prot · G80971 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:71 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för den 23 innevarande månad. 2 §Svar på fråga 1984/85:312 om UD:s medverkan vid distributionen av en bok omminoritetsreligioner har frågat mig följande medanledning av att kort med namn skickats medrecensionsexemplar av en bok som författats av en UD-tjänsteman; Varförmedverkar UD på detta sätt vid distributionen av denna bok? En tjänsteman anställd vid utrikesdeparternentet harutanför sin verksamhet vid departementet författat en bok som nyligenpublicerats. I de exemplar som författaren genom sitt förlag sänt till sinavänner och andra närstående har bifogats en hälsning på ett s. k.kömplimentkort från . Förlaget har därvid bifogat kömplimentkort som blivit övereller som, förlaget kommit över på annat sätt till några av de exemplar somförlaget självt sänt ut. Från sida finns därmed ingetytterligare att tillägga. 2 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag har i min hand den aktuella boken och det kort som varmedsänt med texten "With the compliments of the Royal Ministry for ForeignAffairs". Det finns inget tvivel om att mottagarna måste få uppfattningenatt det är en av initierad och godkänd bok, särskilt som detpå baksidan står var författaren är anställd, med förutvarande anställningar. Det svar som jag har fått från utrikesministern tycker jaginte är tillfredsställande. Det reses en rad frågor. Först och främst kan manfundera 2 protokoll 1984/85:70-73 Om UD.s medverkan vid distributionen av en bok omminoritetsreligioner över attdet är möjligt att skicka med den här typen av kort när man skickar en bok tillsina vänner. Jag tycker att man i så fall skulle ha ett kort med sitt eget namnoch hälsningar, inte . Men den stora olyckan är att bokengått ut i s.k. recensionsexemplar med detta kort bifogat, och kanske på annatsätt också. Även om jag nu tycker att det här är en oerhört diskutabel bok ochäven om jag är mycket upprörd över de starkt anti-israeliska synpunkter sornförs fram där, tycker jag naturligtvis att skall ha rätt attföra fram sina åsikter. Det är dock av stort intresse att få klarlagt vilkenfrihet en UD-anställd har, när det publiceras material som på något sätt kanuppfattas som om det är en officiell ståndpunkt. Det är därför sådana härolyckshändelser över huvud taget inte får ske. Det är en mycket grannlagauppgift att vara författare och ge ut böcker när man är anställd på UD. Det är också av intresse att få svar på frågan om boken pånågot sätt är granskad av UD. Det har framkommit uppgifter i andra sammanhangoch getts uttryck för att praxis är att det finns en viss kontakt förepublicering. Om så är fallet, är det än allvarligare. Det kan rimligen intevara på det viset att en sådan här upprörande partisk bok är godkänd ochbetraktas som innehållande vår officiella ståndpunkt. I slutet på sitt svar säger utrikesministern: "Frånutrikesdepartementets sida finns därmed inget ytterligare att tillägga. "Det kan man väl i alla fall inte mena? Följdfrågorna blir då naturligtvisföljande. Vad gör man nu för att för det första undvika sådana här misstag? Vadgör man för det andra för att rätta till den olycka som skett? Ett antalmänniskor måste ha fått uppfattningen att detta är vår officiella ståndpunktnär det gäller Mellanösternfrågorna. Då är det mycket allvarligt, som jag serpå det. Vi har ju alltid förhoppningen att det vi säger i den här kammarenkommer till allas kännedom, men vi kan inte vara säkra på det, så på något sättmåste man rätta till misstaget. Det är sant att jag sade att det inte finnsnågot ytterligare att tillägga från sida. Men efterKerstin Ekrhans avslutande fråga finns det verkligen något att tillägga. Tanken att skulle, som , initiera och godkänna böcker, är det lika bra att avfärda mycket klartoch bestämt. Det är inte uppgift att hålla reda på vaddess tjänstemän utövar för litterär verksamhet på sin fritid. Jag trodde densaken var självklar. Att det sedan har blivit på det sättet att ett kort medUD:s namn har kommit att bifogas några recensionsexemplar får självfallet intetolkas så att UD står bakom eller bestrider de åsikter som finns i boken: Viskickar ut mängder av informationsmaterial i världen, och då har vi verkligenanvändning av detta kort. Det är då allfid författaren som är.ansvarig för de.ståndpunkter som uttrycks. 