prot · G809155 · 1984-12-31 00:00:00 — Detär en svår men nödvändig uppgift att ställa om skogslänen inför de tekniskakrav som kommer att uppstå . Mikroelektronik, datateknik, avanceradproduktionsteknik och informationsteknologi är områden inom vilka utvecklingennu ställer krav på initiativ för att man skall kunna utnyttja dessa nyatekniker och krav på utbildning, så att man skall kunna tillgodogöra sigframstegen. De regioner som inte har kraft att följa med bHr ohjälpligt efter. Inom dessa områden fordrasinsatser från samhället, företag och enskilda, Idet här sammanhanget är det också på sin plats att fundera över, vilketMarianne gjorde, det faktum att statens stöd över STU för forskningoch UtveckHng huvudsakligen går till de tre storstadsregionerna. 1982/83 gick avde 148 milj, kr, som fördelades till Stockholms-, Göteborgs- ochMalmöregionerna, Mitt län, , fick t, ex, , många andra fickmindre. Jagnämnde inledningsvis exempel på generella insatser som skulle varaverkningsfulla för företagandet i hela vårt land. Vad som är bra för landet ärsjälvklart också bra för de delar av som omfattas av regionalpolitiken. Vimoderater anser att generella regionalpoHtiska medel måste utgöra grunden försträvandena atf minska de regionala obalanserna. Selektivtstöd innebär risk för att konkurrensen snedvrids. Företag som erhållersubventioner kommer i ett konkurrensmässigt bättre läge än andra företag isamma bransch. Detta bidrar till osäkerhet på marknaden. Manmåste också förstå att administratörer har begränsad förmåga atf räkna ut vilkautvecklingsidéer som är så bra att de bör få offentligt stöd, Deffinns säkert många projekt som hade varit utvecklingsbara, om det hade varitmöjligt att sänka företagens kostnader något. Enligt vårt förslag om sänktasociala avgifter lämnas 560 milj, kr, kvar hos företagen i de regioner somomfattas av stödområdena A och B, Det är självklart att ett sådant stöd måstefå positiv betydelse för företagen. Lönekostnaderna utgör den största utgiftenför de flesta företag. Viföreslår att de sociala avgifterna sänks i stödområde A,För att minska tröskeleffekterna och även ge stimulans till arbetsgivare inomstödområde B föreslår vi en nedsättning inom dettaområde, Nedsättningarna bör gälla samfliga verksamheter med undantag av denoffentHga, De ökade marginaler somdå uppstår jger utrymme för investeringar och ökad expansion. Var och en kanräkna ut att det rör sig om en hel del pengar för ett företag med 20-30anställda. Somett medel atf främja utvecklingen i har endel industricentra uppförts för aft lösa lokalfrågan för industrin på vissautvalda orter. Den låga ekonomiska aktiviteten får väl anses vara orsaken tillatt utvecklingen inte blivit vad man hoppats. Stiftelsen står nu med storaouthyrda ytor. Vi delar departementschefens uppfattning aff inga fler lokalerför närvarande bör byggas utan att stiftelsen nu får koncentrera sig på atthöja uthyrandegraden. Utöver detta vill vi påpeka att man måste ökahyresintäkterna och även undersöka om man inte i vissa fall kan avyttralokaler. Regeringenanser att systemet med lokaliseringssamråd bör ses över. Vi moderater anser kan avskaffa samrådet. Statsrådetkonstaterar i propositionen att man inte kan räkna med några merbetydande nyetableringar eller omlokaliseringar bland de företag som äraktuella för samråd. Den insikten styrker vårt förslag om samrådets slopande.Om de aktuella förhållandena inom industrin kan regeringen hålla sig informeradpå annat sätt - man behöver inte föreskriva villkor. Näringslivet skall styrasgenom generella lagar och förordningar och inte genom påtryckningar. Systemethar ingen regionalpolitisk betydelse. Etablering isysselsättningssvaga områden skall sfimuleras på annat sätt, som vi i flerasammanhang påpekat. Lokaliseringssamrådet kan betraktas som förtäcktetableringskontroll och kan verka hämmande på näringslivet. Statsrådethar inte funnit samrådet fungera tillfredsstäHande och överväger därför attbegränsa antalet företag som skall omslutas av samrådsverksamheten men villfundera på saken. Genom att stödja vår reservation befriar man departementetfrån vidare funderingar i den vägen. Därmedhar jag, fm talman, argumenterat för bifall till reservafionerna 34, 41 och 42. 