prot · G809102 · 1984-12-31 00:00:00 — Fastighetsskatten utgör för varjebeskattningsår en procent av en tredjedel av taxeringsvärdet såvitt avsersmåhusenhet samt småhus och tomtmark för småhus på lantbruksenhet och enprocent av taxeringsvärdet i övriga fall. k) av en tredjedel av taxeringsvärdet omintäkt av fastigheten utgör intäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen ochfastigheten utgör småhusenhet. Till den del taxeringsvärdet av en fastighet, som ägs avsådan inländsk eller utländsk livförsäkringsanstalt som avses i 2 § 6 mom.lagen om statlig inkomstskatt, belöper på verksamhetavseende sådanapensionsförsäkringar eller nämns i 2 § 6 mom. tredje stycket samma lag, skalldock procenttalet, i stället för vad som därom föreskrivs i första stycket jeller k, utgöra 1,4. Omfastighetskatt---- respektive fastighetsdel. Bestämmelserna i denna lag omfastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet eller lantbruksenhet gäller ocksåbeträffande del av fastighet, flera fastigheter eller delar av fastigheter somutgör sådan enhet. Bestämmelserna i denna lag omfastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet eller lantbruksenhetgäller också beträffande del av fasfighet, flera fastigheter eller delar avfastigheter som utgör sådan enhet. Denna lag träder i kraft den 1 juli1985 och tillämpas första gången vid taxering i fråga om förhållandensom hänför sig till tid efter ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållandensom hänför sig till tid före ikraftträdandet, I stället för vad som föreskrivs i 3 § i dess nya lydelseskall procenttalet räknat vid taxering utgöra 0,5 och vid1987 års taxering 0,75, 2) Förslag till Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) dels att sista meningen i41 § andra stycket utgår, dels att orden "statlig fastighetsskatt"utgår ur 25 § 1 mom, och punkt 3 av anvisningarna till 20 §, dels att 20 §erhåller nedan angivna lydelse. Vidberäkningen-- under beskattningsåret. Avdrag fårinte göras för svenska allmäniiaskatter; statlig fastighetsskatt; kapitalavbetalning på ske enligt 36 §. (Se vidareanvisningarna.) Denna lag träder i kraft den Ijuli 1985 ochtillämpas första gången vid taxering i fråga om förhållanden somhänför sig till tid efter ikraftträdandet. Äldrebestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig tilltid före ikraftträdandet. Anf.126 (): har i sitt betänkande nr 36 haft att behandla ett antalmotioner som handlar om bostadsbeskattning och fastighetstaxering. Ett flertalmotioner tar upp frågan om lättnader i beskattningen vid uthyrning avschablontaxerade småhus för fritidsändamål. Utskottethar gått motionärerna till mötes på så sätt att den nuvarande beloppsgränsen på4 . föreslås höjd till . fr. o. m. . Jagfår, liksom någon annan ledamot här har gjort tidigare, ansluta mig tillgratulanternas skara: herr tredje vice talmannen har fått sin motion tillstykti detta avseende. Tillutskottsbetänkandet har fogats tre reservationer, och jag skall i mitt inlägg iförsta hand uppehålla mig vid dessa reservationer. Denförsta reservationen, bakom vilken står ledamöter i utskottet, gällergarantibeskattningen. beslutade om ändrad taxering av juridiskapersoner. Denna ändring innebar bl, a, att garantiskatten avvecklades förjuridiska personer. vill nu gå vidare och avveckla garantiskattenäven för fysiska personer. Utskottet har tidigare behandlat denna fråga isamband med omläggningen av beskattningen för juridiska personer. Då framhöllvi från majoritetens sida att ett helt slopande av garantibeskattningen kräveringående överväganden. Bl, a, har garantiskatten haft betydelse vidutformningen av bostadssubventionerna. Det finns därför skäl som talar för avvaktar bostadskommitténs betänkande innan tar ställning tillhur vi skall ha det med garantibeskattningen, Jag yrkar därför avslag påreservation 1, Ireservation 2 yrkar företrädarna för de borgerliga partierna att den statligafastighetsskatten skall avvecklas. tog ställning fill