prot · G809113 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:113 1§ Minnesord över avliden ledamot av Underpåskuppehållet nåddes vi av sorgebudet att slutat sina dagar,.Strax före påsk samtalade jag med honom. Han berättade då att han hade beslutatsig för att lämna vid denna periods utgång för att få tillbringanågra år hemma i , Detta blev alltså inte honom förunnat, kom tidigt ut i förvärvslivet, Hans arbetskamrater visade honom snartstort förtroende, och han fick föra deras talan. fick hanviktiga uppdrag inom sin fackförening, Hans intresse för de politiska frågornaledde fill att han fick bekläda vikfiga och betydelsefulla förtroendeposter isin hemstad och i sitt hemlän. När han kom till hadehan med sig värdefulla erfarenheter från mångårigt fackligt ochkommunalpolitiskt arbete. Inomdet socialdemokratiska parfiet intog han en framskjuten ställning både lokaltoch centralt. Vid sin bortgång var han socialdemokratiska gruppens andre vicegruppledare, var ingen man med stora åthävor. Han utstrålade stabilitet ochtrygghet. Han var respekterad, uppskattad och omtyckt i alla läger. En godkamrat har för allfid lämnat vår krets. Vi ägnar hans minne enstunds tystnad. 2§ Kompletteringsval til! Vänsterpartietkommunisternas partigrupp har som suppleant i finansutskottet under HansPeterssons i ledighet anmält hans ersättare , suppleanti finansutskottet (vpk) till utskott 3§Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmedanhålls om ledighet från mitt uppdrag som riksdagsledamot fr, o, m, den 14april t, o, m, på grund av föräldraledighet, den 1april 1985 Dennaanhållan bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att (vpk) skulletjänstgöra som ersättare för , 4 §Talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för , som var sjukskriven den 18 mars-den 10 maj. Talmannen anmälde att () fr, o, m,skulle tjänstgöra som ersättare för , 5 § Föredrogs och hänvisades Skrivelsen och propositionerna 1984/85:155till arbetsmarknadsutskottet /85:172 till försvarsutskottet /85:175 och180 till skatteutskottet /85:189 till socialutskottet 6 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1984/85:3005-3011 tillkulturutskottet /85:3012-3029 till jordbmksutskottet 7§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /85:16-21Skatteutskottets betänkande 1984/85:44 betänkanden1984/85:17-19 betänkande 1984/85:14 Utbildningsutskottetsbetänkanden /85:21 och 26 betänkande 1984/85:27 1984/85:10 om radio ochtelevision (prop, 1984/85:100 delvis) samt 1984/85:12 om idrott,rekreation och turism (prop, 1984/85:100 delvis), Kulturutskottetsbetänkanden 10 och 12 kommer att debatteras i tur Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsåkulturutskottets betänkande 10 om radio och television. AnL4 (): Det ringa omfånget på kulturutskottets betänkande nr 10 om radio ochtelevision kan ge intryck av att inga motsättningar råder om vårmassmediepolitik och att verksamheten fortgår enligt tidigare utstakade linjer. Attskälet i stället är den dynamiska utveckling som mediepolitiken befinner sig ioch som resulterat i fillsättandet av en beredningsgrupp med uppgift attbehandla frågor som rör förberedelserna för en ny avtalsperiod för torde vara allmänt bekant. Denframtida utvecklingen inom radio och TV är fill stor del beroende på hur detnya avtalet kommer att utformas och vilka nya beslut rned anledning därav somkommer att fattas av regering och riksdag. Under den allmänna mofionsfidenväcktes i åtskilliga motioner, vilkas yrkanden ligger inom ramen förfrågor som kommer att behandlas av beredningsgruppen och som berörs av det nyaavtalets utformning. har inte velat föregripa det pågåendeutrednings- och beredningsarbetet utan har valt att skjuta behandlingen avdessa yrkanden till nästa . De här aktuella mofionerna finns redovisadei utskottets betänkande på s, 4. Densnabba utveckling som karakteriserat massmedia harhittills i ringa mån påverkat den svenska radion och televisionen. Prov mednär-TV har genomförts, en ny lag