70 (): I mitt anförande kommer jag att behandla de delar avarbetsmarknadsutskottets betänkande som berör arbetsgivaravgifterna, sys-.selsättningsstödet, industricentra, lokaliseringssamrådet och stödområdesindelningen. Tvåmotioner - 2942 och 2943, båda från vpk - behandlar löntagarfonderna ianslutning till regionalpolitiken. Motionärerna framhåller att löntagarfondernakan göra betydelsefulla insatser för uppbyggnaden av nya och mindre ensidiga näringsstruktureri länen. De skulle också kunna bidra till atf minska beroendet av de storaprivata företagen utanför den egna regionen, sägs det vidare i motionerna. Underhela den långa debatt som föregick riksdagsbeslutet om löntagarfonderna komdenna fråga upp gång på gång, men den har alltid avvisats som varandeorealistisk. Löntagarfonderna har helt andra uppgifter och kan därför inteockså åläggas en regionalpolitisk uppgift. Detta måste nu som varahela samhällets uppgift, Arbefsmarknadsufskoffet tog ställning tiH den härfrågan i ett yttrande fill finansutskottet, och vi haringerfannan uppfattning . Utskottet ansåg då att fondernas regionalaanknytning är viktig, men att fonderna i sin placeringspolitik infe skall ha någrauttalade regionalpolitiska mål, även om verksamheten i sig infe saknarregionalpoHtisk betydelse. Med det sagda yrkar jagavslag på reservafionerna 20 och 21, Jagövergår nu fill att behandla frågan om nedsättning av företagenssocialavgifter. Här förehgger motioner från alla de borgerliga partierna, somföreslår att avgiftsnedsättningen utsträcks att gälla hela stödområde A, Deföreslagna åtgärderna innebär en försämring för vissa delar avNorrbotten. Vidare vill motionärerna vidga nedsättningen till alla näringsgrenarutom den offentliga sektorn. Regeringenanser att nuvarande system för avgiftsnedsäftning bör vara oförändrat i vadgäller både geografisk och branschmässig omfattning. Arbetsmarknadsutskottetsmajoritet delar regeringens uppfattning i denna fråga. Det finns enligt vårmening flera skäl fill detta. Förstoch främst har nedsättningen av socialavgifterna i fungerat . Det är enligt vår mening infe möjligt att på denna korta tiddra några slutsatser av hur differentierade arbetsgivaravgifter fungerar sommedel i regionalpolifiken. Om inte avgiftsnedsättningama får Regionalpolitiken m. m. ligga fastunder kommer utvärderingarna att få ett begränsat värde. Utöver detta är det också viktigt att systemet ligger fastunder så att företagen kan väga in avgiftsnedsättningama i sinplanering och i sina kalkyler. Snabba förändringar skapar ryckighet och onödigasvårigheter för företagen. Likaså måste företagen veta aft konkurrensfördelarnasom avgiftsnedsättningen innebär måste bestå . Ändrar vi försnabbt minskas säkert tilltron tiH systemet. Den i motionen föreslagna branschmässiga utvidgningen somavser att gälla alla näringsgrenar utom den offentHga sektorn skulle medföra enfördubbling av kostnaderna från ca 350 milj, kr, till ca 700 milj, kr, ,I dagens budgetläge är det en betydande utgiftsökning som måste vägas mot andraregionalpolitiska insatser. Det kan innebära risk för neddragningar på andraområden i det regionalpolifiska stödet. Den avvägning som regeringen gjort -mellan generella stödinsatser av typen avgiftsnedsättningar och mera selektivainsatser i det regionalpolitiska stödet -finner utskottet i dagens läge varariktig. Vidare är det av stor betydelse att avgiftsnedsättningeninriktas mot samma näringsgrenar som omfattas av det regionalpolitiska stödet.Detta underlättar också företagens planering och ökar även tilltron tillsystemet. Slutligen kan man, när det gäller den branschvisautvidgningen, anföra att systemet har varit i gång föratt man skall kunna göra en hygglig utvärdering. Med detanförda yrkar jag avslag på reservationerna 34-39, När det