förvärras i samma takt som konkurrensen om de befintligaarbetsplatserna skärps och arbetslösheten breder ut sig. Därför är detnödvändigt att göra någonfing . Annars kommer de samhälleliga konsekvensernaatt bli förödande - i det perspektivet är erfarenheterna från andra länderskrämmande. Ettsätt att bidra fill invandrarpohfikens måluppfyllelse är att stödjainvandrarorganisationernas föreningsverksamhet. Invandrarföreningarnaär intresseorganisationer för hela familjen, men en huvuduppgift för samfligaär att arbeta med ungdom. De kan därigenom göra mycket för att förebyggasociala problem. Invandrar-och minoritetsorganisafionerna utgör en allt vikfigare del av folkrörelserna iSverige. Förutom att de fungerar som intresseorganisationer för invandrares ochminoriteters strävan att behålla och utveckla den egna kulturen och språket idet svenska samhället, har de en särskilt viktig funktion för kvinnorna, barnenoch ungdomarna. Förutom att de bedriver kulturella aktiviteter harinvandrarorganisationerna stor betydelse som informationsförmedlare och som enviktig förbindelselänk mellan invandrarna och det svenska samhället. I detavseendet skiljer sig invandrarorganisationernas verksamhet mycket starkt frånden verksamhet som bedrivs i det traditionella svenska föreningslivet, medspecialisering på vissa ämnesområden. /76 erhåller invandrarorganisationer som är riksför bund verksamhetsbidrag från statens invandrarverk. har organi sationerna fått en real sänkning av sina bidrag. Detta är en utveckling som, om den tillåts fortsätta, riskerar att rasera den verksamhet som vissa 41 Nr 115 organisationer byggt upp. Desenaste två åren har invandrarorganisationerna Torsdaeenden ' praktiken fått nedskärningar avredan otillräckliga bidrag. 11 aoril1985 ' svenska byråkratiska maskinerietallt större krav på invandrarorganisa- tionerna, som förväntas delta aktivt i olika arbets- och referensgrupper och i Invandrinsm m olika statliga ellerkommunala utredningar - och det med obefintliga eller minimala kansliresurser.Här uppenbarar sig en påtaglig risk att invandrarorganisationerna omvandlastill enbart administrativa enheter med huvudsaklig funkfion att - medsvårigheter - bära sin egen administrationstyngd. Det är helt klart attorganisationerna med det nuvarande statsstödet inte kan motsvara samhälletsförväntningar. Vpk anser dessutom att det i det nuvarande läget är högstangeläget att öka bidraget för avgränsade projekt, eftersom det här rör sig omnödvändiga medel som används för att öka förståelsen och kontakten mellaninvandrare och svenskar. Också i blir klimatet allt hårdareefter hand som arbetslösheten breder ut sig. Denna utveckling medför attinvandrarna i möts av hårdnande attityder; det finns klaratendenser till främhngsfientlighet och invandrarfientlighet. Detta beror fillen del på att den invandrade arbetskraften aktualiserar strukturella spänningari det land de kommer till. Detta drabbar i första hand arbetare och lägremellanskikt, som ibland drivs att åberopa sin medfödda nationella status. De infödda som inte får del av den ökade sociala rörlighetinvandringen för med sig uppfattar invandrarna som ett allvarligt hot. Dessutomökar konkurrensen om arbetstillfällena ju mer den ekonomiska krisen breder utsig. Desto mindre har man då råd med solidaritet, hänsyn och omtanke. Desto merbreder individualismen och de vassa armbågarnas mentalitet ut sig. Vpk anser att invandrarfientlighet och liknande tendensersom gör sig gällande utgör ett allvarligt hot mot invandrarna men ocksåoch framför allt mot de värderingar som ligger till grund för och genomsyrararbetarrörelsens utvecklingshistoria.. Mot denna bakgrund anser vi att det ärytterst nödvändigt och brådskande att vidta konkreta åtgärder i kampen motinvandrarfientligheten. Myndigheternasinsatser för att informera svenska folket i syfte att bemöta defrämlingsfientliga attityderna har begränsad räckvidd. De svenskafolkrörelserna kan här komplettera myndigheternas information på ett utmärktsätt. Så som biståndspolitiken har kunnat förankras genom folkrörelsernasinsatser kan folkrörelserna genom sina organisafioner motverka fördomar ochskapa vidgade kontakter mellan svenskar och invandrare. Detta gäller särskiltorganisationer inom arbetarrörelsen med sin massförankring. Invandrarna, somtill övervägande delen tillhör arbetarklassen, har gemensamma intressen med desvenska arbetarna och kan därför nås och påverkas lättare genom de egnaorganisationerna både på arbetsplatser och i bostadsområden. Därför delar vpkbedömningen att en ny anslagspost behövs för informationsinsatser genomfolkrörelserna. Jag yrkar bifall fill vpk-reservationen. AnL 58BÖRJE (): Nr 115 I betänkande 17 från socialförsäkringsutskottetbehandlas TnrsHa e- d regeringens förslag till anslag för invandring fördet kommande budgetåret. 