om försöksverksamhet med särskild trådsändninghar antagits och vidaresändning i kabelsystem har påbörjats. I övrigt harmediesituationen varit opåverkad av den framväxande nya teknologin. Så.kommerdet inte att vara länge till. har redan nu anpassat sig tillden nya massmedieteknologins följder genom att ange programmen i TV enligt detamerikanska systemet, där för varje timme redovisas vad var och en av de åttatillgängliga kanalerna sänder för program. Verkligheten sköljer över oss medett ständigt växande utbud av program. Än större kommer detta att bli. Vissaantaganden kan redan nu göras med säkerhet. Sändningen av signaler frånsatelliter över svenska gränser och mottagningen därifrån kommer inte att hanågra begränsningar utöver dem som sändarna själva uppställeri form av krypteringar och krav på ekonomisk ersättning för vidaresändning överland. Det svenska TV-monopolet är i princip redan brutet, även om åtskilligtåterstår innan vi får en massmedielagstiftning som står i överensstämmelse medkravet på frihet i etern. Denmediepolitiska utvecklingen med satelliter och kabel-TV kommer att leda tillatt det utländska stoffet i det totala programutbudet ökar radikalt.Video-utvecklingen visar vart vi är på väg. Vi har ca 4 000 olika videogramtit-lar.Av dessa är utländska. Den procentuella andelen av egen och nationellvideogramproduktion är mycket låg, I vad gäller kabelnätmotlag-ning kansannolikt snart mer än 100 000 hushåll ta emot den engelska kommersiella SkyChannel, ViaEutelsat-systemet distribueras i ett tiotal TV-kanaler, När därtill deeuropeiska nationella direktsändande satelliterna börjar fungera har vi dentekniska möjligheten att motta och vidaredistribuera ett stort antalinternationella och utländska TV-kanaler, I denna kraftigt ökande konkurrenssituationkommer det nationella programutbudets dragningskraft att ställas på hårda prov.Internationaliseringen kommer därför att få konsekvenser för vårkulturidentitet och kulturtradition. Låtoss vara eniga om att det är nödvändigt att vi agerar så att dessa konsekvenserinte blir negativa. Ett avgörande villkor därför är att vi själva kan produceraprogram som kan hävda sig i konkurrensen och som är av en sådan kvalitet att deföredras av flertalet tittare. Detär oförklarligt att de som hårdast hävdat monopolets existens inte har haft denminsta förmåga att förutse vart utvecklingen skulle föra oss, upplever vien handfallenhet, som kan resultera i förhastade beslut och, än värre,felaktiga beslut om t, ex, betal-TV, som hade kunnat undvikas genom en tidigflexibilitet och öppenhet inför den teknologiska utvecklingen. kan vi barahoppas att beredningsgruppen har möjligheter att agera så, att inte en svensklåsning vid monopoltänkande och befintliga finansieringsformer gör vårt landtill ett massmedialt u-land. Attproducera TV-program är dyrbart. lägger sig inte i vad som producerasför anvisade medel. Vi kan konstatera att Strindbergsserien kostade 35miljoner, och sedan har vi rätt att tycka vad vi vill. En fri konkurrens ocksåinom landet är alltid kvalitetshöjande. Så länge vi har två kanaler inommonopolet och inget nationellt alternativ därtill, så länge frånsäger vi ossockså möjligheten till den stimulans av både ekonomisk och konstnärlig art somligger i mångfald och produktionsfrihet. Moderatasamlingspartiet har föreslagit en tredje reklamfinansierad TV-kanal.Behandlingen av detta vårt yrkande har liksom behandlingen av andra liknandeyrkanden uppskjutits till nästa . Jag vill dock inte underlåta attkommentera den omsvängning i inställningen till reklam i TV som skett inomandra partier. När gjorde sitt uttalande om en positivinställning fill reklam som en tänkbar finansieringsform, bröts den första officiellamuren ner i den socialdemokratiska fästningen. efter kom ThorbjörnFälldin och lade ner sina vapen, även om han kommer att få interna strider medsitt kvinnoförbund. väntar vi bara på kulturministern, som i olika radio- och TV-intervjuer har visat en visspositiv