gäller samhälle i Kimna kommun har deti två motioner - dels i partimotion 2915, dels i en folkpartimotion avRune m, fl, - föreslagits geografisk och branschmässig utvidgning avnedsättningen av arbefsgivaravgiffen. avstyrker ocksådessa motioner med samma motivering som anförts tidigare. När det gäller sysselsättningsstödet har regeringenföreslagit en kraftig höjning av beloppen per årsarbetskraft i allastödområden. Motiveringen till detta är främst att det är av stor vikt attstimulera företag som ökar sin sysselsättning. Ett annat mofiv för höjningen äratt detta är ett bättre sätt att stödja företag i stödområde A än aft - som deborgerliga partierna föreslår -utvidga nedsättningen av arbetsgivaravgifternatill hela stödområde A, Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen omsysselsättningsstödet öch avstyrker motion 2915 i denna del. Jag yrkar avslagpå reservation 40, I den moderata motionen 2951 av m, fl,föreslås bl, a, att man skall avyttra de delar i industricentra som står tomma.Utskottet finner en sådan åtgärd alltför defensiv. Dessutom kommer detta attytterligare försvåra nyetablering av företag i utsatta orter. Motion 2951avstyrks i denna del, och jag yrkar avslag på reservation 41, I flera motioner tar man upp frågan omlokaliseringssamrådets framtida utformning och inriktning.Lokaliseringssamrådet, som bygger på en överenskommelse mellan , Kooi)erativa förbundet och , harpågått , Syftet var att få en informell kontaktkanalmellan regeringen och de stora industrikoncernernas företagsledningar när detgäller regional- och sysselsättningspolitiska frågor, omfattar samrådetca 170 företag eller koncerner med över 500 anställda. Dessa företag svarar förungefär hälften av de industrisysselsafta i , Riksdagenhar senare beslutat om att utvidga detta samråd till att omfatta även denprivata service- och tjänstesektorn. Detta samråd handhas av SIND, utskottet konstaterar att fömtsättningarna förlokaliseringssamrådet har förändrats. Som bekant har industrins utveckHng undersenare delen av och varit mindregynnsam. Antalet industrisysselsafta sjönk från 1 049 1975 till 887 000år 1983, Industrins anläggningsinvesteringar sjönk också mycket kraftigt underde borgerliga regeringsperioderna. Den uppgång i industriproduktion ochindustrnnvesteringar som skett , och som också inneburit en ökning avantalet anställda, har i huvudsak skett i befintHga anläggningar. Äveninvesteringar inom nya produktområden förväntas ske i anslutning till redanverksamma företagsenheter. Detär främst effektivitetsskäl i en hårdnande konkurrens och större möjligheteratt därmed långsiktigt trygga produktion och sysselsättning på redan etableradeorter som lett till att omlokaliseringen av företagsenheter minskat. Antaletfall av rena nyetableringar eller fiHalutläggningar i samrådsgmppen har varitmycket ringa. Samrådet har därför mera gällt frågor med anknytning tillinvesteringar vid befintliga anläggningar, företagsrekonstmk-tioner etc: Motden här bakgrunden finner industriministern att en översyn avlokaliseringssamrådet bör ske. Utskottetutgår ifrån att det regionalpolitiska syftet kvarstår även efter översynen.Utskottet finner det också angeläget att framhålla att den minskadesysselsättningstillväxten inom den offenfliga sektorn, i förening med mindremöjligheter att lokalisera indusfrisysselsäftningen, kommer att medföra riskerför ökad regional obalans. Det är därför viktigt aft utveckla metoder, så attden privata service- och tjänstesektorn geografiskt kan fördelas jämnare än förnärvarande. Lyckas man inte med detta, måste en ökad privatisering av dennasektor avvisas, även av regionalpolitiska skäl. Därför måstelokaliseringssamråd med företag och motsvarande inom den privata service- ochtjänstesektorn enligt utskottets mening fullföljas med ökad kraft, SamtHgamotionärer, med undantag av , är överens om behovet avlokaHseringssamråd, I den moderata motionen, nr 2951 av m, fl.,yrkas att lokaliseringssamrådet skall avvecklas. Pånytt kan vi konstatera hur