4KERSTIN (): Jag hoppas att utrikesministern är enig medmig om att den frihet vi anser att alla tjänstemän skall ha att framföra sinaegna åsikter också medför ett ansvar. Det är ju detta frågan gäller i det härfallet - man har inte levt upp till detta ansvar. Genom att det här kortet harmedsänts både till "vänner", som det står i svaret, och till andramänniskor som kan ha intresse av boken, har man brustit i fråga om att ta dettaansvar. Följdfrågorna måste bli: Hur rättarman till detta misstag,och hur ser man till att inte sådant här kan ske i fortsättningen? Överläggningen var härmed avslutad. Omåtgärder för att bistå viss svensk medborgare som undergår fängelsestraff iUSA 3 § Svar på fråga1984/85:350 om åtgärder för att bistå viss svensk medborgare som undergårfängelsestraff i har frågat mig vad jag avsergöra för att bistå svenske medborgaren inför prövningen av hansfortsatta straff i . Låt mig först nämna att det är en mycket viktig uppgiftför utrikesförvaltningen att bistå svenskar som råkar i besvärligheter när debefinner sig utomlands. Ett hundratal svenskar häktas eller omhändertas påannat sätt av myndigheter i andra länder . F. n. sitter ca 45 svenskamedborgare i häkte eller fängelse i utomnordiska länder. Jag följer genomveckovisa rapporter noga dessa ärenden. Enligt en särskild lag är svenska medborgare som berövassin frihet utomlands berättigade att få ekonomiskt bistånd i den utsträckningsom behövs för att de skall beredas ett tillfredsställande rättsskydd. Per Hemgrens fall är ovanligt. Tillsammans med andrafredsdemonstranter gjorde han sig skyldig till lagöverträdelser i förvilka han dömdes till fängelsestraff, varav ovillkorligt villkorligt samt i skadestånd. Han har förklarat att han avlojalitet mot sina kamrater önskar i den rättsliga prövningen företrädas av ettför gruppen gemensamt ombud som har gruppens förtroende. Han önskar såledesinte något bistånd från utrikesförvaltningens sida för rättsligt biträde isjälva rättegångsförfarandet. Däremot behöver han bistånd i ett annat avseende, och härhar han begärt vår hjälp. På grund av att han är utlänning måste han enligtamerikansk praxis avtjäna sitt straff i sluten anstalt. Hans kamrater fårdäremot vistas i en öppen anstalt. En brottmålsadvokat har därför inkopplatsgenom generalkonsulatets i försorg. Denne skall nu gentemot deamerikanska myndigheterna driva frågan om att få Per Hemgrenöverflyttad till en öppen anstalt. Advokaten skall även biträda Per Hemgreninför en s. k. , där frågan om tidpunkt för hans frigivning skallprövas. Detta kommer troligen att ske om någon månad. Om åtgärder för att bistå viss svensk medborgare somundergår fängelsestraff i Vi avvaktar nu i första hand prövningen av dessa frågor.Därefter får bedömas om ytterligare insatser kan göras. 6 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är bra att det nu genom harförekommit kontakter med Per Hemgren. Även om , som framgårav statsrådets svar, har fått uppgifterna att Per Hemgren inte vill ha denhjälp som man kanske tycker att han borde kunna acceptera, måste han varaberoende av stöd på annat sätt. Det anmärkningsvärda är att det dröjde mycket länge innanutrikesdepartementet över huvud taget agerade - det är i alla fall denuppfattning som vi har fått. Enligt de planer som fanns skulle fallet redan idecember ha tagits upp till prövning i en s. k. Efter vadjag förstår hade då inte tagit några initiativ. Om fallethade kommit upp vid det tillfället, hade alltså Per Hemgren varit utan hjälp. Det är naturligtvis viktigt att det finns en kontinuerligkontakt mellan generalkonsulatet i och Per Hemgren när det gäller denrent mänskliga sidan, så att han inte känner sig helt utlämnad. Det måste varaklart att varje svensk medborgare skall få stöd från svenska myndigheter isådana här fall. 