fastighetsskattensinförande i december 1984.1 de motioner om skattens slopande som har lagtsfram av de borgerliga företrädarna framkommer det inga som helst nyasynpunkter. Det finns inte heller någon anledning att upprepa debatten fråndecember 1984. Jag yrkar därför avslag påreservation nr 2. Utskottethar ej heller ansett att det är lämpligt att företa ändringar i deskattebestämmelser som gäller från , vilket föreslås ivpk-motionerna. Vi bör få en viss erfarenhet av reglerna innan vi ger oss påatt ändra desamma. tredje reservationen, som har fogats till utskottsbetänkandet av demoderata ledamöterna, tas upp frågan om en särskild fasfighetstaxering.Reservanterna vill införa en möjlighet för fastighetsägare att begära särskildfastighetstaxering på grund av minskat marknadsvärde på fastigheteii.Utskottsmajoriteten vidhåller sin uppfattning från att en sådan möjlighet i praktiken skulle leda fill att man i stortsett via en omväg införde en allmän fastighetstaxering. har lämnat sittslutbetänkande, och bostadskommittén väntas komma med sitt betänkande . Utskottet förutsätter att regeringen därefter så skyndsamt sommöjligt tar ställning till kommittéernas förslag och presenterar ett egetförslag, som kan läggas fill grund för fasfighetstaxeringen 1988, Jag ber, herr talman, att få yrka avslag även påreservafion nr 3 och bifall till utskottets hemställan. 127BO (): Det är alldeles uppenbart attgarantibeskattningen för det första är en otidsenlig skatteform och för detandra leder till orättvisor genom att den har avskaffats för juridiska men inteför fysiska personer. Det är helt riktigt, som skatteutskottets ordförandesade, att ett slopande av garantibeskattningen kräver ingående överväganden.Det är också därför som vi vill att en utredning tillsätts som just syftar tillatt göra dessa ingående överväganden, för att skatten sedan skall kunna slopas. När det gäller fastighetstaxeringen var det så att 1981års fastighetstaxering gav fill resultat att en hel del fastigheter på grund avden marknadssituation som rådde 1979 fick taxeringsvärden som var högre änderas reella marknadsvärde är just . Det förekommer exempelvis attjordbmksfasfigheter har ett taxeringsvärde som är högre än det värde sommedges när man gör prisprövning enligt jordförvärvslagen. Detta är heltorimligt. Det finns även en hel del andra oformligheter. När det gäller värdesättningen är det orimligt attregeringen skall avvakta en ny allmän fastighetstaxering. Det enda sättet attklara detta är då att särskild fastighetstaxering kan fillämpas. Mot denbakgrunden bör reglerna ändras så att särskild fastighetstaxering kan begärasvid sjiinkande marknadsvärde. Jag förstår att inte vill diskuterafastighetsskatten. Har man dåligt samvete vill man inte gärna prata om den saksom det gäller. Uppenbarligen är det så att socialdemokraterna är medvetna omde felaktigheter och orättvisor som fastighetsbeskattningen skapar mellan olikakategorier fastighetsägare, som jag har berört. Som nämndefidigare kommer pensionärerna genom olika skatteförslag att drabbas på ettmycket orättvist sätt. De får inte del av den skattereduktion som införs,den s, k, skatterabatten. De får inte del av de förändringar i schablonavdragensom kommer att göras när det gäller inkomstbeskattningen. Men de kommer attdrabbas extra hårt genom fastighetsbeskattningen. Detta är alltså en orättfärdig polifik, och jag förståratt inte är beredd att försvara den. Det hade därför varitrimligare att avskaffa skatten. 