prot · G809119 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag anser att harskyldighet att förklara sig på den punkten. Men med "det allmänna"menas kanske den socialdemokratiska regeringen, som inte vill visa upp den egnapolitikens haveri. Därför tillgrips skumraskaffärer - för det är vad det här ärfråga om. Inte ens om det gällde ett ackord, som det görs gällande,kan enligt 9 § i lagen om riksgäldsfullmäktige sådana här överenskommelseringås annat än om tillstånd inhämtats. Den lagen är glasklar. har uppmuntrat socialdemokrater, trotsriksgäldslagens stadga, att förfara på ett sådant sätt att regeringspolitikenshaveri kan döljas, åtminstone tillfälligtvis. Det har sagts att det är såbråttom att man inte kan gå till . Men vi skall påminna om den debattsom fördes på tal här och som hade med PerWesterberg . Då vägrade statsrådet, lika envetet som , att besvarafrågor om Zenits ekonomiska läge. Det har ju länge stått klart att Zenit varkonkursfärdigt. Jag vill framhålla att det var nonchalant mot attinte den gången ta upp Per fråga. Om hade bekvämatsig till att svara då, hade statsverket och skattebetalarna sparat mycketpengar. När tiger, herr talman, kostar det mycket guld. Jag troratt har missförstått det här med Det är oacceptabelt, , att inte setill att styrelsen upprättar en kontrollbalansräkning, som lagen föreskriver.Vidare är det oacceptabelt att sedan inte gå till och 108 redovisa misslyckandet i fråga.Dessutom är det oacceptabelt att därefter uppmuntrasocialdemokrater i ett annat hörn av förvaltningsap- Nr 119 parat atttillskjuta resurser för att dölja haveriet - ett sådant beslut kan ju -,. Vad som nuhar öppnats är inte en akutmottagning utan en kvacksalveri- mottagning.Den här frågan, herr talman, är så stor att man inte bara kan luta y t<;h' sig bakåti bänken. Om man väljer att göra på det sättet, är det det dåliga . Låt mig först notera följande. Det är mycketintressant och stimulerande att ta del av reaktioner idenna talarstol. , som har så mycket av boklig bildningoch så fina certifikat på sina kunskaper, är egentligen alltför framträdandeoch har, som sagt, alltför fina certifikat för att kunna tillåta sig attexponera ett så dåligt omdöme. När det gäller Zenit finns det anledning att påpeka någrasaker. Zenit följde med när den borgerliga regeringen socialiserade ett antalvarvsföretag. Att Zenit nu befinner sig i den situation som har redovisats förriksgäldsfullmäktige är en konsekvens av en serie beslut fattade av dennariksdag och av regeringen. har själv deltagit och varitmycket akfiv i det sammanhanget. Han talar nu om Zenits situation. Men herrBurenstam hade ett utmärkt tillfälle att avstå från att delta isocialiseringen av det varvsföretag som ägde Zenit. dock att socialisera företag, och sedan ställer han ut växlar som haninte är beredd att betala. Det är nämligen så, att har beslutat attställa ut kreditgarantier. Zenit har vänt sig till riksgäldsfullmäkdge, och nuhar beslut fattats. Det är bara det att inte tycker attbeslutet i fråga är bra, men det är inte detsamma som att beslutet är olagligt. 70 (): Jag håller med om en sak,nämligen att allt som jag tycker är fel inte behöver vara olagligt. Det var enmycket djupsinnig kommentar från statsrådets sida! I detta fall får det dockprövas på sina egna meriter om det är ett i lagens bokstav - för att inte talaom lagens anda - fattat beslut. Att försöker tillvita mig ansvaret föratt denna miljardrullning försiggår visar att han själv har havererat. Det ärett svagt argument han kommer med. Största delen av Zenits båtar tillkom i samband med denrederipolitik som drevs . har röstat för nedläggning avett varv än socialdemokraterna kom till insikt om att moderatpolitik var riktig. Hade de följt våra förslag hade det varit mycket färrefartyg som skulle ha anammats i detta rederis uppläggning. lade fram sin proposition ochsade helt elegant att dessa båtar skulle säljas innan lågkonjunkturen kom. Detta har inte alls skett. Vi röstade mot det förslaget, därför