vilja att förändra sitt språkbruk från att tala om en motståndsarmétill att tala mer om gerillakrigföring. har i det nu aktuella betänkandetbegränsat sig till att behandla de förslag beträffande SR och dess verksamhetsom lagts fram i budgetpropositionen samt tolv motioner som väckts i anslutningdärtill. I huvudsak rör frågorna finansieringen av verksamheten under detkommande budgetåret. Till utskottets betänkande finns fogat tre reservationer.Det något märkliga med två av dem, bägge från utskottets moderata ledamöter, äratt däri yrkas alt skall bifalla regeringens förslag ibudgetpropositionen. Utskottets majoritet har nämligen när det gällerfinansieringen av det kommande budgetårets verksamhet frångått regeringensförslag. Vid behandlingen av budgeten för förra åretförelåg ett förslag till om att förutom del sedvanliga huvudförslagetytterligare 50 milj. kr. skulle inbesparas på Utbildningsradion. Vidbehandlingen beslutade efter förslag från kulturutskottet attbesparingen av dessa 50 milj. kr. skulle slås ut på samtliga radiobolag. Iövrigt bifölls proposifionens förslag. Utskottets moderata ledamöter har inte funnit anledningatt ändra sitt beslut från . Kulturministern har också ipropositionen förutsett att besparingen skulle genomföras, och denna hemställanbiträder utskottets moderata ledamöter. Utskottsmajoriteten har funnit flera skäl för att ändrasitt beslut. Man anser att kompensationsregeln för prisökningar har varitalltför snäv -prisökningarna har väl varit för stora - och att dollarkursensökning har accentuerat svårigheterna för koncernen. Även andra omständigheterhänvisar man till. Dessa specificeras dock inte. För att finansiera bortfallet från inbesparingen föreslårutskottsmajoriteten en ytterligare ökning av mottagaravgiften med ,,varför årets höjning föreslås bli , i stället för i propositionenföreslagna . har inte biträtt förslaget om ytterligare höjningutan förutsätter att den tidigare beslutade besparingen skall genomföras. Att sätta sig in i Radio-koncernensfinansieringsformer är inte lätt. Kravet på 2 procents rationaliseringkombinerat med ett tillskott av i reformtillskott är inte så krångligt.Förhållandet har varit likartat under en följd av år, och det har tydligenfungerat något så när tillfredsställande, Mottagaravgifterna samlas i rundradiofonden. Enligt uppgifti budgetproposifionen uppgick denna till 181 milj, kr, Ijuli ökade så mottagaravgifterna, och årets överskott bör inte ha blivit mindreän förrå årets. Vid en förfrågan till ledningförväntades rundradiofonden vid slutet av kommande budgetår dock bara innehållaca 100 milj, kr, - ett belopp som säkert behövs, mot bakgrund av kravet på enviss flexibilitet när det gäller in- och utbetalningar. Men enligt en uppgiftsom kommit mig till banda har koncernen dessutom en gemensam reserv för att möta oförutsedda utgifter, som uppgår till närmare 50milj, kr. Jag vore tacksam om kulturministern kunde ange hur stor behållningeni rundradiofonden beräknas vara vid utgången av nuvarande budgetår, hur dennaextra reservfond inom koncernen har uppkommit och i vad mån en sådan ansesbehövas. Att jag ställer dessa frågor har sin grund i att vimoderater, lika väl som andra utskottsledamöter, är angelägna om alt inteekonomiska förhållanden vid skall omöjliggöra produkfion avkvalitativt goda program. Vi är emot att ytterligare höja mottagaravgiften.Någonstans finns en smärtgräns för vad man kan tvångsutta av svenska folket förrätten att ha tillgång till radio och TV, Det är nämligen fråga omtvångsuttagning, eftersom man måste förutsätta att praktiskt taget alla har TVi sina hem. Vi hade emellertid kunnat diskutera att ålägga ökadebesparingskrav, om medel hade funnits tillgängliga i t, ex, en reservfond. Frågan har också aktualiserats på grund av attfördelningen av tilldelade medel mellan de olika programföretgen /86 kommer att ske i nya former i förhållande till ,skall ju investeringsmedlen och reformtillskottet sammanföras vidmedelstilldelningen. Detta