11 -i i gnr Inledningsviskan vi konstatera att den nuvarande invandrings- och flykfing- politikenligger fast i enlighet med beslut . Tyngdpunkten i Invand' flyktingpolitiken skall även i fortsättningen ligga på bidrag från detsvenska biståndsanslaget till fattiga länder som har fått ta emot mångaflyktingar. renlighet med beslut trädde ett nyttsystem för att ta emot asylsökande i kraft , vilket innebär attmottagandet av flyktingar fördes över från tillinvandrarverket. Tack vare ett positivt gensvar från kommunerna har man lyckatsbra med att få fram platser för flyktingar, vilket är en viktig förutsättningför att det nya systemet skall fungera. Vi kan notera att fillströmningen av asylsökande under1984 ökat mycket kraffigt. Detta har ställt ökade krav på mottagnings- ochutredningsresurserna hos polisen och invandrarverket. Särskilda åtgärder hardärför satts in från regeringens sida under innevarande budgetår för attförhindra en förlängning av handläggningstiderna i asylärenden. För detkommande budgetåret föreslår statsrådet i propositionen att verket beviljasundantag från huvudförslaget i fråga om resurser för handläggning avfillståndsärenden. Vidare föreslås att de särskilda lönemedel som anvisatsverket permanentas. Detta gör att verket i denkommande budgeten får ytterligare tre tjänster. Det finns två motioner som berör ärendebalanserna,nämligen en av och en av . Utskottet har försin del diskuterat balanserna mycket ingående. De utgör ett problem, och vi harstor förståelse för motionärernas farhågor att de föreslagna resurserna förtillståndshandläggningen kan visa sig vara knappa. Statsrådet framhåller dock iproposifionen att arbetet med att förkorta fiderna måste fortgå. Utskottet villför sin del understryka angelägenheten i detta. Jag kan instämma i det RuneBacklund sade, att det är oerhört vikfigt att behandlingen av ansökningar skerså snabbt som möjligt. Det är plågsamt med ovissheten för enskilda människorsom ibland lever under provisoriska förhållanden. Det är alltså regeringens ochutskottets ambifion att ansökningar behandlas så snabbt som möjligt. Utskottetutgår från att regeringen, hksom , uppmärksamt följer utvecklingen avärendebalanserna hos invandrarverket. Det finns en enighet i utskottet bakomskrivningen om detta. Vi kan notera att det finns en enighet även på andrapunkter om statsrådets förslag och utskottets betänkande, vilket naturligtvis är ytterst värdefulltför den framtida verksamheten på området. På en punkt i betänkandet har dock och vpk var sin reservation, som och har berört i sina anföranden. I anledning av deras inlägg kan jag konstatera att statsrådet i propositionen har räknat upp bidraget till invandrar- och minoritetsorganisationernas verksamhet efter samma grund er som övriga statsbidrag till föreningslivet. Även bidraget till avgränsade 43 Nr 115 projekt och information har höjts.Statsrådet hänvisar också till att den Torsdaeenden framtida utformningen av stödettill invandrar- och minoritetsorganisatio- 11 aoril1985 nerna kommer att behandlas i enproposition som aviserats till innevarande Detta bör uppmärksammas. Med hänsyn till att förslag väntas Invandrins m m finnerutskottsmajoriteten ingen anledning att ändra statsrådets förslag beträffandebidrag fill organisationslivet. Den frågan kommer ju upp i form avett förslag från regeringen. Kravet påökade informafionsinsatser inom folkrörelserna är naturligtvis också oerhörtvikfigt, men där vill jag hänvisa till att verket disponerar andra medel somkan användas för sådana insatser. Verket har också bedrivit ett omfattandeprojekt i syfte att öka kunskaperna om invandrare och invandring inomfolkrörelserna. Med detta får jag yrka bifall fill utskottetshemställan. AnL 59 (): Det är naturligtvis riktigt som i sin redovisning, att vi är överens om den relativt hårda markeringen iutskottsbetänkandet om att man måste hålla nere handläggningstiderna. Men vadvi i har upplevt och gett uttryck för i det särskilda yttrandet är enoro för att utvecklingen pekar åt ett helt annat håll. Tidernaför handläggning ökar sakta men säkert, och vi kommer att