128 (vpk): har här hänvisat till vadutskottet uttalar beträffande vpk-motionerna, och han säger att man först börfå en viss tids erfarenhet av de här reglerna innan man går in och föreslårnågra ändringar. Till det skulle jag bara vilja säga att någon erfarenhetav reglerna då det gäller att undanta de allmännyttiga bostadsföretagen frånden här fastighetsbeskattningen behövs inte, för var och en kan precis låt migsäga rätt upp och ner konstatera vilka positiva effekter detta skulle få för deallmännyttiga bostadsföretagen och därmed också, genom de bruksvärdesregler somgäller, för landets hyresgäster i gemen. Däremot skulle privata hyreshusägareså att säga få vidkännas vissa försämringar, men det har vi som bekantingenting emot, därför att vi ser det inte som särskilt bra att man skall kunnagöra stora pengar på att folk måste ha någonstans att bo. En sådan härförändring skulle i någon mån begränsa de vinster som hänger samman med dettaprivata fastighetsägande. Vidare sägs i betänkandet att det är för tidigt att ta uppfrågan om huruvida industrifastigheter bör inlemmas i reglerna när det gällerfastighetsskatten. Jag skulle vilja säga att snarare blir det ju försent, om man inte skyndar sig att göra något, innan systemet börjar verka ochfungera, som det alltså gör taxering. Det är synnerligen bråttomatt se till att man tar med också industrifastigheterna. Varför skallföretagens fastigheter vara undantagna från en sådan här fastighetskatt? Det finns, herr talman, ingen rim och reson i detta. Detuppfattas - det vet jag och kan jag hävda - bland många inom desocialdemokratiska leden, t. ex. socialdemokratiska riksdagsmän, och inomfackföreningsrörelsen som ganska upprörande att man inte tagit med företagensfastigheter och industrifastigheterna i detta sammanhang, särskilt som detskulle kunna bli samma intäkter och man skulle kunna sänka beskattningen till över lag. Man skulle alltså kunna genomföra en sänkning med nästan entredjedel för bl.a. småhusägarna, som man har ömmat så för. Därefter bara en kommentar, herr talman, till reservationnr 2, som jag glömde i mitt första inlägg. Där anges som motiv för ettavskaffande att landets drygt 1,5 miljoner småhusägare berörs. Ja visst, mendet berör också de 2 miljoner människor som är hyresgäster ochbostadsrättshavare - de är lika berörda. Vad som skett är alltså att nu fårockså småhusägarna vara med och betala en sådan här skatt. Den infördes på inifiativ av en borgerlig regering- BoLundgren må ruska på huvudet hur mycket som helst, men faktum kvarstår att detvar som först lade fram förslagen. Slutligen några ord om avdragsrätten. Man påstår att dettamed de olika skattesatserna skulle vara så orättvist för de privatafastighetsägarna som har konventionellt beskattade fastigheter jämfört med demsom har schablon-beskattade fastigheter. Det är ju på det sättet, som jag ocksåsade i mitt inlägg, att avdragsrätten just gör att privata fastighetsägare isjälva verket generellt sett får en lägre beskattning. Slutsatsen i reservation2 är alltså helt felaktig. Anf.129 (): sade att det inte finns anledning att upprepa debattenfrån december. Jag förstår till fullo att han helst inte vill diskuterafastighetsskatten. Det är inte så märkligt att han känner olust för att göradet. Jagvill ändå ställa ett par frågor. Den första är: Anser attfastighetsskatten uttas på ett rättvist sätt? Om den frågan besvaras med ja,ställer jag frågan: Har icke uppmärksammat den uppenbaraorättvisa som uppstår genom den utformning fastighetsskatten har fått? Jagtycker det är intressant att få ett svar på de frågorna. Vibefinner oss egentligen i en ganska egendomlig situafion när det gällerskattefrågorna. betonades det mycket starkt att man måste ta in mer iskatt, och fick en mängd förslag till ökade skatter - som utformadesså att de riktade sig till vissa grupper. Under den senaste månaden har detuppstått ett motsatt förhållande. Då har man - förefaller det - ett överskott ikassan och utlovar en skattesänkning. Märkligt nog är den också riktad tillvissa speciella grupper. Tidigarehar det ändå varit en strävan också från socialdemokraterna att åstadkomma enlikartad och rättvis beskattning. Jag måste fråga om ni nu är inne på en nyväg, som innebär att såväl skattelättnader som ökade skatteuttag skall riktastill speciella grupper i samhället. sade i sitt anförande att inga nya synpunkter hadekommit fram som gjorde det berättigat att ta upp en ny debatt omfastighetsskatten. Menverkligheten