dels skiljer sig ut från de övrigaborgerliga partierna i regionalpolitiska frågor, dels som vanligt tror att defria marknadskrafterna även skall .klara av regionalpolitiska insatser.Varifrån får dessa erfarenheter redovisar man aldrig. nämligen inte bara att tropå marknadskrafterna. Kampen mot arbetslöshet och för en regional utjämning harofta fått ske mot just marknadskrafterna. Det är en erfarenhet vi inomarbetarrörelsen fått, både inom och utom vårt lands gränser. Medhänsyn till vad utskottet anfört behöver motionerna 2919 och 2928 inteföranleda någon åtgärd i denna del. Motionerna 546, 1443 och 2954 avstyrks iaktuella delar. Jag yrkar avslag också påreservationerna 42, 43, 44 och 45, Enrad motionärer berör stödområdesindelningen, I två motioner föreslås en översynav stödområdesindelningen för vissa län, I ett stort antal motioner - de flestafrån den allmänna motionstiden - föreslås ändringar i gällandestödområdesindelning, Itvå motioner begärs att kommuner eller delar av kommuner hänförs till stödområdeA, Liknande åtgärd när det gäller stödområde B begärs i nio motioner, som ihuvudsak berör kommuner 1 , I13 motioner föreslås att kommuner eller delar därav hänförs till stödområde C,Dessa kommuner finns företrädesvis i södra och , Vidbehandlingen av dessa motioner i utskottet har vi konstaterat aft varken denparlamentariskt sammansatta regionalpolitiska utredningen ellerindustriministern har föreslagit några förändringar i nuvarande stödområdesindelning. Utskottet,liksom industriministern, finner det viktigt att inte alltför ofta ändra pådessa indelningar. De bör således Hgga fast . Kraveni två socialdemokratiska motioner - 2926 och 2920 - som gäller kommunresp, har genom regeringens beslut blivit tillgodosedda. Medhänvisning till vad som i övrigt anförts anser utskottet att motionerna böravslås. Utskottetvill dock tillägga att regeringen har möjligheter att - utanför stödområdet -ange att vissa kommuner eller orter under en övergångstid kan erhållalokaliseringsstöd. Det gäller i samband med strukturella förändringar inäringslivet på dessa orter. Detta har skett på tolv orter eller kommuner underdetta budgetår. Utöver detta kan regeringen också lämna regionalpolitiskt stödäven utanför stödområdet. är ett sådant exempel. Utskottethar vid sin behandling av motionerna haft tillgång till ett omfattande materialom samtliga län och kommuner, I samband med behandUngen av motionerna har viområdesvis studerat tillgängligt statistiskt material. Det är dock inte möjligtför mig att kommentera alla mofioner. Närdet gäller övre konstaterar utskottet att fortfarande hardet mest utsatta läget. Andelen sysselsatta 1983 låg under riksgenomsnittet,och länet har även den högsta arbetslösheten. Arbetsmarknadssituationen förkvinnorna har lett till en kraftig utflyttning, främst bland yngre kvinnor iglesbygdskommunerna. Tack vare omfattande åtgärder kan dock en förbättringskönjas. De stora basindustriernas situation har stabiliserats. Nyaverksamheter har börjat växa fram med hjälp av ny teknik och nya produkter. Närdet gäller bekräftar stödområdesindelningen länets prioriteradeställning i regionalpolitiken. Utskottet förutsätter att regeringen vidfördelning av länsanslaget beaktar situationen i , Detta gälleräven länen i mellersta och södra . Dennya inriktningen mot tekniska och ekonomiska utbildningar vid högskolorna iÖstersund och /som föreslagits i årets budgetpropositionkommer också att ha stor betydelse i det regionalpolitiska utvecklingsarbetet. Bergslagenär en industriregion som drabbats hårt av gruv-, handelståls-och spcialstålsindustrinsomstrukturering. Orter som drabbas är ofta s, k, enföretagsorter, varföromställningarna blir mycket kännbara. Regeringen och näringslivet har under ettår ställt ca 3,5 miljarder i bidrag, lån och utvecklingskapital tillförfogande. Ett intensivt utvecklingsarbete pågår iBergslagslänen. Regeringenhar beslutat att kommun skall föras in bland kommuner som fårdel av de s. k. Bergslagsmedlen, Utskottet är