prot · G809152 · 1984-12-31 00:00:00 — När detgäller ombyggnad av lokaler och utbyggnad av service i samarbete mellanlandsting och kommuner är det ju infe så, att staten svarar för de storapengarna. Det är ju landsting och kommuner som får stå för def mesta, ochdärför är def litet felaktigt om bestämmer aft det hela skallgenomföras på fio år, om inte de nödvändiga miljarderna ställs till förfogande.Vi tycker aft def hade varit bra, om vi hade varit helt eniga om målet. ärvi emellertid eniga bortsett från detta atf folkparfiet. vill atf vi skallfastställa en tioårsgräns. Till vill jag bara säga att jag anser attcentern har samma inställning som har förfäktat , nämligenden aft vi bör minska antalet specialdestinerade bidrag. Däremot menar vi aftkommunerna bör få eft större skatteutjämningsbidrag. har vi infe ensituation som tillåter detta, varför under de återstående dagarnakommer aft avslå yrkanden av def slaget. Därför har majoriteten sagt atf den påett par fre punkter ställer upp på de förslag som regeringen har lagt fram.Avsikten är då att från statens sida sfimulera bl. a. nya initiafiv ochförsöksverksamhet. Sedan kan man naturligtvis som diskutera hurgränsdragningen skall göras. Den är besvärlig. får riksdagenta ställning till mofioner i frågor om vad som skall bli föremål förräntebidrag eller ej. Vi skall naturligtvis försöka komma fram fill eft systemdär utformningen av investeringarna inte styrs av huruvida eft visst statligtbidrag kan tänkas utgå. Jag tror atf det är viktigt aft vidprövning av debostadspolitiska riktlinjerna sträva efter att hålla sig till den gräns som manhar försökt dra mellan bostäder å den ena sidan och vård å den andra. Anf., 144KERSTIN () replik: Jag får konstatera ätt jag infe fick någotförslag från om en ny tidsgräns, men jag vill naturligtvis medtanke på våra gamla, sjuka och handikappade hoppas aft ändåinstämmer i aft vi skall försöka nå målet. Jag beklagar atf jag inte kan fåmedhåll när det gäller aft sätta en gräns. Det vore säkert mycket bra, om vigjorde detta. Jag vill inte trötta kammarens ledamöter med aff räkna upp deinifiativ som har tagits av folkpartister ute i kommunerna när def gäller attsätta kraft bakom kraven. Jag kunde ta exemplet i min egen kommun, ,där det finns konkreta förslag i fullmäktigeförsamlingen om aft bygga om ettvårdhem för utvecklingsstörda. Därvid har det också angivits vad def helakommer aff kosta, och krav har ställts. Boendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigtsjuka 145 () replik: Jag skulle vilja sägafill att det faktiskt förhåller sig så, att staten lånar pengarför aft dela ut statsbidragen . Det är inte rimligt atf späda pålånen med sådana här statsbidrag. Dessutom vet vi hur svårt def är att avskaffainförda statsbidrag. Det blir ramaskrin ute i kommunerna, om de inte fårbehålla statsbidragen. Då är det lika bra aft vi från början inser att det härär fråga om en angelägenhet och atf kommunerna bör få stå förkostnaden. 146MAGNUS (): Bostadsutskottefs betänkande 1984/85:24 omförbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjukainnehåller eft efterlängtat lagförslag. Def finns ingen anledning för mig attytterligare understryka det angelägna i proposifionsförslagen. Jag kan barakonstatera att propositionsförslagen i allt väsentligt godtas och atf en bredmajoritet står bakom bostadsufskoffets betänkande. Det är bara atf slå fast attdet är regeringens proposifion som i allt väsentligt godtas av riksdagen.Ufskoffsmajorifefen tycker att det är en bra produkt som regeringen lagt påriksdagens bord. är rätt isolerade i sin allmänna spariver när detgäller statsbidragen osv. Jag skall helt kort motiverautskottsmajoritefens ställningstagande när det gäller ändring avbosfadsförsörjningslagen. Jag skall närmare beröra reservationerna 2 och 3. I reservafion 2 vill helt upphävabostadsförsörjningslagen, och menar i reservation 3 aft det intefinns tillräckliga skäl för atf ändra nuvarande bostadsförsörjningslag. Dagsläget är följande. Den