har rullat vidare, , och det är sannerligen enlustig dans som pågår - vilket man kan se om man tittar tillbaka. Regeringenhar höjt skatter i en takt som aldrig . Sedan har man fått ett sådantskattetryck och sådana effekter på ekonomin att vi nu inte ens längre kangenomföra en löneförhandling i landet utan att regeringen skall behöva hoppain. Detförsta som socialdemokraterna gjorde när de började regera var att införaavdragsrätt för fackföreningsavgifter - för att kunna klara det åretslönerörelse. Sedan kom det en fasfighetsskatt, som tog tillbakadet som vunnits genom rätten att dra av fackföreningsavgifter - lika mycket"snyter" den här skatten de av LO-medlemmarna som bor i villa på.Och vad gör socialdemokraterna för att klara årets lönerörelse? Jode inför enskatterabatt. Men den skatterabatten försvinner , , närfastighetsskatten fördubblas. Och är man tillbaka i samma uslaförhandlingsläge för arbetsmarknadens parter igen. Det är rent av förnedrandeatt regeringen bedriver skattepolitiken på det sättet - förnedrande för dem somskall förhandla att inte kunna åberopa sin egen kraft när de vill ha ut enlönehöjning som medger ökad levnadsstandard. Jag vill gärna höra RuneCarlsteins synpunkter på detta. Låtmig slutligen fråga: Varför skall skatten drabba barnfamiljerna? Tvåtredjedelar av barnfamiljerna bor i villa - huvudsakligen de familjer som har Varför skall de drabbas speciellt hårt i dettaavseende? vill jag ta upp pensionärerna. De pensionärersom har en låg pension och som varken får nytta av avdragsrätten förfackföreningsavgifter eller av skatterabatter kommer att drabbas av fasfighetsskatten- som kommer att fördubblas och sedan tredubblas. Varför skall dessapensionärer drabbas på detta sätt? 131 (): framhärdar när det gälleruppfattningen att vi borde avveckla garantiskatten. Jag skulle vilja hålla föreatt det är möjligt, kanske t. o. m. troligt att vi får ändringar när det gällerfastighetsbeskattningen. Det kan finnas rationella skäl som talar för att viskall ta bort garantiskatten. Jag är medveten om det. Men vi väntar påbostadskommitténs betänkande och dess förslag, och när det föreligger får vita upp frågan om fastighetstaxeringen i fortsättningen. Där kommergarantiskatten in som en naturlig del, och vi får vid det tillfället taställning till hur vi skall ha det med garantiskatten . har hävdat att man borde läggafastighetsskatt även på industrifastigheterna. Det är möjligt att det ärriktigt att man skall göra det. Men eftersom företagsbeskattningen nu ligger istöpsleven och vi väntar på förslag också om hur den skall se ut ,har vi haft den bestämda uppfattningen att vi, då de förslagen föreligger, fårse över om vi skall ha någon form av fastighetsskatt också inomföretagsbeskattningen. När jag säger att vi måste skaffa oss erfarenheter av denskatt som vi bestämde oss för , menar jag att det skulle uppståen orimlig situation för taxeringsmyndigheterna om skattelagstiftningenändrades redan innan den över huvud taget hade börjat tillämpas. har vpklagt fram ett förslag att lagen skall träda i kraft . Därmedskulle den utomordentligt besvärliga situationen uppkomma att en bestämmelsegällde under första hälften av beskattningsåret och en annan under den senarehälften. Det vore att ställa helt orimliga anspråk på dem som sitter itaxeringsnämnderna och hanterar dessa frågor. Det finns således också rentprakfiska skäl för att inte hantera dessa frågor på det sätt som vpk föreslår. Jag känner inte olust. , inför tanken på attdiskutera fastighetsskatten. Men sedan, när riksdagenbeslöt införa denna fasfighetsskatt, förde vi en lång debatt i frågan. Därförtycker jag inte att vi nu skall upprepa den debatten, I de borgerligamotionerna har det ju i sak inte framkommit något nytt. Det är klart att vi, , skulle kunnavidgaden här debatten till att också handla om fackföreningsavgifter, skatterabatteroch löneförhandlingar, men det är ju inte de frågorna vi har att ta ställningtill, utan till de mofioner som har väckts från borgerligt håll och somskatteutskottet haft att behandla. 