'Jag hoppas att den, som vi har uppfattat det, litetsenfärdiga behandlingen av Per Hemgren nu är bruten och attutrikesdepartementet bistår honom. Jag kan försäkra att vi arbetarefter de riktlinjer som hon här har förordat. Att Per Herrigren inte fick rättsligt biträdegenom svensk försorg hänger samman med att han försvarade den gärning som hanbegick enligt principen att man måste lyda mer än människor. Det var enprincip som inte höll inför den världsliga domstolen. Det förekommer att svenska medborgare avstår från attutnyttja det rättsliga bistånd som vi är beredda att ge dem. Per Hemgren harfått allt bistånd som han har begärt, men inget har påtvingats honom. Vi ägnarhonom också omsorg under hans fängelsevistelse. 8 (): Jag är glad över att det låter som om PerHemgren nu skulle få den hjälp och det stöd som han behöver. Men jag vill ändåha klarlagt om utrikesministern anser att handlade såsnabbt som man borde ha gjort, när det blev känt att Per Hemgren verkligen vari behov av assistans. Svenska folket undrar om hjälpen dröjde för . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på frågorna 1984/85:352 och 355 om principernaför användningen av biståndsmedel har frågat mig vilkaprinciper som gäller för beslut om betalning med biståndsmedel av skulder frånutvecklingsländer fill svenska företag. StureKorpås har riktat följande frågor till mig: att inför redogöra förhandläggningen av frågan rörande användningen av medelsramen för , att därvid informera om huruvidadetta i fortsättningen skall ses som en normal användning av svenskt biståndoch att klargöra huruvida svenskaföretag och exportkreditnämnden nu kan räkna med denna lösning och inte behövervärdera motpartens kreditvärdighet? Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Beträffande de frågor som ställts rörandeskuldavskrivningen till vill.jag säga följande. En tjänsteman från UDredovisade ärendet i en föredragning inför utrikesutskottet ,dvs. innan regeringen fattade sitt beslut . I SIDA:s egenverksamhetsberättelse /84, som och isin egenskap av styrelseledamöter kan antas känna tiU, redovisadesskuldregleringen, och i den budgetproposition som regeringen lade fram nu ijanuari återkom samma information. Om principerna för användningen av biståndsmedel Anf.10 (): När jag började i fick man lära sigatt man skulle tacka statsråd för ett svar. avser jag attbryta mot denna praxis. Det jag nu har fått, herr utrikesminister, är nämligeninte ett svar på den fråga jag har ställt, utan det är en ren krigsförklaring.Vad är det som motiverar ett så excepfionellt oförskämt svar som detutrikesministern ger? Det har skrivits mycket i tidningarna om den här saken.Landets statsminister säger att han inte har varit medveten om det beslut somdiskuterats. Jag ställer mot den bakgrunden en hövligt formulerad fråga. Jagber att få läsa upp den i dess helhet: "Enligt uppgifter i dagspressen har regeringenbeslutat att med biståndsmedel betala 70 milj. kr. i skulder som Vietnamsregering haft fill svenska företag. har tydligen SIDA avböjt attmedverka fill ett sådant beslut. Mot bakgrund av detta vill jag frågautrikesministern: Vilka principer gäller för beslut om betalning medbiståndsmedel av skulder från utveckUngsländer till svenska företag?" Vad är det i den frågan, herr utrikesminister, somföranleder det svar jag fått? Går det inte att svara på frågan om vilkaprinciper som skall gälla? Finns det inte något förnuft kvar iutrikesdepartementets ledning? Skall man inte kunna svara på en hövligtformulerad fråga? Om principerna för användningen av biståndsmedel Utrikesministern menar tydligen attom man sitter i och inte har informerats, så får man inteställa en fråga i om detta. Men när landets statsminister, som stårbakom beslutet, inte känner till det, är det då så märkvärdigt att yag inte ärinformerad? Också