kommunalabostadsförsörjningsplaneringen är reglerad i bl. a. bostadsförsörjningslagen,som innehåller bestämmelser om kommunernas grundläggande befogenheter och skyldigheterpå bostadsförsörjningens område. I lagen åläggs kommunerna aft bedriva enforflöpande bostadsförsörjningsplanering. Planeringen skall komma till uttrycki eft program, som skall antas av kommunfullmäktige och som skall varakommunens samlade handlingsprogram för bostadsförsörj- Boendeförhållandena för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka ningen.Programmet utgör också enligt propositionen en viktig informationskälla förstatsmakterna och är därmed ett underiag för beslut i olika bostadspolitiskafrågor av mer övergripande natur. Departementschefen menar aft en utveckling mot ettsjälvständigt boende infe får innebära aft människor på grund av oklaraansvarsförhållanden skall känna sig vilsna och mer eller mindre överges i vissalägen. Det bör vara i allas intresse att allas rätt till godaboendeförhållanden kommer fill tydligt uttryck i bostadsförsörjningslagen.Följakfligen innehåller lagförslaget en ändring, där def klart och entydigtfastställs aft kommunernas bostadsförsörjningsplanering skall syfta till att"alla i kommunen får en egen bostad av god kvalitet". I reservation 2 hänvisar reservanterna fill motion 3002och menar aft det i motionsfexfen finns mofiv för atf bosfadsförsörjningslagenskall avskaffas. Jag har läst motionen. Det finns inga avslagsyrkanden imotionsfexfen. Däremot kan man finna eft allmänt resonemang om att enutvärdering av lagen bör ske, osv. Under utskottsbehandlingen har inte heller framförts någrabärande motiv. Trots dessa fakta framhärdar i reservation 2 attlagen bör avskaffas. Utskottet följer departementschefens förslag i denna del.Vi menar att förslag är fjärran från de rikflinjer som stöds av enbred majoritet i riksdag. Med denna motivering yrkar jag avslag på reservation 2. Reservation 3 från har en annan motivering förställningstagandet. I reservationen krävs aft ingen ändring av nuvarandelagsfiftning skall ske. Reservanterna, som fullföljer motion 3004, menar att degamla, handikappade och sjuka inryms under bostadsförsörjningslagensbestämmelser. Bakgrunden till denna ändring är ett förslag från denutredning som ligger till grund för propositionerna. Remissinstanserna harvarit positiva fill ändringen. Vi tycker att def är riktigt att det avdepartementschefen föreslagna begreppet "god kvalitet" inskrivs ilagen. Departementschefen ger i propositionen fillräckliga motivför en lagändring. Med begreppet "egen bostad av god kvalitet" avsesen bostad som upplåts på sedvanligt sätt och som har god utrymmesstandard ochmodern utrustning, i en miljö som ger förutsättningar för gemenskap och effakfivt deltagande i samhällslivet. Dessa tänkvärda ord anser vi frånutskottsmajorifetens sida bör finnas med i lagtexten. Det finns fillräckligamotiv härför i förslaget. Bosfadsufskoffet vill för sin del förorda att riksdagenentydigt och klart följer departementschefens skrivning i proposifionen. Dettaär ett förtydligande som är på sin plats. Med denna motivering yrkar jag avslag påreservation 3 och bifall fill bosfadsutskotfefs betänkande på samtliga punkter. 147 () replik: Här sades att vi vill ta bort bostadsförsörjningslagen, och def vill vigöra. Vi tycker att den är otidsenlig . Den kom till under helt andraförhållanden när det var en stark expansion i byggandet, vilket det inte är . Därför behöver man inte ha den. TillMagnus skulle jag vilja säga att det i 19 och 20 §§ socialtjänstlagenfaktiskt finns klart utsagt att kommunen har ansvar för att handikappade ochgamla och andra som behöver stöd och hjälp får eft bra boende. Det är alltså enuppgift som kommunerna redan har, och då tycker vi moderater att man intebehöver ha den ena lagstiftningen ovanpå den andra. Under senare fid har det jupå bostadsområdet förekommit att man har lagstiftat med en överlappning, sommånga gånger har gjort det svårt för länsbostadsnämnderna atf veta riktigt