prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — Religionskunskapsämnet har en särbehandling i läroplanen, somkräver respekt i detta sammanhang. Dessutom skulle jag gärna vilja se enutvärdering av erfarenheterna från de skolor som använt en ämnesövergripandearbtsmetod i orienteringsämnen, innan jag är beredd att medverka till ettdefinitivt beslut i frågan. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 3i utskottets betänkande. 8GEORG (); Det är bekant att blåser tillstrid om , även om trumpetstötarna kanske inte har varit avdet hårdaste slaget. vill ge intryck av att de företräder nyaidéer. I själva verket dammar de av gamla reaktionära förslag från 1940- och1950-talens skoldebatt. vill återupprätta ett parallellskolesystem. Debegåvade skall med hjälp av en mer än femgradigbetygsskala sorteras ut från de obegåvade - de duktiga för sig och de dumma försig. Det är den gamla högerns skola som företräds av . skolpolitiker tycks ha glömt viktiga skeden iutvecklingen av vår skola. De framstår i det hänseendet som historielösa. Depåstår sig vilja lägga grunden till en helt ny skola, men det är en gammalskola de vill återupprätta. Någon kan säga att gammalt är väl inte dåligt. Nej,förvisso. Mycket av det gamla är värt att vårda och bevara. Men den gamla skolasom nu vill återinföra var en skola bara för somliga. Den var inteen skola för alla, och däri låg dess stora och avgörande svaghet. Det var för att förverkliga drömmen om en skola för allasom det stora reformarbetet inleddes . Vi har kommit långt i vårsträvan att förverkliga dessa skolreformatorers drömmar. Förvisso kvarstår änbrister. Ytterligare reformer behöver genomföras. Vi behöver bl. bildningentill den sammanhållna idéer. Det vore i detta läge ytterst allvarligt om de moderataskolpolitikerna nu Onsd-tpen den skulle lyckas vrida klockan tillbaka. Detär ju känt att inflytandeöver den samlade borgerliga politiken ökar på många områden. När detgäller att riva upp har de glädjande nog inte fått stöd Crundskolnns från deövriga borgerliga partierna. Det betänkande vi behandlar visar Inrnnlan m m mycketklart att står isolerade. De har inget stöd för sina grova attackermot och dess läroplan. Den hittillsvarande debatten i dag harmycket klart visat det stöd som ger nuvarande läroplan.Jag utgår från att detsamma gäller för . attacker mot skolan är både fräcka ochförsåtliga. De vill framställa sig som främsta och enda värnare om kunskap. Deförsöker att ge sken av att andra, främst då socialdemokraterna, skulle varalikgiltiga för kunskaper, ja t,o,m. Detta är naturligtvis enmycket grov förolämpning, närmast kränkande. De enorma insatser som arbetarrörelsenhar gjort för att bygga upp och bygga ut skolväsendet till dagens nivå visartydligare än alla stolta deklarationer och slagord hur stort värdearbetarrörelsen tillmäter en god utbildning. Att bygga en skola för alla är enmycket högre målsättning än den som företräder. I reservation 1 riktar en mycket allvarligbeskyllning och anklagelse mot dagens skola. har berört detta.Det heter i denna reservation att skolan har försummat sinfrämsta uppgift; att förmedla kunskaper och färdigheter. Ja, så står det ireservationen. Detta är naturligtvis i första hand ett angrepp pålärarna. De arbetar efter den läroplan och timplan som har fastställts avregering och riksdag. Som redan har nämnts utarbetades den läroplanen under dentid då vi hade en borgerlig regering med en moderat skolminister. Men också visocialdemokrater tycker att det är en bra läroplan. Vi ställer upp för den. Det kan inte råda något tvivel om att läroplanen läggerutomordentligt stor vikt vid skolans roll som förmedlare av kunskap ochfärdigheter. Det är också vad gällande skollag föreskriver. Därtill kommer attskolministern i de senaste budgetpropositionerna mycket kraftigt har betonatatt skolans självklara uppgift är att ge eleverna gedigna kunskaper. Man kanfinna många citat både i läroplan och budgetproposition som bestyrker detta. vill att SÖ och länsskolnämnderna skallvidta åtgärder för att ge kunskapsmålet prioritet i skolans verksamhet. Jagvill fråga; Vilka åtgärder då? Jag kan inte förstå krav på annatsätt än att SÖ och länsskolnämnderna skall se till att lärarna gör ett bättrejobb. Jag vill därför rikta några frågor till ; Är ni moderatermissnöjda med lärarnas insatser i dagens skola? Vad gör de för fel, följer deinte läroplanen? Pä vad sätt vill ni nu tillrättaföra lärare? I den mycket virriga och motsägelsefulla reservation 1sägs i en passus; "Särskilda utvecklingsprogram är lika självklara för elever med stora personliga resurser som för elever med svårigheter av skilda slag," Denna ]3 läroplan m. m. meningingår i en skrivning där kritiserar jämlikhetssträvandena iskolan. Jag vill gärna få ett förtydligande av denna skrivning. Ansermoderaterna att vi satsar för mycket på de svaga eleverna? Vi socialdemokrater slår vakt om den sammanhållnagrundskohin. Hela utbildningen skall vara tillgänglig föralla. Det är ett viktigt jämlikhetskrav. Alla skall ha tillgång till en bredgrundutbildning och lika möjligheter till fortsatt utbildning i det frivilligaskolväsendet. Den sammanhållna ger gemensamma referensramar förungdomarna. Det är viktigt i ett samhälle som vill värna om demokrati, likamänniskovärde och förståelse för olika individers särdrag. Inom ramen för denenhetliga yttre organisationen och den gemensamma läroplanen skall skolan i detinre arbetet sträva efter mångfald, där man tar stor hänsyn till barnensskiftande förutsättningar och intressen. Det är detta som de senastedecenniernas pedagogiska debatt och utvecklingsarbete i mycket hög grad harägnats ät. Kring det här synsättet har det under också råtten bred enighet i svensk skolpolitik. Jag finner det mycket glädjande attfolkpartiet, , vpk och socialdemokraterna i utbildningsutskottetså tydligt som har skett i betänkande nr 4 än en gång har slagit fast den härgrundsynen. Jag menar att det är ett oskattbart värde att har ettbrett stöd i samhället. Alla bör med förtroende kunna skicka sina barn tillskolan. Jag hoppas därför att inte skall lyckas sprida sin misstrotill vidare kretsar. När nu förordar linjedelning på högstadiet,säger de att det sker av omsorg om de svaga eleverna. Det är ett mycketmärkligt argument. Jag vill betrakta detta som att uppträder somulven i fårakläder. som förhånar jämlikhetstanken hävdarde att det differentierade högstadiet bättre än det sammanhållna skulletillgodose jämlikhetskravet. talar i sin motion inte i klartext omhur linjevalet skall ske. Det skapar ett intryck av att det skall vara ettfritt val. 1 andra sammanhang talar de om differentiering efter enskildaelevers förutsättningar. Jag vill fråga: Vem avgör vilka dessa förutsättningarär? Är det ett fritt val eller är det klassificering efter uppnåddabetygspoäng? Betygen har vi diskuterat , och det är svårtatt tillföra något nytt i betygsdebatten, I reservationerna pläderarmoderaterna nu återigen för mer betyg vid fler tillfällen, fler betygsgraderosv. Jag skall inskränka mig till att kort bemöta vad BirgittaRydle sade om behovet a\' stimulans för eleverna och information tillföräldrarna. Stimulans - ja, visst kan betyg i vissa fall fungera på det sättetmen framför allt för de elever som har förutsättningar att uppnå höga betyg.Stimulansen verkar i motsatt riktning för de elever som är dömda atterhålla ettor och tvåor. Jag tror också att man skall konstatera att stimulans tillatt skaffa sig höga betyg inte alltid är liktydigt med stimulans till attskaffa sig ökad kunskap. Här sätter likhetstecken på fel ställe, såatt säga, 1 strävan efter bra betyg försöker eleverna öka sina prestationer påjust de områden som kan mätas i betygsättningen. Detta kan var och en som harupplevt skolans inre arbete intyga. I denna strävan kan eleverna tvingasatt välja bort kunskapsområden som ur andra synpunkter kan vara nog så viktigaoch som eleverna har starkt intresse av. De lämnar dem därhän, därför att deinte ger utslag i