att vi inte ville vara med om en 109 9 protokoll 1984/85:117-119 Nr 119 sådan miljardrullning. Det är bara att läsa vad våra reservationer idessa olika Tisdagenden ""ågo har gått ut på. 16 aoril 1985 Varförär det till förmån för det allmänna att riksgäldsfullmäktige skall ställaupp med pengar när ägarna inte vill ställa upp? Det vore bra att få höra Om ZenitShiooine statsrådets tolkning av det. Varför går man inte till ? Det vore A g konstitutionellt rimligt och riktigt. Varförbevärdigar ni er inte att svara på frågor om hur det är med likvidationsplikt?Hade ni gjort det hade styrelsen för detta bolag haft en helt annanutgångspunkt för sitt förfarande. Jag finner detta ytterst anmärkningsvärt,, och det är bedrövligt att ni inte svarar på sådana här frågor. Vad som är konstitutionellt riktigt får väl prövas på något annat sättän i en debatt mellan och mig. Jag noterar bara attriksgäldsfullmäktige har fattat detta beslut. Jag vet att tycker om beslutet, men diskussionen om detta får han föra på det ställedär detta skall föras. Underden socialdemokratiska regeringens tid har det sålts många fler fartyg frånZenit än det såldes under den borgerliga epoken. är det, herrtalman, oerhört viktigt att understryka att Zenits fartygsinnehav är resultatetav eri borgerlig varvspolitik. Socialdemokraterna har fått ta konsekvenserna avdetta och vidtagit åtgärder för att sanera företaget. När frågan kommer tillriksgäldsfullmäktige känns inte vid denna omständighet. Jag villbara notera detta. Anf.72 (): Herr talman! Det är konstigt att statsrådetpåstår att vi inte skulle kännas vid omständigheterna. Jag har redovisat våruppläggning av hur dessa frågor skulle hanteras. Detta finns också klartredovisat i riksdagsprotokollen. Och innan kom till regeringenfanns detta klart fastlagt i proposifioner och yttranden från vår sida, så detär bara att läsa handlingarna. Jag har, såvitt jag förstår, ingen möjlighet att här diskuterariksgäldsfullmäktiges beslut, av den enkla anledningen att det är tvivelaktigtvad man får säga från denna talarstol i fråga om myndighets utövande av sinaskyldigheter och när det gäller i vad mån den följer lagen. Låt mig dockkonstatera att har, genom beslut i regeringen, uppmuntratriksgäldsfullmäktige att fatta beslut som minst sagt är ytterst diskutabla. Detär mycket dåligt att inte gör någon fortsatt analys avutvecklingen, som Per har påpekat. Utvecklingen pekar helt klart motatt detta rederi kommer att klara sig endast en mycket begränsad fid framöver.Har inte en känsla av att regeringen måste ta itu med frågan ochgöra någonting åt den, i stället för att bara dilla om att moderaternanågon gång har varit med om att fatta beslut som vi i själva 110 verket inte har varit med om? Jag förstår att kännersig plågad av den här frågan och känner grämelse över den. Jag vill återigen notera att liarsocialiserat detta företag och sett till att det finns en mängd osålda fartyg idet. Jag har fått uppgiften att försöka medverka till enutförsäljning, vilken görs av denna styrelse. bara grämersig över de statliga företagens utveckling. 74STAFFAN (): sade att han medverkar fillatt det sker en utförsäljning. Men det är just det han inte alls gör, att dömaav det svar vi fick höra . Han bara lutar sig bakåt och sägeratt den här styrelsen får sköta detta själv. Men han bryr sig inte om att setill att styrelsen upprättar en likvidationbalansräkning . Han bryr siginte ett dugg om det. Han svarar inte ens på frågor i om det inte ärdags att upprätta en sådan balansräkning . Frågar man på nyttom detta inte fill sist kommer att bli nödvändigt, kommer han bara att återigenluta sig bakåt i bänken och inte svara på det. Efter att det givits . perskattebetalare till detta rederi tänker statsrådet tyvärruppenbarligen bara luta sig bakåt och inte bry sig om vad styrelsen egentligensysslar med. Så kan man väl inte göra? När saknar argumenttycker han om att diskutera min sittställning i bänken - det är alltidintressant att notera. Jag villgöra