vadsom gäller. Vi anser atf man inte behöver ha en lagstiftning på det härområdet, och därför säger vi nej till bosfadsförsörjningslagen. Boendeförhållandenaför gamla, handikappade och långvarigt sjuka Anf.148 () replik: Vi är medvetna om atf man måste ha en förändring av en lagstiftning föraft kunna lägga fram en sådan här proposifion, men vi tycker ändå att det ärlitet onödigt att göra förändringen. Sakligt sett är nämligen det som man i daguttrycker med andra ord i propositionen redan på gång. Vi nämner i vårreservation en del exempel ur den kommunala verksamheten på samarbete mellanlandsfing och kommuner när det gäller atf bygga ut den sociala ochhemsjukvården och när det gäller landstingens beslut att lägga ned storasjukhus med vårdplatser inom psykiatrin. Mycket av det som utpekas ipropositionen som eft mål för bostadspolifiken på dessa områden är i gång ute ilandets kommuner och landsting. Anf.149 () replik: säger aft bosfadsförsörjningslagen är otidsenlig i dag.Det är ju därför vi ändrar den, det är därför departementschefen skriver ineft förtydligande på den punkten. TillKjell kan jag bara säga aft vi tycker aft det är bättre aft man fårdebatt och diskussion i den beslutande fullmäktigeförsamlingen om detta. Därmedfår man kanske en bättre politisk förankring, och det är egentligen bakgrundentill departementschefens skrivning. Därmedhar jag svarat på de inlägg som har gjorts. 150 () replik: Det är inte så, , aft om man har en lag som inte ärnödvändig skall man utvidga den för att göra den mera befogad. Så går detinte till och det behövs inte. Somjag sade tidigare finns kommunernas ansvar redan upptaget i socialtjänstlagen.Jag skulle tro att är så förtrogen med kommunernas arbete ochhur det går till att han förstår att man ute i kommunerna är väl medveten omsitt ansvar utan att man skall behöva göra 10Riksdagens protokoll 1984/85:151-152 Boendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigtsjuka väldigtstora insatser för atf ta fram detta bosfadsförsörjningspro-gram, 151 () replik: Jag är väl förtrogen med atf def inte i allakommuner är så bra som här vill göra gällande. Det finns en delplanering för gamla, handikappade och sjuka i vissa kommuner som inte är vadden borde vara. Därför tycker vi atf def är riktigt aft fa in den härbestämmelsen, 152 (): har utförligt presenteratfolkpartiets synpunkter på de äldres boende. Låt mig här bara göra någraunderstrykningar, I politikens besynnerliga värld får varje del av mänskligtliv och leverne sin rubrik och sin särbehandling, är def fråga om deäldres boende. Det kan naturligtvis inte diskuteras utan samband med en långrad andra frågor. Professor har sagt att den senare delen av livetinfe är någon särskild del av livet. Man blir inte en annan människa därför passerar en magisk åldersgräns, Def är värt att tänka på när vi skalldiskutera vad som kallas de äldres boende, Def mest självklara och av de flesta mest önskade är juatt få bo som förut, aft allteftersom behov uppkommer få hjälp, omsorg ochsjukvård i den egna bostaden. Sedan barnen flyttat ut och sedan man blivitensam vill många ha en annan bostad, men det handlar då om behovet av en allmänrörlighet på bostadsmarknaden, inte om något speciellt boende för de äldre, . Det fanns då den omhuldade tesen var att de äldreskulle bo för sig. Ju rationellare drift, desto bättre. är dess bättre denförhärskande åsikten atf de äldre vill känna sig delaktiga i det pulserandelivet i samhället och inte bli isolerade. Men låt oss förhålla oss skeptiskafill varje skola om vad de äldre sägs vilja. Det enda rimliga är att se tillaft människor själva kan avgöra och påverka hur de vill bo och hur den servicede behöver skall tillhandahållas och hur den skall se ut. Jag vill något varnaför starka och ensidiga pendelrörelser oavsett i vilken riktning pendeln slår. Det dominerande problemet just nu är emellertid aff mångaäldre människor som önskar bo kvar hemma inte känner sig ha möjlighet filldetta. Jag säger infe aft de infe får, för det