betygspoäng, men därmed går de miste om viktigt kunskapsinhämtande. Låt mig sedan säga något om information till föräldrarna.Jag tror faktiskt att de samtal som är införda - där lärarna möterföräldrarna, ofta tillsammans med eleven - ger betydligt fylligare och bättreinformation till föräldrarna och även till eleverna om elevernas resultat iskolan än betygen ger. Dessutom kommer samtalen oftast också vid ett lägligaretillfälle, vilket ger eleverna möjlighet att förbättra och utveckla sittarbete. Vi säger ja till att behålla betygen som instrument förurval vid övergång till gymnasium och högskola. Det är därför vi har kvarbetygen i årskurs 8 och årskurs 9 och i gymnasiet. Men utskottsmajoriteten villinte vara med om någon utvidgning av betygsättningen. Därför yrkar jag avslagpä de reservationer som berör detta. vill att man lokalt skall få införa betyg ilägre årskurser. Jag tycker inte att man skall fä göra det. Men om nu dettakrav emanerar från en ambition att öka den lokala självständigheten, kan manfråga: År villiga att ge en kommun som så önskar rätt att avståfrån betygsättning i nuvarande årskurs 8? I reservation 6 förordar en övergång till ettannat betygssystem, där man, som det heter, mäter kunskap och inte rangordnareleverna. Det finns i detta sammanhang anledning att påminna om att redan 1979modifierades det relativa betygssystemet kraftigt. Betyget tre är medelbetyg.För övriga betyg skall inte finnas någon given proportion. I normalfallet skallemellertid antalet fyror och tvåor vara fler än antalet femmor och ettor. Dessaär de enda riktmärken som ges för betygsättningen. Det är möjligt att man kangå längre i modifieringen av det nu gällande systemet, men jag vill betona attalla betygssystem i sin tillämpning blir mer eller mindre relativa. Det tordevara omöjligt att så precist ange fasta kunskapsmått att man helt kan undgå attjämföra elever med varandra när man sätter betyg. I reservationerna 2 och 3 behandlas frågan om undervisningoch betygsättning i orienteringsämnena på högstadium. Moderaternamotsätter sig en övergång till ämnesövergripande arbetssätt inaturorienterande resp. samhällsorienterande ämnen. De påstår ati inlärning ochkvalitet i undervisningen är beroende av att ämnesgränserna upprätthålls. Jagifrågasätter starkt det vetenskapliga underlag som kan ha fördetta påstående. I åtskilliga skolor tillämpas med stor pedagogiskframgång ett ämnesövergripande undervisningssätt. I läroplanen finns ocksåstarka förord för detta. tar avstånd från blockbetyg, och det är i ochför sig logiskt, eftersom de inte accepterar det arbetssätt som motiverarblockbetyg. och har mer formalistiska argument för sinreservation. De tycker att regeringen inte har visat tillbörlig respekt förriksdagens tidigare uttalanden. Låt mig mot denna bakgrund konstatera att dettycks läroplan m. m. föreligga ett brett stöd för att stimulera en övergångtill ämnesövergripande arbetssätt. Regeringen uppdrog åt SÖ i en skrivelse inovember 1982 att vidta åtgärder för att stimulera en sådan förändring. SÖskall senast redovisa sin bedömning av när övergängen till ettämnesövergripande arbetssätt i orienteringsämnena på högstadiet kommer att varagenomförd. Mot detta uppdrag har inte rest några invändningar i dennadel. Däremot har sagt att arbetssättet även efter utgången av juni1986 bör vara avgörande för formerna för betygsättning. Regeringen har integjort något som står i strid mot detta uttalande. Uttalandet gäller självfalletfortfarande. Vad som där sägs om betygsättningen efter 1985/86 kan rimligen intebli tillämpligt förrän nuvarande provisoriska bestämmelser upphört att gälla.Jag har mot den bakgrunden svårt att förstå motivet till reservation 3 och denindignation på denna punkt som både och härvisade. Jag har talat något längre än den anmälda tiden. Jagfår väl anledning och möjlighet att återkomma till övriga reservationer ireplikskiftet, gissar jag. Jag skall respektera tidsangivelsen och yrkar meddetta bifall till utskottets hemställan. 