få fler och flerspecialärenden som har varit med än . Vi har ju varit i denna situafion fidigare, under1970-talet, med långa handläggningstider. Vi vet därför vilka konsekvensersådant får för den svenska invandringspolitiken. Det är därför vi lägger sådanvikt vid att regeringen nu tar allvarligt på situafionen och inte dröjer medåtgärder som gör det möjligt för invandrarverket att hålla nerehandläggningstiderna. När det gäller stödet fill invandrarnas riksorganisationersäger att detta kommer upp . Ja, det är ju aviseratatt vi skall få en proposition , men behandlingen här i kammarenkommer inte att kunna ske förrän fidigast . Det innebäratt genomförandet av ett nytt organisafionsstöd kommer alt dröja ett bra tagfill. Med tanke på hur situafionen ser ut för invandrarnas riksorganisationerekonomiskt och personellt och har sett ut , och medtanke på att antalet asylsökande har ökat, menar vi inte kan vänta med att införa det nya organisafionsstöd som invandrarpolitiskautredningen föreslog. Detta måste träda i kraft med en rejäl ökning av anslagetredan från . Det behövs för att de här organisationerna skall kunnafullfölja de uppgifter som det svenska samhället ger organisationerna, dvs.att vara kontaktorgan med myndigheter och att hjälpa fill inominvandrarpolitikens område med olika saker. Vi tycker att det är rimligt som man ställer dessa krav också ger dem de resurser de behöverför sitt arbete. AnL 60ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Vad gäller anslagen fill åtgärder förinvandrarna är vi också från vårt partis sida medvetna om att regeringen kommermed en proposition till vårriksdagen där dessa frågor skall behandlas. Därförhar vi avstått från att konkretisera oss vad gäller storleken på anslagen. Mendet hindrar naturiigtvis inte på något sätt från att uttala sig ipositiv riktning, i enlighet med vår reservation, där vi understrykernödvändigheten av ett ökat stöd till invandrarorganisationerna. Dettaöverensstämmer med dels invandrarverkets bedömning, dels invandrarpolitiskakommitténs betänkande. Här finns det alltså ingen som helst motsättning. Vad gäller stödet till folkrörelserna förinformationsinsatser räcker det inte med att hänvisa till att det redan finnsett sådant anslag hos invandrarverket och att det används. Det bidrag tillsärskilda projekt som invandrarverket disponerar räcker inte ens till hälftenav de ansökningar som invandrarverket får från intresserade som vill bedrivasådan verksamhet. Just därför har vi föreslagit en ökning av det anslaget. Jag anser därför att det är en mycket dålig undanflykt atthänvisa till detta anslag hos invandrarverket - det är redan otillräckligt. Invandring m. m. AnL 61BÖRJE (): Jag kan instämma i attinvandrarorganisationerna fungerar som viktiga intressebevakare för invandrarnaoch som en länk mellan samhället och deras medlemmar samt att dessaorganisationer bör ha allt stöd från samhällets sida. Anslagsfrågan kommer att prövas , så jagtycker alt utskottels ställningstaganden på den här punkten är riktiga. Det ärockså viktigt att se fill vissa principer när det gäller anslagsbeviljandet.Det skall också tas upp i detta sammanhang. Ärendebalanserna är naturligtvis besvärande stora, medhänsyn till den stora tillströmningen. Man kan konstatera att invandrarverketnu får en förstärkning med tre tjänster. Sedan måste detta naturligtvis följasmycket noga. Det är inte bra med stora balanser och att människor får väntalänge. Detta är naturligtvis en oerhört viktig fråga, som både regeringen ochutskottet måste följa. Räcker inte dessa tjänster, är det klart att vi får gå inmed extra medel - det är vår utgångspunkt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 19.) AnL 62 TALMANNEN: Kammaren övergår nu lill att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 18 om vårdbidrag för handikappade barn. Vårdbidrag för handikappade barn AnL 63 (): betänkande 18behandlar bud-getproposifionens anslag till vårdbidrag för handikappade barn.På den punkten råder full enighet i utskottet. Vidare behandlas ett antalmotioner där motionärerna framför allt understryker vikten av enhetliga reglervid bedömningen av vårdbidrag och särskilt uppmärksammar situationen för debarn som enligt nuvarande regler "ramlar mellan stolarna" och intehar någon möjlighet att få vårdbidrag, trots att det föreligger ganskabetydande merkostnader och behov av särskild tillsyn och vård. Vad beträffar tillämpningen av reglerna om vårdbidrag ärutskottet