i avvaktan på resultat av deinsatser som görs inte berett att tillstyrka ytterligare åtgärder. Närdet gäller finner utskottet att den geografiska avgränsningoch de särskilda utvecklingsinsatser som regeringen gjort är väl avvägda. Med det anförda yrkar jag bifall till arbetsmarknadsutskottetshemställan i betänkandet 1984/85:13 och avslag på samtliga motioner med deskrivningar som finns i här berörda avsnitt. Jag hemställer också om avslag påreservationerna 18 och 19 samt 65-82, Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 71 () repHk: Debatten blir litet haltande, eftersom tar uppsocialförsäkringsavgifterna, som vi delvis har diskuterat.Låt mig ändå framhålla att jag efterlyser svaren på de frågor som jag tidigarei debatten har ställt till socialdemokraterna. Vad är anledningen till att manvill utesluta de mest utsatta kommunerna, dvs, kommuner som tillhör stödområdeA, från dem som erhåller sänkningar av arbetsgivaravgifterna? Vivar i regionalpolitiska utredningen överens om att man skulle vidga kretsen avkommuner som skulle få arbetsgivaravgiftssänkningar till att omfatta ävenkommuner i stödområde A, men vi var oense om avgränsningen beträffande deverksamheter som skulle beröras. Medan socialdemokraterna i utredningen menadeatt bara vissa verksamheter skulle beröras ville vi från att allaverksamheter skulle inkluderas. Jag tror också atf det är det riktiga. Detär skillnader mellan kustregionen i , där jag själv bor, ochÅsele, och andra kommuner i inland. begriper inte vad somleder socialdemokraterna fram till det stäHningstagan-de som de har gjort.Inser man inte vilka skiHnader som råder? Förstår man inte att avstånden inominlandet är längre och atf näringslivet i inlandet arbetar under helt andravillkor och har helt andra problem? Man ställer de helt dominerande näringsgrenarna,t, ex, jord- och skogsbruket, utanför förmånen av sänkta arbetsgivaravgiftermen ger den till hofellrörelser och campingplatser i kustregionen. Detta ärdålig fördelningspolitik, och def är det vi reagerar mot, tog också upp kostnaderna. Vårt alternativ kostar inte nämnvärt mycketmer, för det vi lägger ned i ökade kostnader till inlandet sparar vi genom attupphäva sänkningen av arbetsgivaravgifterna i de tre kommuner i därproblemet är väsentligt mindre. Dådet sedan gäller sysselsättningsstödet innebär vårt alternativ att vi vidhållerdet som vi kom fram till i enighet i den regionalpolitiska utredningen, Def harsocialdemokraterna nu avvikit ifrån just med motiveringen attsysselsättningsstödet skulle vara eft alternafiv till den sänktaarbetsgivaravgiften. Men sysselsättningsstödet är ett selektivt stöd, somendast kan utnyttjas av vissa som kan utöka sin verksamhet. Det hjälper intedem som redan har en verksamhet i gång, en verksamhet som skall räddas. Jag beklagaratt socialdemokraterna har gjort denna begränsning i det här fallet. 72 (vpk) replik: betecknar vpk:s förslag om löntagarfondernas aktivaroll i regionalpolitiken som orealistiska. Möjligen har och jaglitet olika uppfattningar om vad som är realism, och vi skaH kanske reda ut detlitet grand. Jagskulle då vilja fråga: Är det orealistiskt atf vilja använda löntagarfondernafUl aff utveckla de egna regionerna och till aft deha i aktivaUtveckHngsprogram för industrins och andra näringars utbyggnad? Är det merarealistiskt atf, som och socialdemokrafin vill, halöntagarfonder som bara investerar i redan befinfliga storindustrier,ellerbedriver placeringspolitik i värdepapper, bidrar till den allmänna spekulafioneni landet utan aft skapa några jobb? Ärdet orealistiskt om löntagarfonderna styrs av valda representantskap ute i deregioner där de skall vara verksamma? Är det mera realistiskt, ifall de skallha handplockade styrelser som saknar verklig anknytning till den egnabefolkningsbasen och som inte är intresserade av någonting annat när det gällerde regioner där de skall arbeta än att kortsiktigt åstadkomma största möjligaavkastning åt fonden? Ärdet orealistiskt att vänta sig att löntagarfonderna