132 BO (): sade i sitt inlägg atthyreshusskatten -fastighetsskatten, som den numera heter - inte bara drabbarsmåhusägare utan också hyresgäster och bostadsrättshavare. Jag tycker att detvar ett bra klarläggande av . Det är alldeles rätt att det inte iförsta hand är fastighetsägaren som drabbas, utan det är främst de som beborfastigheterna som gör det. I mitt anförande nämnde jag också som exempel attutfallet i ett privatfinansierat, enskilt ägt hyreshus skulle bli /mån.för en ordinär trerumslägenhet, om man skulle kunna ta ut hela kostnaden avhyresgästen. Det är alltså effekterna av fastighetsskatten. eller senarekommer också detta belopp att tas ut. Fastighetsskatten diskuterades här i kammarenför sedan, säger , och det är korrekt. Dendiskuterades mycket ingående men ändå inte tillräckligt ingående. Förslaget varofillfredsställande berett och hade en orättfärdig utformning. Därför finnsdet all anledning att föra en debatt om fastighetsskattens effekter. Detbeklagliga är att socialdemokraterna i sin iver att höja skatter tydligen inteär beredda att ta hänsyn till det beredningstvång som finns eller att höjaskatterna på ett någorlunda rättvist sätt. Skattehöjningar är illa nog.Orättvisa skatter är ännu värre, men det är tydligen socialdemokratisk politik. 133 (): sade att jag svävade ut litetgrand, och det är möjligt att jag gjorde det. Men jag talade om verklighetenoch den effekt som fastighetsskatten har haft på den. Det är, tycker jag, endebatt som i allra högsta grad hör hemma i sammanhanget. Men om nu inte RuneCarlstein vill föra just den debatten, så tala i alla fall om för oss varförbarnfamiljer och pensionärer skall drabbas speciellt hårt av dennafastighetsskatt som ni har infört. Jag måste säga att jag blev någotförvånad över benägenhet att vilja avskaffa garantiskattennästan på en gång. Fastighetsskatten är egentligen en skatt som har lagtsovanpå en annan skatt på fastigheter, nämligen garantiskatten. Jag måste nogsäga att man i första hand bör avskaffa det missfoster som vi diskuterar.Fasfighetsskatten blir ju kvar och kommer kanske t. o. m. att ökas.Bostadsministern har ju sagt att han för sin del inte kan utesluta att denhöjs. Det ser jag inte som en speciellt lyckad politik på detta område. 134TORE (vpk): När det gäller frågan omindustrifastigheterna skall omfattas av fastighetsbeskattningen eller inte ochargumentet att man skall se över företagsbeskattningen vill jag upprepa vad jagförsökt säga tidigare. Alldeles bortsett från hur det kan bli med företagsbeskattningeni fortsättningen är det orimligt att företagen skall undantas frånfastighetsskatten. Det finns alltså inga motsättningar mellan att låta ocksåfastigheter ägda av industrier och företag omfattas av fastighetsskatten och att fortsättaarbetet med en översyn av företagsbeskattningen. Jag tycker inte att detta ärsärskilt svårt att begripa. Att jag nu har föreslagit att de förändringar som vpkföreslår i sin motion skall träda i kraft är helt enkelt enföljd av att som bekant inte fattar beslut om tillämpande avretroaktiv lagstiftning när det gäller beskattningen. Det är också en ren följdav att vi fick vårt förslag avslaget förra gången, då vi ville att förändringarnaskulle tillämpas fr. o. m. . har vi så att säga höjtsnöret litet grand. Detta innebär att man inte får in någon skatt frånindustrifastigheterna för . Men det är ingen störretempoförlust med hänsyn till att man inte får det fulla utslaget avfastighetsskatten förrän efter 1987. Följaktligen finns det all anledning attnu genomföra dessa förändringar. Jag tror inte heller att det kommer att ställanågra orimliga anspråk på taxeringsnämnderna. Det kan inte alls vara någonstörre svårighet att klara denna historia. Det finns en sak som är litet förvånande och som jag gärnavill ta med i sammanhanget innan denna debatt är avslutad, nämligen det faktumatt man i debatten tycks tappa bort att fastighetsskatten