9BIRGITTA RYDLE (m) replik: Jag beklagar verkligen den cynism som GeorgAndersson visar här i talarstolen när han talar om elever som är dömda atterhålla ettor och tvåor. Jag tycker faktiskt att med ett sådantuttalande gör en kolossal generell nedklassning av vissa elever. Nej, , det är ingen gammal skola vimoderater vill återinföra. Det vore bra om socialdemokraterna ville erkänna attdet finns brister i skolan . En skola för alla. Ja, men vad har det blivit av de stoltadeviserna? Jo, en skola som egentligen inte passar för någon. Den stelhet som utmärker högstadiet resulterar hosmånga elever i bristande engagemang, i värsta fall t,o.m. i ointresse förutbildning över huvud taget. Jag anser det självklart att skolan skall verkaför elevernas utveckling med en individuellt inriktad undervisning. Men om detsäger socialdemokraterna och de övriga i utskottsmajoriteten ingenting. Manvill ha en sammanhållen inlärning. Den individuella anpassningen får ståtillbaka. Enhetligheten skall gå före mångfalden. Det är en i grunden felaktigsyn på hur skolan skall fungera för dem som skolan är till för, nämligeneleverna. Att kombinera större valmöjligheter på högstadiet medmöjligheter att sedan rätta till eventuellt gjorda felval handlar til syvendeog sidst om att ta hänsyn till eller, rättare sagt, ta till vara elevernassärart. Att få ha en valfrihet är för eleven lika med att skapa ett engagemang,och det är en mycket god grund för att vilja lära mer, att utöka och göra merav sin egen förmåga. Det är avslöjande att socialdemokraterna kallar sädanamöjligheter för segregation. När GeorgAndersson talar om jämlikheten, talar han om den som en enhetlighet,inte som en mångfald. Jag betraktar faktiskt mig själv som Nr44 jämlik medutskottets ordförande, trots att jag inte på länga vägar har samma Onsdapenden sångröst söm han. Men det finns kanske andra saker som jagär duktigare på. 10LARZ () replik: sade att vi resteformalistiska invändningar mot det uppdrag som regeringen har gett skolöverstyrelsen.Nej, , det är inte formalistiska invändningar, utan det är ihögsta grad invändningar i sakfrågan. Det är sant att regeringen har gettskolöverstyrelsen uppdraget att stimulera en övergång till ett annatarbetssätt, som kanske också leder fram till sammanfattande betyg.Men har tillkännagett ett mycket klart uttalande, nämligen attarbetssättet även efter den angivna tidpunkten skall vara avgörande. Det står nu alldeles klart att haruppfattat den första delen av detta uppdrag och har för avsikt att gå ut medinformation till skolväsendet, väcka till debatt och säga att detta provisoriumskall vara t, o, m, /86, Därefter skall det som står i läroplanengälla. Det är alltså inte fråga om formalistiska invändningar,utan det är viktigt att regeringen gör klart för att den härfrågan måste prövas efter det att den provisoriska ordningen har upphört attgälla. Det bör också sägas att det är klara mening att det ävenefter denna tidpunkt skall finnas möjlighet att välja beroende pä detarbetssätt som tillämpas i skolan, Det är således inte en formalisfiskinvändning, utan i allra högsta grad en invändning i sakfrågan. läroplan m. m. 11 () replik: Jag vill göra samma påpekande som LarzJohansson, nämligen att vi här i har talat om provisoriskabestämmelser i vad gäller de sammanfattande betygen. Det handlar alltså inte omett definitivt beslut, även om det verkar så av den skrivelse som har säntsfrån regeringen till . Med anledning av den pågående debatten om läroplanen, därutskottets ordförande förmodade att stod på samma linje som centerpartietoch socialdemokraterna, vill jag deklarera att vi givetvis slår vakt om enprodukt som vi i icke ringa utsträckning faktiskt själva har bidragit till attframställa. Det betyder naturligtvis inte att läroplanen inte skulle kunnaförbättras. Men vi har ännu så ringa erfarenhet av den att det faller sig svårtatt bedöma behovet av förändringar. Övergången till en ny läroplaninnebär naturligtvis vissa initialsvårigheter. Vi måste ge skolan och desslärare tid att omsätta läroplanen i praktisk verklighet. 