följande kommentar: Garantier är utställda, och de är till för att kunnainfrias. Det är dyrare att gå någon annan väg. Om man förfar på det sätt somBurenstam uttalar sig för blir det dyrare för skattebetalarna. Jag vetatt låt mig säga intresset icke ljuger - jag är intresserad av att fartygensäljs till acceptabla priser. är intresserad av attfartygen kan säljas till lägsta möjliga priser, vilket blir dyrare förskattebetalarna. Som jag sade tidigare, herr talman: ljuger icke. 76 (): Om verkligen var intresseradav att fartygen skulle försäljas till bästa möjliga priser hade han uppenbarligenuppträtt på ett helt annat sätt än han gör . har ju 3 000 miljoner, herrtalman, försvunnit ställde upp med dessa pengar.Menar verkligen att han tänker slå sig för bröstet och säga atthan har skött detta på ett förträffligt sätt och att jag skulle vara ute efteratt det blev en förlust? Tvärtom - det är uppläggning av dethela som visar sig inte ens hålla , inte ens räcka till för att svarapå frågor om hur det verkliga läget är i Zenit och inte ens räcka till för attgå till och Om förstärkt skydd för Haverö strömmar I stället manipulerar han med skumraskaffärer i enkvacksalverimottagning där man använder riksgälden. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1984/85:508 om förstärkt skydd förHaverö strömmar Mardn har frågat jordbruksministern omhan avser att verka för förstärkning av skyddet för Haverö strömmar så attdessa och den omgivande naturmiljön bevaras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. fråga är föranleddav en ansökan om en utbyggnad eller ett ändrat läge av dammarna i Haveröströmmar. Ärendet ligger nu hos regeringen för prövning. Sådana allmännaplaneringssynpunkter som låg till grund för ställningstagande (prop.1983/84:160, BoU 1983/84:30, rskr. 1983/84:388) att Haverö strömmar inte böringå i planen för vattenkraftsutbyggnad kommer självfallet att vägas in i denprövningen. Jag kan för övrigt naturligtvis inte genom några uttalandenföregripa regeringens prövning av ärendet. 78MARTIN (): Jag ber att få tacka bostadsministern för detkorta och tyvärr föga förpliktande svaret på den fråga som jag ställde tilljordbruksministern. Jag ställde den till jordbruksministern just därför attjordbruksdepartementet behandlar det ärende om en dammutbyggnad som föranleddefrågan. Bakgrunden är att regeringen i sin vattenkraftsproposition våren 1984föreslog att Haverö strömmar i skulle byggas ut, trots att både Angekommun och i , liksom alla som speciellt har atttillvarata naturvårdsintressen, hade avstyrkt. Själv motionerade jag om avslagpå regeringsförslaget i denna del. Med anledning av bl. a. min motion ochkommunens ställningstagande samt det ringa krafttillskott en utbyggnad skullege avvisade regeringsförslaget. Haverö strömmar skall alltså enligtriksdagsbeslutet inte byggas ut, åtminstone inte planengäller. Eftersom jag har god kontakt med människorna i den berördabygden vet jag hur glad man där var över riksdagsbeslutet. Man vartillfredsställd över att ett regeringsförslag kan fällas i , omopinionen är tillräckligt omfattande och argumenten starka. Man upplevde attbevarandeintresset segrat i en kamp med utbyggnadsintressena. Trots riksdagsbeslutet föreligger nu från dem som ansöktatt få bygga kraftverk en ansökan om att få bygga en damm, vars ena alternativenligt kommunen och skulle få ungefär samma negativa inverkan på miljön som ettkraftverksbygge. Hittillshar denna ansökan inte avvisats, och det sägs heller ingenfing i svaret om det.Och så länge den inte avvisats finns hotet mot strömmarna. Självklart upplevsdet som synnerligen inkonsekvent och anmärkningsvärt att det trotsriksdagsbeslut emot utbyggnad eventuellt skall kunna fillåtas att göra endammbyggnad som medför ungefär motsvarande skador som en kraftverksutbyggnad.Först ville jag inte tro att det var möjligt, men sedan jag genom riksdagensutredningstjänst fått uppgiften från handläggaren på attriksdagsbeslutet inte skyddar strömmarna från utbyggnad