tillsammans med ett uttag från reservfonden måsteinnebära att de olika programbolagen har fått ökade möjligheter tillbesparingar, I gengäld behöver inte ens huvudförslagets besparingskravuppfyllas. Det är vad jag kommit fram till vid mina beräkningar. Två miljarder är mycket pengar, och självfallet ligger deti allas intresse att de används så väl som möjligt. Man kan emellertid intebortse från att en engångsbesparing på utöver huvudförslaget skulle havarit möjlig, vilket också kulturministern ansett i propositionen. Tekniken har gjort att det inte längre finnsnågra hållbara tekniska argument för att bibehålla radio- och TV-monopolet, Vimoderater kan bara se två skäl därtill - viljan att hindra människor från attsända radio-och TV-program och viljan att bestämma vad människor skall se ochlyssna på. En sådan politik är prakfiskt taget ogenomförbar, såvida man intevill tillgripa rent drastiska metoder för att hindra människor att ta del avandra länders program. Om mediepolitiken lever upp till de krav som yttrandefrihetenställer, skapas förutsättningar för informafionsfrihet. Yttrandefriheteninnebär nämligen inte bara att var och en skall ha rätt att framföra sinmening, utan den enskilde mottagaren själv skall kunna avgöra vilket budskaphan skall ta del av. Detta är en tradifion när det gäller tryckt material. Föross moderater är det lika självklart när det gäller andra media. Fria mediaskapar en öppenhet för olika kulturyttringar, vilket är av värde för hela vårtkulturliv. Jag nämnde tidigare den stora utländska dominansen när detgäller produktionen av videogram. Den får vi leva med. När det gällerTV-produktionen har vi ett ansvar att bevara vår nationella identitet, vilketbara kan ske genom att en stor del av tittarna väljer att se programproducerade av svenska programmakare. Mångfaldengynnar konstnärligheten, konkurrensen garanterar mångfald. öppna på locket, herr kulturminister, ingen kommer attångra det. Jag yrkar bifall till reservationerna somgäller momenten 10, 13 och 18, samt i övrigt till utskottets hemställan. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar, AnL 5 (): Kulturutskottels ordförande redogjort för anledningen till varför kulturutskottets betänkande om radiooch television endast tar upp ett fåtal av de motioner som avlämnats när detgäller detta område. Som jag ser det finns det nu anledning att låta denberedningsgrupp som är tillsatt arbeta i lugn och ro, har också kommenterat de diskussioner sombl, a, förekommer inom angående massmediepolitiken. Jag tycker att detär bra att olika åsikter får komma till tals även inom ett parti. Detresulterar ofta i att slutprodukten blir bra. När beslutade attlägga ett 50 miljoners besparingskrav på , utöver det2-procentiga rationaliseringskravet, hade vi att utgå från regeringens propositioni vilken en 4-procentig inflation förutspåddes , Verkligheten blevannorlunda - inflationen blev nära det dubbla. Den kraftigt stigande dollarkursen kom också att påverkasärskilt televisionen, som köper både material och programvara från tillrelativt stora belopp. Kostnadsnivån har blivit sådan att det finns storrisk för att programkvaliteten påverkas i negativ riktning. Naturligtvis kandet diskuteras hur stor såväl radio- som TV-verksamheten skall vara. Mennedskärningar och rationaliseringar måste vara både väl förberedda och välövervägda. Enligt uppfattning har SR-bolagen fullt upp attklara den 2-procenfiga rationaliseringen under nästa budgetår. Vi anser detdärför rimligt att den ålagda besparingen om 50 miljoner upphävs. Vi tillstyrker utskottets majoritetsförslag om attlicensavgiften höjs med ytterligare , utöver regeringens förslag.Utskottsmajoriteten har därmed tillstyrkt en motion från m, fl, I en trepartimotion, med som första namn,hemställs om åtgärder för att möjliggöra för finskspråkiga i attse TV-program från , Som framhålls i motionen skulle en relästation intemedföra så stora kostnader. Från sida kan vi inte dela statsrådetGöranssons eller