rena tvånget hör fillundantagen. Men många känner sig inte ha möjlighet aft klara sig själva, ellerkänner sig ängsliga av att bo ensamma. De kan känna sig böra flytta filllångvården eller till ålderdomshemmet för säkerhets skull, därför atf def ärbetungande för barn och anhöriga som def är , osv. Tänk aft kunna få sägatill alla dem: Du kan få bo kvar i ditt hem så länge du själv önskar. Vi skallse till aff du får den tillsyn och den hjälp som du behöver. Vill du flyttatill ett eller till ålderdomshem och behöver du komma in på sjukhuseller behöver en viss rehabilitering på en långvårdsklinik, skall du också haden chansen. Låt oss gå igenom detdu vill ha och vad def är för hjälp som dubehöver. Så kan man göra på några håll i landet, där man tänkt igenom vad somär god äldrevård sett från den enskilda människans utgångspunkt. Där händer detatf def första man frågar närnågon skrivs in på långvården är: Hur vill du ha det sedan du skrivits uthärifrån? Man ser som en rehabiliteringsperiod, inte som enförflyttning in på insfitution. Men på många håll är det långt till dennamänskliga omsorg och omtanke. Där flyttar man in på institution när man kommerfram i kön, för man vet inte när nästa tillfälle kommer. Där ligger de gamlaoch skröpliga i flerbäddssalar på långvården utan aft ens orka drömma om att fåkomma tillbaka hem. En påbörjad senil demens förvärras fort i passiv ochfrämmande sjukhusmiljö. Det här är inget litet marginellt problem. Antaletpensionärer växer inte nämnvärt framöver, men andelen äldre äldre, ,växer kraftigt. Det antal som behöver hjälp, fillsyn och sjukvård kommer därföratt öka starkt, Def hade därför funnits skäl för riksdag och regering aftsamlat bedöma och besluta om vad som behövs. Så sker dess värre inte.Regeringen har fört upp frågorna styckevis och delt: boendet, för en tidsedan statsbidrag fill den sociala hemhjälpen, långvården, ochtill hösten frågan om differentierade avgifter inom långvården. Ingen iregeringen har orkat eller intresserat sig för att ta ett samlat grepp. Folkpartiethar i sitt program för äldreomsorgen kravet på eget rum, Def är symbolen för enhel filosofi, nämligen att vi själva skall kunna avgöra och påverka hur vi villha def också sedan vi blivit gamla och behöver mycket hjälp och tillsyn ochäven om vi, skröpliga och litet vilsna, måste vistas inom långvården, Isitt nit att misstänkliggöra ett krav som visat sig ha stor uppslutning harpolitiska motståndare tolkat kravet så aft människor skall isoleras i var sittrum. Det kan därför inte nog understrykas aff def handlar om rätten till egetrum för dem som för längre eller måste vistas inom långvården. Densom känner större trygghet i att dela rum med någon skall självfallet ha denmöjligheten - men då med någon som man själv väljer. Det är det tvångsvisasamboendet, med fyra eller t, o, m, sex stycken människor som infe haft någotgemensamt, som vi vill komma fill rätta med. Det finns för övrigt på sina hållutmärkta lösningar, där man grupperar rummen runt en gemensamhetssal, så har möjlighet fill både den egna vrån och gemenskapen med andra. Detär denna variant som kännetecknat de bästa ålderdomshemmen. harsagt ifrån - i polemik med regeringen - atf den boendeform som ålderdomshemmenrepresenterar bör finnas kvar. Många av ålderdomshemmen behöver rusfas upp, ochrummen behöver bli större och förses med erforderliga hygienutrymmen. Men aftbygga om alla fill tvårumslägenheter, som regeringen egenfligen tänkte sig,skulle leda till att många människor som bor där tvingades in på långvårdeneller aft ingenting blev gjort åt de dåliga ålderdomshemmen. Detta skullealltså riskera aft ge en utveckling stick i stäv mot den önskade. Denskrivning som socialutskottet har enats om och som finns fogad som ett yttrandetill bostadsutskottets betänkande bör uppmärksammas av regeringen, så atfunderställda myndigheter och kommuner får information om att ombyggnad ärmöjlig aft utföra med statliga lån utan att så stora Boendeförhållandenaför gamla, handikappade