enligtrikflinjerna för den fysiska riksplaneringen, fann jag det nödvändigt attställa frågan till jordbruksministern om han avsåg att stärka skyddet förHaverö strömmar. Tyvärr sägs ingenting i svaret om det, och jag villkomplettera med att fråga bostadsministern om bostadsministern anser det vara konsekventoch förenligt med riksdagsbeslutets anda att det trots beslut om attströmmarna inte skall byggas ut skall vara möjligt enligt annan lagstiftningoch andra regler att göra ett motsvarande ingrepp. Omförstärkt skydd för Haverö strömmar Jag förstår att Marfin inte tycker att svaret var tillräckligtklarläggande, men har varit med här så länge att han säkert inseratt under den fid regeringsbehandlingen pågår kan inte ett svar på hans frågalämnas i . Om vi skulle fillmötesgå de synpunkter som skulle vi kunna avskaffa regeringsbehandlingen och handlägga frågorna genomfrågeinstitutet i . får ge sig till tåls tillsregeringen har tagit ett beslut i frågan. Detär inte regeringen som har hittat på att man skall besluta i den här frågantrots det uttalande som har gjort när det gäller vattenkraften, utandet är som har fastställt de lagar som gäller, enligt vilka detåligger regeringen att fatta ett beslut i frågan. Jag har sagt i mitt svar attsjälvfallet kommer i det beslutet att vägas in det tillkännagivande som riksdagengjorde i samband med behandlingen av ärendet om Haverö strömmar. Ärendetär så komplicerat att Marfin och jag kanske inte nu är beredda att föranågot längre resonemang om det. uttalande var grundat på att Haveröströmmar inte skulle tas i anspråk för vattenkraftsutbyggnad. Frågan är ocksåom man kan ersätta dammarna på den plats de är eller om dammar skall uppföraspå annan plats oavsett om de tas i anspråk för vattenkraftsutbyggnad ellerannat. Jagtror att får vänta tills regeringen hinner behandla ärendet ienlighet med de bestämmelser som gäller. Därefter finns möjligheter för MartinOlsson att återkomma när det gäller frågan om det framtida skyddet av Haveröströmmar. Omförstärkt skydd för Haverö strömmar 80 (): Jag ställde frågan här i därför att den är mycket aktuell ochvisar på de inkonsekvenser som kan uppkomma på grund av att olika lagar ochbestämmelser inte överensstämmer med varandra. Jagkan återge vad t. ex. Ange kommun säger om dessa strömmar. Man säger bl. a. atten förläggning av en dammbyggnad i nedströms det nuvarande lägetinte skulle vara i konsekvens med beslut att Haverö kraftverk inteskall få komma,fill utförande. Man talar alltså om konsekvenserna.Länsstyrelsen säger att det enda dammläge som är förenligt med riksdagsbeslutetär det läge där de nuvarande dammarna finns. Vi skall inte diskutera de olikaalternativen och förutsättningarna för dem. Vad som närmast är anmärkningsvärtär att alltså å ena sidan kan fatta beslut om att man inte får byggaett kraftverk och å andra sidan att riktlinjer alltjämt gäller enligt vilka detkanske kan tillåtas att det byggs dammar som har samma negativa inverkan på enmiljö som har sagt skall bevaras. Det var mot den bakgrunden som jagställde frågan till jordbruksministern om han var beredd att verka för att enförstärkning av skyddet för Haverö strömmar. Jag hade inte ställt frågan om hurdet aktuella ärendet skulle handläggas. Idet uttalande som bostadsministern har gjort kan man mellan raderna och mellanorden utläsa en ganska positiv inställning, och jag hoppas att jag och övrigasom är intresserade av bevarandet av strömmarna skall våga med tillförsikt sefram emot det beslut som regeringen skall fatta i detta ärende . För ordningens skull vill jag säga till att han inteskall tolka in något annat i mitt svar än det jag givit uttryck för. Jag harsagt att regeringen har ärendet under avgörande, att regeringen självfallet isamband med det avgörandet kommer att beakta uttalande som gällervattenkraften och att jag inte kan redovisa någon ståndpunkt.Det skulle stå i strid med vad som gäller för regeringsbehandlingen . Dettafår finna sig i. Det är inget påfund ifrån vår sida, utan