utrikesutskottets ordförande. , har enligttidningsuppgifter sagt att han inte har känt till detta. Det finns ett allmäntintryck av att man har hemlighållit ärendet. I stället för att kritisera utrikesministern ställer jagen rak och hövligt formulerad fråga. Och så får jag detta svar! Vad är det förmening med ett sådant här svar, ? Kan man inte få diskuterasakfrågan. Eller har ni fullständigt tappat huvudet på UD? 11 (): Jag ber att få önska utrikesministernvälkommen hem - det var tydligen angeläget. Jag hade formulerat min huvudfråga så här: Ärutrikesministern, mot bakgrund av tidningsdebatten, beredd att inför riksdagenredogöra för handläggningen av frågan rörande användningen av medel urlandramen för ? Tidningsdebatten väckte allmänt intresse. Det var ganskarimligt, syntes det mig, att utrikesministern i lämnade enredogörelse. I det svar som lämnats finns ingen antydan om någonredogörelse för ärendet, utan det är närmast ett svar som var och en av oss fårtolka på sitt personliga sätt. För att detta inte skall bli det enda bestående resultatetav den här frågestunden vill jag rekapitulera några saker. Regeringen fattade alltså sitt beslut, uppenbarligen den12 . utrikesutskotts betänkande är daterat den 3 maj.Riksdagens beslut fattades . Det avsnitt som det nu aktuella ärendetligger inom var avsett att träda i kraft . Det hade alltsåfunnits utrymme för att lämna en redogörelse för hela ärendet. Detta är, herrutrikesminister, ingen liten sak. Utrikesministern åberopar att skuldregleringen anmäldesför i förra årets budgetproposition. Men i det sammanhanget räknarman j u totalt med omkring 80 milj. kr. för sådana här ändamål. Självfalletförutsätter man också att handläggningen skall ske öppet och genom vederbörligberedning. togs 70 milj. kr. SIDA informerades påhösten 1983. Det hade funnits möjlighet att ge en ordentlig information ibudgetpropositionen och i varje fall inför debatt . Graden av hövlighet i det svar som jag lämnadeoch i den replik som gav här kan lämpligen bedömas av dem somtar del av kammarens protokoll i sinom tid. Jag har inskränkt mig till attåterge fakta. Om detta uppfattas som ohövligt, vittnar det om en alldelessärskild syn på hur man skall bedöma faktiska förhållanden. Det budgetår vi talar om är /84. Det varsåledes 1983 som godkände regeringens proposition, där det idepartementschefens uttalande heter: Jag vill understryka att de fordringar somdet här är fråga om i första hand bör återvinnas genom överenskommelse medgäldenärsländer-na. Det kan eventuellt ske genom att landramsmedel indirektutnyttjas. -Detta har utrikesutskottet inte invänt emot. När man i utskottet lämnat en redogörelse förbiståndet till har man såväl talat om vad som förekommit under detinnevarande budgetåret som redovisat vad regeringen föreslagit för det följandebudgetåret. Slutligen vill jag säga att om en uppgift finns återgiveni verksamhetsberättelsen för SIDA, av vars styrelse både ochJan-Erik är ledamöter, är det väl inte att beteckna som alltföroförskämt om någon förutsätter att uppgiften är känd av samma styrelsesledamöter. Om principerna för användningen av biståndsmedel 13 (): Poängen med att ställa en fråga i ärju att man skall få svar på den. Min fråga löd: Vilka principer gäller förbeslut om betalning med biståndsmedel av skulder från utvecklingsländer tillsvenska företag? Det är frågan, . Ett svar, där det sägs attjag är medlem av , är ganska ointressant. Det är första gången som man har tillämpat den härmetoden, och detta har man hemlighållit så till den milda grad att landetsstatsminister, vars intresse för torde vara allmänt omvittnat, inte harvarit underkunnig om det hela. I stället för att gå in på sakfrågan kommerutrikesministern med ett svar, där han påpekar att och jag fillhörSIDA:s styrelse. Vad har det med saken att göra? Det är ju i en debatt införoffentligheten som man skall redovisa vilka principer som tillämpas. Skall det gå till så här i fortsättningen? Skall mananvända landramarna och biståndsmedlen