och långvarigt sjuka Boendeförhållandena för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka ingreppbehöver ske som propositionen förutsatte, Def hör, herr talman, inte fill dagens fråga - vi styckarju som sagt upp utvecklingen i våra besynnerliga delar - men om eft boende påde äldres egna villkor skall kunna förverkligas, måste samtidigtden socialahemhjälpen och hemsjukvården byggas ut och långvården ställas om till att blirehabilitering och sjukvård, inte eft boende. Vi får ibland höra aft program för enmänskligare äldreomsorg är orealistiskt dyrt, "Överbud frånopposifionen" ligger i luften. Det är nu den obotfärdiges förhinder, Spri- sjukvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut - har klart visat attäldrevård där man undviker att de äldre skrivs in på institution blir billigare.Då har man tagit hänsyn till det behov av hemtjänst och hemsjukvård som måstefyllas för aff man skall kunna undvika aft någon mot sin vilja måste flytta inpå insfitution. Närmare bestämt blir det billigare. När viföreslår vissa smärre ökningar av anslagen för atf förbättra möjligheten föräldre att bo kvar hemma eller förbättra tillgången till bostäder som äranpassade till de äldres behov, vet vi att det också skulle leda fram till enbilligare äldreomsorg . Folkparfiets krav är alltså både mänskligt motiverat ochekonomiskt klokt. Det framgår också av en undersökning som Landstingsförbundetnyligen låtit göra att en stor majoritet av den svenska befolkningen är bereddatt ta på sig den ökade kostnad som många menar att det kanske ändå blir föratt få en bättre långvård - de gamla är värda def. Som inte baraSpri-ufredningen utan också andra undersökningar har visat är deninstitutionaliserade vården den dyrare. En mänskligare sjukvård, en mänskligareåldringsvård och ett bättre och självständigare boende för de äldre blir påsikt billigare. Om det i det korta perspektivet behövs mer pengar för atfklara av åtgärderna för ett bättre boende för de äldre, är vi från folkpartietberedda aft prioritera dessa kostnader. Att tillgodose kravet på en snabbförbättring av äldreomsorgen - det gäller boendet - är varken mer ellermindre än en gärd av tacksamhet mot och solidaritet med de gamla. 153INGA (vpk): fillbaka känner jag en gammalkvinna. Vi har umgåtts ganska flitigt, så jag känner henne väl. Hon är och fysiskt fullständigt frisk, och hon har inte någon tillstymmelse tilldemens. För mig är hon fill kropp och själ som vilken jämnårig som helst. Honhar en fin liten fvåmmslägenhef mitt i stan. Allt vore helt bra, om det inte var detta med ensamheten,som hon inte klarar av. Hon är nu också på sjukhus, för sin ensamhets skull.Hon delar rum med fyra andra kvinnor på en öppen psykiatrisk avdelning. Honvill inte ligga i eget rum. Personalen gör försök att förmå henna att flyttahem, men har det infe gått. Hon är rädd för ensamheten, och hon vet att de få fimmarsom är hos henne inte räcker fill. fungerar egenfligeninfe heller riktigt bra med alla byten, alla nya ansikten som man aldrig hinnerlära känna innan man ställs inför ett nytt. Dessutom är många unga, oerfarnaoch outbildadeinom - jag har en siffra på atf av dem som arbetar inomhemtjänsten har någon form av utbildning. Krockarna mellan generationerna bliroundvikligen många med en sådan situation. De allra flesta av ålderspensionärerna bor hemma.Hela 90 % gör det. De bor i en vanlig bostad och klarar sig utan mer omfattandehjälpinsatser, eller närmare hälften av de äldre lever ensamma. Den kvinnajag talat om är alltså inte på något sätt unik. Antalet äldre människor över 80år kommer att öka kraftigt . När man planerar äldreomsorgen är def vikfigt att hålladessa två fakta i minnet: Dels atf närmare hälften av de äldre bor ensamma,dels att antalet rikfigt gamla människor kommer aft öka fram , För aft man skall kunna klara eft bättre äldreboendebehöver byggas ut, både kvantitativt och kvalitativt. Men ocksåsjälva boendeformerna måste inriktas på mer gemensamhetsboende, och kollektivaboendeformer måste