detföljer den lagstiftning som jag förmodar att Mardn själv har varit medoch fattat beslut om i . I vattenlagen föreskrivs nämligen attregeringen skall göra den här prövningen. Detta är alltså regeringens uppgift. Hurdet i ett längre perspektiv skall bli med Haverö strömmar kan ochjag ha anledning att diskutera efter det att regeringen fattat sitt beslut medanledning av nu föreliggande ansökan. Då kan det finnas skäl att återkomma meden diskussion i frågan om Haverö strömmar med tanke på naturresurslagen och påhur skyddet skall kunna utvecklas. Den diskussionen kan vi inte föra förränregeringen har träffat sitt avgörande i frågan. 82 (): Tyvärr är det litet sent att diskutera ett bevarande, om regeringenskulle tillåta dammbyggnader som enligt sakkunskapen skulle få samma negativaeffekt på området som ett kraftverk. Det var för att inte spara debatten tillsdet är för sent som jag tyckte att det skulle vara värdefullt att få höraregeringens ståndpunkt. Bostadsministern måste väl ändå dela min uppfattningatt riksdagsbeslutet inte framför allt fattades för att man inte ville ha ettkraftverk utan för att kraftverket så att säga inte var värt lika mycket sombevarandeintresset i den avvägningen. Jagtror att,de allra flesta - inkl. många av oss riksdagsmän - upplever det sominkonsekvent, om man fortsättningsvis tar ett riksdagsbeslut som förbjuderutbyggnad när det gäller kraftverk, medan vattenlagen och riktlinjerna skulletillåta andra byggnader. Det var detta jag ville ta upp till diskussion. Omförstärkt skydd för Haverö strömmar Det är inte riktigt som beskriver. När det gälleranvändningen av Haverö strömmar för kraftproduktion är uttalandeganska klart. Problemet är, som väl känner till, att de dammarsom finns där inte är i ett tillfredsställande skick, utan måste byggasom. Det hävdas att det föreligger svårigheter av geologiska skäl att bygga omdem på den plats där de nu är. Den saken kan jag inte ha någon mening om.Frågan måste prövas, och den prövas inte i relation till uttalande,som är ett uttalande framför allt med hänsyn till vattenkraftsutbyggnaden. Manmåste naturligtvis också ta hänsyn till frågan i övrigt. Vi får tillfälle attåterkomma till detta ärende. Anf.84 (): Jag vet att det finns tre olika alternativ till dammutbyggnad, men jagskall inte gå in på dem. Det som jag har tagit upp handlar om principer. Jagskall kanske inte förlänga debatten mera, men jag vill påpeka att det äruppenbart att det måste vara konsekvens i lagstiftningen och konsekvens ibesluten för att människorna skall ha filltro till riksdagsbeslut och tillsamhällets sätt att fungera. Enligt alla dem som har arbetat för bevarande,inkl. kommun och länsstyrelse, fordras,det om man skall vara konsekvent att maninte fillåter en dammutbyggnad som skulle få en negativ effekt på strömmarnaoch den omgivande naturen. Överläggningenvar härmed avslutad. 17§ Föredrogs och hänvisades Skrivelse och proposition 1984/85:185 fillsocialförsäkringsutskottet /85:193 till skatteutskottet Nr 119 18 § Föredrogs och hänvisades Motion 1984/85:3056 till finansutskottet 19 § Föredrogs menbordlades åter betänkande 1984/85:12 20 § Anf. 85 ANDREVICE TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistaupptas utrikesutskottets betänkande 12 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 21 § Anmäldes och bordlades Skrivelsen och propositionerna 1984/85:177 Överlämnande avallmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning 1984/85:196 Kopiering av litteräraoch konstnärliga verk inom utbildningsväsendet 1984/85:198Nordiska ministerrådets allmänna budget för , m. m. 22 § Anmäldes och bordlades Redogörelserna 1984/85:20 revisorersberättelse över granskningen av Stiftelsen 1984/85:21 berättelse över fondens verksamhet ochförvaltning 23 § Anmäldes och bordlades Modonerna 1984/85:3057av m.fl. 1984/85:3058av och 1984/85:3060av och 1984/85:3061av m. fl. 1984/85:3062av och 1984/85:3063av i m.fl. Kemikaliekontroll(prop. 1984/85:118) 1984/85:3064 av m.fl. 1984/85:3065 av ChristerEirefelt och 1984/85:3066 av m.fl.Tjänsteexportfrågor (prop. 1984/85:140) 1984/85:3067 av m.fl. Vissa anslag ur kyrkofonden m.m. (prop. 1984/85:152) 1984/85:3068 av m.fl. 1984/85:3069 av NilsÅsling m.fl. 1984/85:3070av och 119 Fortsatt valutareglering (prop. 1984/85:153) den 1984/85:3071 av Paid Lestander och 1984/85:3072av i och -------------------- - 1984/85:3073av m.fl. Lag omkontroll av husdjur m.m. (prop. 1984/85:159) 1984/85:3074 av m. fl. 1984/85:3078av och 1984/85:3019a\ . 