enigt om att bedömningen med nödvändighet i stor utsträckning måsteske från fall till fall. Handikapp eller sjukdom drabbar ju människor väldigtolika, även vid samma diagnos, och därvid blir hjälp- och tillsynsbehovet samtmerkostnaderna ganska varierande. Det är dock nödvändigt med vissa generellaregler vid bedömningen av rätten till vårdbidrag. Det får inte bli alltför storoenighet i bedömningen. Tyvärr har nog många föräldrar rätt i att kassor iolika län bedömer vårdbidragsärenden ganska olika. En del försäkringskassorbetraktas som strängare än andra. Jag vågar säga detta, då jag har över 15 årserfarenhet av bedömning av sådana ärenden. Den senaste lagändringen beträffande vårdbidragen värdens. k. merkostnadsersättningen, som infördes . Dåvarandesocialministern underströk behovet av insatser från riksförsäkringsverketssida till ledning för tillämpningen och förutsatte att verket skulle pröva hurförsäkringskassorna kunde ges en sådan ledning för bedömningen. Utskottet hartidigare utgått från att en sådan utvärdering av fillämpningen av reglerna förrätt till vårdbidrag skulle göras av , men någon sådan harännu inte gjorts. Vårdbidragsbedömningar är mycket svåra. Det vet jag avegen erfarenhet. De regler som ligger till grund förbedömningarna är en kungörelse och vissa handboksföreskrifter.Huvudsakligen sker bedömningarna på grundval av praxis, främst baserad påförsäkringsöver-domstolens domar. Utskottet upprepar nu sin mening att en utvärdering avtillämpningen av reglerna för rätt till vårdbidrag bör komma till stånd, ochutskottet förutsätter att så sker utan vidare åtgärder från sida. Reservation nr 1 i betänkandet avges avmoderaterna, kommunisterna och på grundval av ettflertal motioner som framför allt rör diabetessjuka barn. Jag beklagar att detinte blev majoritet i utskottet för motionärernas förslag. Samtliga motionäreranser att praxis i vårdbidragsärendena är alltför restriktiv och menar att enmer generös tillämpning av bestämmelserna om vårdbidrag när det gäller justdiabetessjuka barn skulle ge föräldrarna bättre möjligheter att förebygga attdiabetessjukdomen senare i barnets liv ger upphov lill skador på kroppsorgan. Det ligger mycket i de synpunkter som har framförts avmotionärerna, men synsättet bör också gälla andra mer eller mindre synligahandikapp, t. ex. födoämnesallergier, olika stomier och psykiska problem. Barnmed dessa handikapp och deras familjer drabbas ofta av de alltför högatröskeleffekter som vidlåder dagens vårdbidragssystem med endast tvågraderingar, helt resp. halvt bidrag. Tillskapandet av ett fjärdedelsvårdbidrag skulle ge även de barn som enligt dagens regler inte uppfyllerkraven beträffande vård- och tillsynsbehbv samt merkostnader möjlighet att fådel av samhällets stöd till de handikappade. Det är ändå familjer som är hårtdrabbade och vars tillvaro på allt sätt bör underlättas. Vi reservanter finner frågan om införandet av ytterligareen grad inom vårdbidragssystemet så angelägen att regeringen bör läggafram ett förslag i ärendet. Därför yrkar jag, herr talman, bifall till reservation nr1 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. AnL 64KENTH SKÅRVIK (fp): Behov av särskild tillsyn och vård bl.a. medtanke på kosthållning föreligger för barn med diabetesoch andra medicinska handikapp. och dess barndiabelesgmpp harutarbetat rekommendationer för bedömningen av vårdbidragsbehovet för barn somhar diabetes. För försäkringskassorna finns utarbetade riktlinjer, mendet har visat sig att den praktiska handläggningen medfört mycket skildaställningstaganden i olika delar av landet. Många barn som enligt barnläkarnaborde ha vårdbidrag har fått avslag. Vårdbidrag utges till föräldrar för vård i hemmet av barnunder om barnet behöver särskild tillsyn eller vård på grund avsjukdom eller handikapp. Även merkostnader på grund av barnets sjukdom ellerhandikapp beaktas vid bedömningen av rätt till vårdbidrag. Vårdbidrag utgesmed belopp som motsvarar hel eller halv förtidspension. En del av vårdbidragetkan bestämmas utgöra skattefri ersättning för merkostnader. Diabetes hos barn har ökat markant i Sverigeunder senare år, och ökningen tycks-fortsätta. Hos barn med diabetes föreliggerunder hela uppväxtfiden behov av särskild tillsyn och vård. För att minimerakomplikationer får de flesta diabetesbarn numera två-fyra injekfionerdagligen, ofta av olika insulintyper. Kontroll av blod och/eller urin företasdagligen. Regelbunden motion är nödvändig.