kommer att ge3,. Dessa pengar kan användas till att begränsa boendekostnaderna,förbättra våra bostäder och bostadsområden samt höja bostadsbidragen till demsom har det sämst ställt, framför allt barnfamiljerna. Detta är alltså pengarsom behövs för att klara samhällets stöd till bostadssektorn och för att kunnahålla rimliga hyror och boendekostnader för de vanliga inkomsttagarna. Man måste naturligtvis fråga: Var skall de borgerligapartierna ta dessa pengar i stället? Eller säger ni helt rått att dessa pengarskall plockas bort för de människor som har det sämst ställt och att man skallöka deras boendekostnader med motsvarande belopp? Är det detta det handlar om,tycker jag det vore bra om ni sade det klart. 135STIG JOSEFSON (c): säger att det skulle uppstå enorimlig situation, om man skulle ändra skattelagstiftningen innan den har börjattillämpas. Jag tror emellertid att skattemyndigheterna skulle bli tacksamma, omriksdagen följer reservation 2 och tar bort denna skatt, som komplicerarskattesystemet och krånglar till det, tvärtemot vad socialdemokraterna tidigarehar eftersträvat: en förenkling av skattesystemet. Jag ställde i mitt förra inlägg frågan om det verkligen ärden linje som socialdemokraterna har tänkt följa i den framtida skattepolitikenatt man skall införa ibland belastningar och ibland förmåner och att de skallriktas till speciella grupper. Det är ett klart avsteg från det som vi ändåvarit ganska eniga om i tidigare, nämligen att man skall försökaåstadkomma ett skattesystem där alla behandlas lika. Avräkningav statliga fordringar vid återbetalning av skatt 136 (): ondgör sig över fasfighetsskattens effekter för framförallt småhusinnehavarna, om jag har förstått honom rätt. Men fastighetsskattenför det normala småhuset stannar i allmänhet . Närskatten är fullt utbyggd hamnar man ändå . iskattestegring för det normala småhuset. Anf.137 (): Jag ondgjorde mig inte över småhusägare - det missförståndet vill jaggärna rätta till - utan över att fastighetsskatten drabbar barnfamiljerna pådet sätt som den gör. Drygt två tredjedelar av barnfamiljerna bor nämligen ivilla, och de får alltså denna skattebelastning som inte är så alldelesförsumbar som Rurie Carlstein vill göra den till. Rekordhöjningen avbarnbidraget - . - tar man tillbaka för ett av barnen enbart genomfastighetsskatten på de här tre åren, och det är inte försumbart, långtdärifrån. Sedan kan man räkna om till hur mycket det blir eller itimmen för att negligera skattehöjningen. Attskryta över barnbidragshöjningen och negligera fastighetsskatten, som rör sigom samma belopp i normalfallen, går inte ihop. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 40.) Anf.138 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande 40 om avräkning avstatliga fordringar vid återbetalning av skatt. Avräkning avstatliga fordringar vid återbetalning av skatt 139 KNUTWACHTMEISTER (m): Enligt nuvarandelagstiftning kan de fordringar som det allmänna har i fråga om skatt elleravgift blott kvittas mot samma slags skatter eller avgifter som enåterbetalningsberättigad i sin tur har att fordra igen. Enligt det nuföreliggande förslaget utvidgas statens rättigheter till att gälla praktiskttaget alla fordringar i fråga om skatter, avgifter och böter som överlämnastill kronofogden för indrivning. Frånvår sida är vi självfallet positiva till en effektivare indrivning av detallmännas fordringar, men lagförslaget har två klara nackdelar som gör att viinte kan godta det i föreliggande skick. Denförsta invändningen är att staten kommer att gynnas framför den skattskyldigesövriga borgenärer. Detta noteras för övrigt också av lagrådet. En delremissinstanser avstyrker uttryckligen lagförslaget just med denna motivering.Vi kan med fog fråga oss varför förbättrade indrivningsmöjligheter skall gynnastatsmakten på enskilda borgenärers bekostnad. Som så nödgasvi konstatera att det är statens rätt och inte den enskildes som blivitnormgivande för lagstiftningen.