skall kunna bidra fill enteknologisk förnyelse ute i de eftersatta regionerna? Skulle det vara exempelpå realism att låta löntagarfonderna investera i den gamla typen avråvamberoende industrier, vars sysselsättning fakfiskt minskar och som därförinte nämnvärt kan bidra till de eftersatta regionernas utveckHng, sett i deflängre perspektivet? Jagfår slutligen fråga: När de många människor i skogslänen som röstade medsocialdemokratin hade förhoppningar på aff löntagarfondema just skulle vara ettmedel som skulle bidra till att mildra och häva arbetslösheten där uppe, var dedå offer för drömmerier eller var de bara offer för de ledandesocialdemokraternas bondfångeri? Menade ni ingenting med def som ni var ute ochsade på valmötena? Anf.73 () replik: Jag vill vända mig till och protestera mot aft han,liksom alla andra socialdemokratiska falare i denna kammare , använder sigav "marknadskrafterna" som något slags skällsord, som en beteckningför någon sorts anonyma sabotörer som bara ställer till elände. Vad är nu dessaförhatliga "marknadskrafter" för någonting? Egentligen är vi ju allaen del av dem. Vi har producenter och företagare som konkurrerar med varor,priser och kvaliteter. Om produkterna inte går att sälja därför atf folk intevill ha dem, får man lägga ned verksamheten, om man konkurrerar på det viset.Jag vill påstå att det är marknadskrafterna som har skapat det välstånd som vihar i vårt land. Ser man efter hur det är i många andra länder, finner man atfmarknadskrafterna i vissa länder har ersatts med regleringar. Hur har man detdå där? Ja, det är infe den situafionen vi vill ha. Detär väl närmast marknadskrafterna i, regionalpolitiken som har åsyftats här. Mananser alltså att marknadskrafterna saboterar regionalpolitiken. Det tycker jaginte. Vad vi vill göra är att kompensera skillnader mellan regioner, så attmarknadskrafterna får verka på samma villkor. Det är ju en av målsättningarna iregionalpolitiken. Jagtycker att man bör diskutera i dessa termer och inte diskutera som ommarknadskrafterna är anonyma sabotörer, som om man inte vet vad de är utan barasäger att det är någonting som man inte vill ha, I andra sammanhang brukar juäven socialdemokraterna fala om att sjunga marknadskrafternas lov. Men det ärtydligen inte den dagen . 74 iBengtsfors (c) replik: hade ont om tid och berörde reservationerna heltflyktigt. Jag skall bara fa upp två saker, för i de följande repHkerna får inteGustav så mycket mer tid på sig. Närdet gäller löntagarfonderna i regionalpolifiken har vi en klar uppfattning,nämligen att de inte har någon uppgift i regionalpolifiken. Och att de inte hardet sade nu klart och tydligt. Men i betänkandet står det litetgrand om att de i alla fall har en viss betydelse i regionalpolitiken, GustavPersson erkände emellertid , konstigt nog, aft de infe har någon betydelse.Det var intressant, Ifråga om och dess omfattning var det enda som aft säga att den var "väl avvägd" - alltså två ord. Det tyckerjag var något för litet för atf kunna springa förbi den punkten, som har varitmycket diskuterad i det här området under en längre fid. Det finns kommunerrunt omkring som anser sig vara mycket orättvist Nr 155 behandlade av regeringen, Jag tycker nog att borde hanågon Torsdaeenden ''*" kommentar tHl att exempelvis kommun har 800personer 30 mai 1985 '-'nettoutpendlar varje arbetsdag - alltså av kommunens totala Tycker att det är rätt och riktigt att man skall ha Resionalpolitiken P ' viset? Vore det inte bättre atf de stannade hemma i och m. m. kunde jobba där i ställetför atf åka tiH - som har så ont om jobb? Anf.75 () replik: Jag vill först säga något till angåendesocialavgifterna. Jag tror inte att lyssnade på vad jag sade,och jag vill därför upprepa skälen, Nedsättningenav socialavgifterna har fungerat , sade jag, och det trorjag är väldigt viktigt att ha i åtanke. Det var ett mycket stort beslut som vifattade när vi bestämde oss för detta. Då måste man verkligen ha mycket påfötterna innan man ändrar på nytt.