1984/85:3080av Per m.fl. 1984/85:3081av i m.fl. Ledningenav de civila delarna av totalförsvaret m. m. 1984/85:160) 1984/85:3082 av 1984/85:3083 av MagnusPersson m.fl. 1984/85:3084 av Per m.fl. Ledningen av befolkningsskyddet ochräddningstjänsten m. m. 1984/ 85:161) 1984/85:3085 av Per Barns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhåll(prop. 1984/85:163) 1984/85:3086 av och Vissaklargöranden och kompletteringar av kyrkomötesreformen (prop. 1984/85:165) 1984/85:3087 av m.fl. 1984/85:3089a\ m. fl. 1984/85:3090av m.fl. 1984/85:3091av och 1984/85:3092av m.fl. 1984/85:3093av m.fl. 1984/85:3094a\ m.fl. 1984/85:3095av och 1984/85:3096av och 1984/85:3097av och 1984/85:3098av m. fl. 1984/85:3100av m.fl. 1984/85:3101av och 1984/85:3104av . 1984/85:3105 av m.fl. 1984/85:3106 avIvar 1984/85:3107av och 1984/85:3108 av och 1984/85:3109 av och 1984/85:3110av \ och 1984/85:3111 av iVisby Livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166) 1984/85:3112 av och . 1984/85:3113av m.fl. 1984/85:3115av m.fl. Rätt attdriva lokal och regional kollekfivtrafik på väg (prop. 1984/85:168) 1984/85:3116 a\ m. fl. Vissa ändringar av reglerna om val till kyrkomötet m. m.(prop. 1984/85:169) 1984/85:3117 av m.fl. 1984/85:3118av och 1984/85:3119av och Avtal medApoteksbolaget m.m. (prop. 1984/85:170) 1984/85:3120 av m.fl. 1984/85:3121 av LarsWerner m.fl. 1984/85:3122 av m.fl. 1984/85:3123 av LenaÖhrsvik och 1984/85:3124 av m.fl. Särskilda insatser inomsocialtjänsten för ungdomar i samband med missbruk och kriminalitet, m.m.(prop. 1984/85:171) 1984/85:3125 av och iutlänningslagen (1980:376) (prop. 1984/85:173) 1984/85:3126 av m.fl. 1984/85:3127 aHans Petersson i m.fl. 1984/85:3128 av m.jl. Domstolarnaoch eko-brotten m.m. (prop. 1984/85:178) 24 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1984/85:136 av () fill utbildningsministernom skolans medverkan vid distribufion av visst politiskt arbetsmaterial: Landsorganisationensskolinformationsenhet har producerat ett elevhäfte, betitlat "l:amaj". Det tolvsidiga elevhäftet i fyrfärgstryck har producerats avBrevskolan (Art. nr 566-0380-8). Underde har materialet distribuerats till skolenheterna inomgrundskolans mellanstadium. Häftet erbjudes gratis och en beställningssedelför resp. skola fill LO-distribution i är bifogad. I ett följebrev tillskolorna skriver man följande: "1maj:är arbetarrörelsens högtidsdag. I liksom i många andra länder är 1maj en arbetsfri dag. Då manifesterar den fackliga och politiskaarbetarrörelsen den solidaritet mellan olika grupper av arbetare som förenarkampen för ett rättvisare samhälle. Detär naturhgt att i undervisningen följa upp firandet av som en av åretshelgdagar. Materialet kan användas fr. o. m. mellanstadium och kommain i samhällsorienterande ämnen, men också i svenska, musik, bild och andraämnen där elevernas kreafiva förmåga kan utnyttjas för att illustrera1-maj-firandet. Elevhäftet'' berättar i serieform om varför man demonstrerar och hur en demonstrafiongår till. I häftet finns också texterna till arbetarrörelsens mest kändakampsånger 'Internationalen' och 'Arbetets söner', ett tärningsspel som gerkunskaper om viktiga årtal och händelser i arbetarrörelsens historia, samtarbetsuppgifter." Innehålleti häftet berättar bl. a. hur man med demonstrafioner som påtryckningsmedel kanmedverka till politiska förändringar. Man visar hur man fillverkar banderoller,fanor och plakat. Bland parollerna på omslagsbilden finns kraven:"Avskaffa betygen", "Bygg fler dagis" m. fl.