utskotlsmajoritetens uppfattning att man skall invänta etteventuellt programsamarbete via Tele-X, Till det betänkande som behandlas har ett särskiltyttrande fogats av ledamöter i kulturutskottet, I yttrandet tar vi uppett förslag i motion nr 2487, gällande möjligheten för politiska partier altdisponera programtid i lokalradion. Vi anser att förslaget kan utgöra ett brakomplement till närradion, vilken bl, a, har begränsad räckvidd. dock att förslaget övervägs i det nu pågåendeberedningsarbetet rörande nytt avtal för , Jag yrkar härmed bifall fill reservation nr 3och i övrigt till kulturutskottets hemställan i betänkande nr 10, AnL 6 (): Årets radio- och TV-betänkande frånkulturutskottet är annorlunda än många väntat. Alla de kontroversiella frågornasom rör radio och TV har kulturutskottet skjutit upp . Skälet tilldenna ekumeniska aktion är att utskottet vill lägga grunden för en sakligbehandling av hela komplexet i den parlamentariska beredning som regeringen nyligentillsatt. Men det betyder inte att all debatt bör tystna. Tvärtom är detnaturligtvis värdefullt om partierna deltar i den offentliga debatten ochklargör sina värderingar och ställningstaganden. För är den givnautgångspunkten önskan att stärka yttrandefriheten och informalionsrätten samtmedverka till att skapa ett vitalare kulturklimat. En annan utgångspunkt är att skälen för att bevaraSveriges Radios faktiska monopol är bärande. Frihet och mångfald,dvs. också konkurrens, bör känneteckna även etermediesektorn. Det är alltidavstegen från den fria etableringsrätten som måste motiveras, inte kravet påatt avveckla ett faktiskt monopol. Den liberala mediesynen utgår från att press, radio,television och andra medier skall ha en självständig ställning i förhållandetill staten och till statliga myndigheter. All makt kan missbrukas, även densom givits i demokratiska val. Det är också viktigt att eftersträva mångfaldbåde när det gäller massmedieföretagens inriktning och profilering och när detgäller ägarstruktur, I det nya mediesamhälle som håller på att ta form kan detvara svårt att orientera sig bland alla kanaler för bild och ljud. Satelliter,kablar och nya frekvenser förvirrar många som har haft en enkel ochstundom enkelspårig uppfattning om mediernas roll. Motståndet mot reklamfinansiering som en intäktskälla förTV bryts nu successivt inom både och socialdemokratin. Desocialdemokratiska debattörerna företräder lika många uppfattningar som antaletinlägg. Så gott som alla som har deltagit i debattenom reklam i TV är nu överens om att annonsörer inte skall kunna påverkaprogramutformning eller programtablåer. Detta löses enklast genom attackvisition av annonser och produktion av reklaminslag läggs i ett separatföretag, som är skilt från det programsändande företaget. Reklamen bör läggas iblock mellan programmen och får inte avbryta program. För är det naturligt att det blir ett frånSveriges Radio fritt och självständigt företag som får svara för den tredjeTV-kanalen, Detta fristående TV-företag bör kunna finansiera sin verksamhet medreklamintäkter. Detta torde vara den enda realisfiska vägen att skapa verkligkonkurrens och mångfald i TV-utbudet i , Inte bara företag utan ocksåfolkrörelser och kyrkor bör inbjudas att bli huvudmän för detta nya TV-företag, I samband med det bör självfalletägarstrukturen för ses över. Lika viktigt som att garantera en tredje TV-kanal rättenatt finansiera sin verksamhet genom reklam är att slå vakt om resurstillflödettill , En fortsatt licensfinansiering förutsätter atttilldelningen av licensmedel inte blir så snål att kvaliteten äventyras. Detär därför glädjande att kulturutskottets majoritet föreslår 50 miljoner mer änregeringen för och även finansierar detta genom enlicenshöjning. Redovisningen av besparingskravet på 50 miljoner visade attdetta inte kunde genomföras utan allvarliga inskränkningar av verksamheten iflera av de programsändande företagen. Enligt min mening är det av avgörande betydelse för denfortsatta