komma fill som ett komplement till vanliga bostäder. Detgår infe att satsa på någon enahanda modell, utan man får lov atf satsa påmånga och varierande modeller, efter äldre människors önskemål om hur de villbo, I utredningen i hemmet, social hemtjänst bedömdes13 % vara lämpade för vård utanför den institution som de vistades i. Blanddessa bedömdes var fjärde, alltså , av långvårdspatienferna varakapabla aft klara ett eget boende. Återstoden av de ansågs behövaservicehus med särskilt avancerade hjälpresurser. Jag tror inte att vi kan komma ifrån att det finns en storgrupp människor -jag tror också atf den gruppen människor kommer atf utvidgas -som har sådana psykiska och fysiska handikapp att de behöver hjälp och tillsyndygnet runt. Jag tror att den kvinna jag talade om skulle klara ett vanligtboende om det var utformat med mer gemenskap runt vardagen, Def behövs både enprivat sfär och en kollektiv gemensam sfär i vårt boende. Det behövs inte baraför äldre människor, utan det behövs för alla. Det menar jag skulle höjakvaliteten i allas boende. Jag ser ålderdomshemmen som en form av boende, en modell.Och jag tror aft efterfrågan på just denna form kommer att öka med tanke på detvå punkter jag tog upp tidigare. Jag ser också ålderdomshemmen som enkollektivboendeform, och jag är glad över aff både socialutskottets ochbosfadsutskotfefs skrivning har blivit så bra som de har blivit på denna punkt.Jag ser ålderdomshemmen både som eft kollektivboende och delvis som envårdform, eftersom de som bor där kan få adekvat läkarhjälp vid behov. Vad somär vikfigt atf poängtera när det gäller denna boendeform är rätfen till etteget rum och väl tilltagna hygienutrymmen samt möjlighet till ett egetkokufrymme. Det blir, herr talman, allt vanligare aft kommunernainstallerar s. k. trygghetslarm, som äldre människor behöver. Man kan tycka vadman vill om def. Jag reagerade mot den hårda tekniska lösningen på människorsbehov av närhet och hjälp första gången som jag kom i kontakt med den. Men jaghar förstått atf så som vårt samhälle fungerar , utan sociala nätverk,släkfingar och vänner i närheten som skulle kunna stå för den tryggheten. Boendeförhållandena för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka Boendeförhållandena för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka Def ligger på kommunerna att finansiera def. Vpk menar aftbostadslån även fortsättningsvis bör kunna utgå för aft finansiera anordnandeav trygghetslarm. Det är vikfigt atf miljön runt bostaden är fillgänglig.Detta gäller framför allt synskadade, rörelsehindrade och äldre människor. Vadsom nu sker med vår närmiljö är att den utarmas på rriånga sätt, den görs intemer fillgänglig. Butiker och annan service försvinner. Vardagen blirbesvärligare för alla, men särskilt för äldre människor. Mycket av inköpenbygger på aft man 5kall ha tillgång fill bil. Nya varuhus ochlivsmedelsaffärer ligger bättre anpassade fill bilar än fill människorsvardagsliv. Denna tendens underminer rar existensen för de få närbutiker somfortfarande finns.- Med detta yrkar jag bifall tillvpk-reservationerna fill detta betänkande. 154EVERT (): Den här propositionen kommer alldeles rätt itiden. Huruvida den hade kunnat samordnas bättre med andra förslag frånregeringen lägger jag mig inte i. Men det är flera saker som kommer framöver.Vi har just behandlat omsorgslagen i socialutskottet. talas def omaft psykiskt störda människor skall ut i samhället och få egen bostad. Vi haraft ta ställning till en proposition om hälso- och sjukvården, och där är detsamma tendens. Vi utreder den psykiatriska vården. Redan nu har flera tusenmänniskor från våra mentalsjukhus kommit ut i samhället. När en ström avmänniskor från institutioner kommer ut i samhället, kräver de eget boende, ochdå Hgger den här propositionen alldeles rätt i tiden för aff ge dem möjlighetertill sådant boende. Den proposition som behandlas har vi haft fill yttrande isocialutskottet. En fråga som vi ägnat särskild tid gäller ålderdomshemmen.