12GEORG () replik: Jag vill först säga att jag uppskattar attLinnea Hörlén ä vägnar ansluter sig till den gällande läroplanen.Det bekräftar vad jag tidigare konstaterat, nämligen att stårisolerade i den 2 protokoll 1984/85.44 Låt mig sedan till upprepa en fråga som jagställde i mitt anförande och som jag tycker är viktig: Anser att vinu anvisar för stor del av skolans resurser till de svaga eleverna? Man kanläsa ut det av en passus i en av era reservationer. Jag tror inte att jag uttrycker cynism om jag konstaterar,av erfarenhet, att somliga elever upplever sig inte kunna få högre betyg änettor eller tvåor. Jag konstaterar också att de finner väldigt litet avstimulans i betygssystemet. säger att vi har en skola som intepassar för någon. Jag har aldrig hört en så ohyggligt hård dom över den svenskaskolan, en skola som bygger på den läroplan som började tillämpas för tvä ärsedan. Efter mångårigt reformarbete, ingående debatt, försöksverksamhet ochallt sådant har vi fått en skola som inte passar för någon! Menar BirgittaRydle egentligen vad hon säger? Det kan inte tolkas som annat än ytterligareett hårt angrepp mot lärarkåren. Den tycks misslyckas med det mesta. Är det inte sä att vi har behov av en gemensam kunskapsbasi samhället? Ligger det inte ett mycket stort värde i detta, ?Det är en av grundpelarna i det svenska skolsystemet och den sammanhållnagrundskolan. Bekänner sig till den grundsynen att vi har behovav en gemensam kunskapsbas i samhället? Självfallet ligger i skolan viktig stimulans till att läramera på olika områden. Jämlikhet står inte pä något sätt i motsats tillmångfald. Jag får tacka för betyget pä min sångröst. Jag får kvittera med attBirgitta Rydle säkert kan mänga saker mycket bättre än jag. Även efter 1985/86 skall arbetssättet vara avgörande förbetygsättningen, . Det är vad utskottet har sagt. Det är dåviktigt att diskutera arbetssättet. Jag tycker att det är den diskussionen viskall föra - inte diskutera betygsättningen i första hand utan arbetssättet.Vill och stimulera till ett ämnesövergripandearbetssätt, som också läroplanen ju uttalar starka förord för? 13BIRGITTA RYDLE (m) replik: Jag är helt överens med om attskolan skall ge en gemensam kunskapsbas ät alla elever. Men skolan måste ocksåkunna ge mycket mer åt eleverna. Jag sade faktiskt inte i mitt anförande attjämlikhet var någon sorts motsats fill mångfald. Jag sade tvärtom, attjämlikhet går utomordentligt väl att förena med mångfald. Det är just mångfalden i skolan vi moderater efterlyser,för att varje elev skall kunna finna sig till rätta. Den elev som ärintresserad av matematik och kan mycket i det ämnet skall sporras att gåvidare. Den som är intresserad av och mycket duktig i teckning skall sporrasatt gå vidare där. Varje elev har intresse och fallenhet för någonting, och dåär det skolans uppgift att också se till att eleverna får utveckla just det. Vi har aldrig påstått att en för stor del av skolansresurser går till de svaga eleverna, och vi tycker inte heller att det gör det.Men kanske skulle resurserna till elevernas bästa kunna fördelas pä ett annatsätt än . Så till detta att vi har fått en skola som inte passar förnågon. Det beror just på att vi inte har fått den mångfald som eleverna harrätt att kräva. Det är detta vi vänder oss emot, och i vår reservation har vibegärt att skolan skall få denna mångfald. 