på det här sättet? Varför sade SIDA nej?Det var inte , för där föredrogs inte ärendet, utan SIDA:sverksledning. Jo, man gjorde det därför att man använde biståndsmedlen på ettannat sätt . När SIDA säger nej och regeringen sedan säger ja, måsteju principfrågan aktualiseras; Hur skall vi ha det på det här området? Dåräcker det inte med att man kommer med undanflykter - som utrikesministern gör-utan då kvarstår principfrågan. Jag kan naturligtvis, fru talman,framställa min fråga på nytt. Jag hoppas att det då finns någon på UD som kanhjälpa utrikesministern att läsa frågan och att formulera ett svar på denna. 14STURE (): Får jag råda utrikesministern att inte användade här argumenten när han skall redogöra för ärendet införkonstitufionsutskottet. Det går inte att mofivera ett beslut i regeringen den12 april med ett beslut i . Vad det här är fråga om är juvad som är bakgrunden fill regeringens beslut . Man har, såvitt Om principerna för användningen av biståndsmedel jagförstår, haft ärendet i två vändor i SIDA:s direktion - först ,därefter . Båda gångerna avvisades propån från SIDA. Ärendet ärhelt enkelt inte berett av vederbörande beredningsorgan som har att i huvudsakansvara för vårt bilaterala bistånd. Att sedan SIDA i redogörelsen för detsvenska biståndet talar om vad regeringen har för sig innebär ju inte attSIDA:s styrelse tar ansvar för vad regeringen har haft för sig. Vad som sägs i den text som utrikesministern citerar äratt i första hand skall sådana här pengar återvinnas genom en överenskommelsemed gäldenärsländerna. Det kan eventuellt ske genom att landramsmedel indirektutnyttjas - och vad är det för det första? För det andra måste"skadefall" vara ett skadefall och inte något slags normalavskrivning av samarbetsländernas styrelser. När ett statshandelsland intebetalar sina räkningar kan man inte kalla det för skadefall. Regeringens beslut byggde på den budgetsom hade godkänt 1983. Jag anser att beslutet är förenligt medförfattningen. Jag kommer givetvis att även i konstitufionsutskottet hävda denmeningen. Att detta sedan omnämndes vid en ny föredragning , dåfrågan om det följande budgetårets anslag till behandlades, tycker jaginte är någonfing märkvärdigt. Det är ofta så, att man anger bakgrunden tillden fråga som sedan skall belysas. Jag vill också framhålla att det ingalunda är på detsättet att SIDA har avstyrkt det här, utan i en skrivelse från SIDA heter detatt SIDA föreslår att regeringen uppdrar åt SIDA att söka åstadkomma en överenskommelsemed , där importstödsmedel utnyttjas för av redan prioriteradimport av varor och att utfäster sig att utnyttja de därvid frigjordamedlen för att med EKN reglera uppkomna skadefall. 16 (): , i sitt tredje inlägg, börjarutrikesministern komma i närheten av den fråga som jag ställt. Jag har en minutpå mig att ge synpunker. Jag skall inte begagna för att i detalj gåin på dessa saker. Jag har bara en enkel fråga: Varförföljde inte utrikesministern det förslag som SIDA framlade? 17STURE (): Det nu gällande tvåårsavtalet tecknades i maj1983. Den aktuella frågan borde ha varit nämnd i det dokumentet - men där nämnsden inte. - inte långt efteråt - kom den förstaförfrågningen fill SIDA. Det hade varit möjligt att nämna saken ibudgetpropositionen -men det sker inte. Det hade varit enredovisning inför . Riksdagenföreslog då en landram för på 365 milj. kr. Om dessa 70 milj. kr. redan då vartänkta att utgå ur dessa 365 miljoner, varför sades det inte ifrån? I så fallhade vi haft en annan grund för att diskutera biståndet till - vi hadeen omfattande diskussion . I budgetproposifion 1977/78 heter det i bil.6; "Efter beslut av 1972 och riksdagar har regeringen möjlighetatt efter prövning i varje enskilt fall bevilja avskrivning av skuldtjänsterna(amortering och ränta) på utvecklingskrediter." Slutligen gäller det SIDA:s förslag till regeringen:Förslaget var inte ett avstyrkande, utan vad SIDA föreslog var en kringgåendeåtgärd som innebär att SIDA skall betala medlen till , som för dessamedel köper varor som man ändå hade tänkt köpa och sedan med de medel somfrigörs gör en inbetalning till svenska staten. Det var endast en administrativomväg som SIDA föreslog - inte en ändring i beslutet. Om principerna för användningeti av biståndsmedel 19 (): Uppenbarligen har utrikesministern synpunkter med anledning av denfråga som jag ställde. Varför framgick.då inte det av utrikesministerns svar påmin fråga? 