debatten om etermediernas utformning i att statsmakternagaranterar ett sådant tillflöde av licensintäkter att kvalitetenkan upprätthållas, I awaktan på att den parlamentariska beredningen skall blifärdig med det översynsarbete som påbörjades alltför sent kommer SverigesRadios nuvarande struktur att bestå genom en förlängningav det nu gällande radioavtalet. Den kritik som den nye ordföranden i bestod den nuvarande konstruktionen bemöttes effekfivt avföreträdare för alla programsändande bolag. Personligen anser jag dock inte att den nuvarandekonstruktionen på något sätt är helig, I samma stund som en tredje friståendeTV-kanal etableras bör man kunna lämna frågan om inreorganisafion och struktur i händerna på företaget självt. Då kan mångfaldensäkras på andra vägar än genom beslut av riksdag och regering, ben parlamentariska beredningens arbete underlättassjälvfallet av att partierna för en öppen och fri debatt om etermediefrågorna.De partier som i likhet med har en genomtänkt mediesyn bör tala omvar de står. Andra partier vilkas gamla doktriner kastats över ända böruppmuntras till fri debatt och framtidsinriktade ställningstaganden. Det blirbäst för både demokrafin och allmänheten om den gemensamma utgångspunkten dåkunde vara frihet, mångfald och kvalitet. AnL 7 TYRAJOHANSSON (s): Som förut har sagts har vi ett ganskatunt betänkande om etermediafrågorna. Men detta betyder inte atl intresset fördessa frågor blivit mindre. Tvärtom, skulle jag vilja säga. Som ligger hela etermediasituationen i stöpsleven. De tekniska nyheternakommer rasande över oss i form av kablar, satelliter och jätteantenner,TV-sändningarna från andra länder kan tas in i våra egna vardagsrum. Vi bliralltmer medvetna om värdet av deri egna kulturen, det enda nationellamedvetandet, det egna språket; och också medvetna om det ökande hotet mol dessavärden. Vi har också en mängd motioner som vi föredrar att intebehandla , eftersom den av regeringen tillsatta beredningsgruppen arbetarjust med de frågor som behandlas i dessa motioner, och vi har alltså sorteratut dem från detta betänkande. Beredningen kommer att arbeta snabbt, och vianser att det vore att föregripa dess arbete, om vi blandade in denu nämnda motionerna i det nu aktuella betänkandet. Det innebär av allt att döma,att belänkandel om etermediafrågorna vid nästa kommer att blibetydligt digrare än detta. Jag är också säker på att det kommer att föranledalånga och djupa diskussioner såväl i utskottet som här i kammaren. Det är viktigt att tänka sig noga för när man skall taställning till vår framtida mediepohtik, just på grund av den snabba tekniskautvecklingen och - framför allt - på grund av det hårdnande trycket utifrån.Vårt svenska kulturarv, vårt svenska språk och vår svenska identitet måste värnas.Radio och TV är viktiga inslag i vårt vardagsliv. De betyder nyhetsförmedling,information, underhållning, kulturupplevelser. Och det är viktigt att vi harklart för oss vad vi vill, vilken politik vi skall föra när det gäller dessaviktiga media. En klar medvetenhet, en klar ideologi måste vara ledstjärnan idet fortsatta arbetet med dessa frågor. Det betänkande om radio- och TV-frågorna som vi nu läggerfram speglar inga större motsättningar. Emellertid har vi den något originellasituationen att i ett hänseende moderata samlingspartiet i en reservationförordar propositionens förslag, medan utskottsmajoriteten, alltså inkluderanderegeringspartiet, går på en annan linje. Det gäller licensen - eller rättare sagt: det gällerbefrielse för radiobolaget från att uppfylla det extra besparingskravet på 50milj, kr. För att finansiera denna eftergift föreslår vi en ytterligare höjningav radio-TV-licensen, nämligen med , utöver den i propositionen föreslagnahöjningen. detta reserverar sig , I flera motioner påtalas de konsekveriser som det hårdabesparingskravet skulle få. Utskottet har också haft samtal med radioledningen,och vår slutliga bedömning har blivit alt den extra besparingen inte bör krävasnu.