14 () replik: Fru talman! Några kortasvar på frågor: Arbetssättet är det viktiga och det skall varaavgörande. Vi har också varit med om det riksdagsbeslut som är det första ledeti detta resonemang, nämligen att skall ha i uppdrag attstimulera ett sådant arbetssätt. Men det återstår ju som jag harpekat på: gjorde ett mycket viktigt förbehåll, och då är detallvariigt när i sin information säger - jag skall citera enliten bit än en gång: På förfrågningarna svarar vi att fr, o, m, /87gäller skolförordningens bestämmelser om att sammanfattningsbetyg skall ges. Då handlar det inte om arbetssättet, utan man svarar raktut att fr, o. m, det tillfället skall sammanfattningsbetyg ges. Detta är inte iöverensstämmelse med riksdagsbeslutet, och det måste vi påtala så attskolöverstyrelsen får kännedom om det och också i sin information talar om, vadriksdagen de facto har beslutat. Detta, , är en viktig fråga och inte enformalistisk synpunkt. läroplan m. m. 15 () replik; Jag är klart medveten om att ettämnesövergripande arbetssätt har mänga pedagogiska fördelar, men ärdet förenat med en del svårigheter, som jag pekade på i mittinledningsanförande. Det gäller lärarnas utbildning, läromedlen och ävenreligionskunskapsämnets ställning, som ju är litet särartad eftersom man harett visst timtal angivet för undervisningen i religionskunskap. Möjligheten attvälja bort ämnet finns också fortfarande kvar. Så har vi, som , den formalistiska frågan. Faktum kvarstår, det finns inget definitivtbeslut om att införa ett ämnesövergripande arbetssätt. Regeringens skrivelsetill föregriper det beslutet. 16GEORG () replik: Jag ber om överseende med att jag tar tid påmig för att gå hit fram fill talarstolen. Jag tycker att det känns som att talai radio att stå där längst bort och växla repliker; det är betydligt meralevande att få se debattörerna i ögonen, även om de inte är så många ikammaren. försöker nu svara på frågan, om vi satsarför mycket på de svaga eleverna, och säger att det gör vi inte. Men i nästaandetag säger hon att fördelningen borde ske på ett annat sätt än i dag.Fördelningen mellan vad dä? Mera till de högpresterande? På vems bekostnad i såfall? Ärmoderaterna beredda att totalt sett satsa mera pä ? läroplan m. m. uppfattar dem så, att de vill spara mer än någon annan pågrundskolan, att de vill minska resurser. vill de göraen annan fördelning; mera till de högpresterande. Då kommer frågan tillbaka:Vilka följder får det för de svaga eleverna? Jag känner mig inte lugnad avBirgitta Rydles svar på den punkten. Den sammanhållna innebär visst inte attspecialintressen skall sättas på undantag. Det är viktigt att stimulera utvecklingen av olika eleversspecialintressen. Men också behovet av en gemensam kunskapsbas är så väsentligtatt det ger oss anledning att slå vakt om den sammanhållna medgällande läroplan. Inom den ramen finns det möjligheter - och skall utvecklasytterligare möjligheter - att stimulera olika elevers specialintressen. Jag tackar för att nu ställer upp för enstimulans till ett ämnesövergripande arbetssätt. Det är bra att detta blirsagt. SÖ har också fått uppdraget att arbeta i den riktningen. Vi har förklaratatt arbetssättet skall vara avgörande även efter 1985/86. Vi får se 1985/86 hurlångt vi har kommit på den vägen. Det får naturiigtvis konsekvenser för hur manskall bedöma betygsättningen. citerade tjänstemäns inom SÖ uttalanden inågon tidning. Det är dock hemskt svårt att föra en debatt på det underlaget.Jag kan bara bekräfta att SÖ inte har tagit ställning i denna fråga. Det äruppgifter som jag har inhämtat frän SÖ:s högsta ledning. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 17PER (): Tillåt mig att uppehållamig vid vad jag menar är två felslut i socialdemokratisk skolpolitik. Det förstafelslutet handlar om förhållandet till socialdemokratins egna mål, det andra omförhållandet till den föränderliga omvärlden. Det första felslutet rör mer konkret hur man bäst främjaren social utjämning i samhället. Som redan har framgått av debatten tidigarehär anser socialdemokratin att en social utjämning bäst främjasgenom en sammanhållen skola. Härigenom kan alla, heter det, fä en sä bredgemensam kunskapsbas som möjligt. Jag menar, fru talman, att felslutet liggerdäri att den sammanhållna skolan med till visshet gränsande sannolikhet lederåt rakt motsatt häll, liksom andra utbildningspolitiker på densocialdemokratiska kanten är naturligtvis väl medveten om de undersökningarsom droppar in och som talar om hur den faktiska utslagningen i skolanär.