20 (): Detta är en principiell debatt och rör i ochför sig inte . Det är beklagligt att vi nu måste knyta debatten i så höggrad till -det biståndet kan ju vara värt en egen debatt i annatsammanhang. Jag kommer fram till följande: När regeringen konstateraratt statshan-delslandet inte kan betala sina skulder, då gör viuppenbarligen en björntjänst - då kan ju i fortsättningen ingenlångivare uppträda. Jag utgår ifrån - och jag hoppas att få det bekräftat - attinget officiellt organ just nu förbereder ytterligare krediter till Vietnam.Kan inte betala sina gamla krediter kan inte landet förväntas betalanya. Jag tror - och det gäller alla vårasamarbetsländer - att man måste vara försiktig med att bankruttförklaraländerna, och det är ju detta som det handlar om. Jag tycker attutrikesministern borde vara litet försiktigare med handlaget. jag kan tåla det, men var försiktig med handlaget gentemot våramottagarländer - det är inte säkert att de tål behandlingen i längden. Framställningen om att få utnyttjabiståndsmedel för att avskriva den här krediten kom från . Om det var enbjörntjänst eller inte är en fråga som måste förutsättas haväl så stor kompetens som att avgöra. Det kankomma mer av detta slag. Jag villvill citera motion till årets , där det heter: Om missvisande uppgifter från stattiga myndigheter tillmassmedia "kan en ökad andel av vårtbistånd komma att utgå till betalningsbalansstöd till länder som vidtar programför att ta sig ur skuldkrisen. När det gäller de fattigaste länderna börSverige medverka till väsenfiiga uppmjukningar av villkoren vidskuldomförhandlingar. Det finns anledning att pröva om skall medverkatill skuldavskrivningar till de fattigaste länderna." 1 detta motionsyrkande instämmer således i vadregeringen har föreslagit i propositionen. Ett av de största problemen för defattigaste länderna är att det rullar skulder framför dem som, även om ländernahar så hög betalningsmoral som kräver av dem, hindrar dem frånnödvändig import av reservdelar, bränsle och annat som de behöver. 22 (); Det bästa som utrikesministern har sagt i dagvar när han citerade motion. Men lägg märke till att vi redovisarprinciperna för vårt handlande i förväg. Vi försöker inte hemlighållanågonting. Vi försöker därtill föra debatten i kammaren på ett hövligt ochanständigt sätt, och vi avser att göra det även i fortsättningen. 23 (): Jag instämmer i att skulderna är en enormbörda för . Utrikesministern skriver själv i en tidningsartikelatt deras samlade skulder nu uppgår till . Det är , dvs. 1 000 gånger det totala svenska biståndet under ett år.Om vi skall ha någon möjlighet att komma åt detta problem skall vi naturligtvisinte göra på detta sätt. Vi måste i stället medverka fill internationellauppgörelser tillsammans med IMF och andra för att nå resultat. Om vi går in härär jag rädd för att det blir andra fordringsägare som får betalt med hjälp avvåra pengar, och det är väl ändå inte meningen. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:351 om missvisande uppgifter från statliga myndighetertill massmedia har frågat mig om jag villmedverka fill att statliga myndigheter inte i massmedia utan urskillning för utuppgifter som ger en ofullständig bild av de verkliga förhållandena och därmedskadar en hel näring. Fråganavser myndigheters information om halten kvicksilver i fisk. har den ansvariga myndigheten - ärdet - utfärdat förbud mot saluhållande av fisk från desjöar och vattendrag där fisken konstateras ha en kvicksilverhalt på /kgeller mer. Namnen på dessa s. k. svartlistade vattenområden publiceraskontinuerligt.