prot · G809167 · 1984-12-31 00:00:00 — Men de lämnar frågan om vad de själva villgöra obesvarad. Jaghörde finansministern säga i ett tidigare skede av debatten att regeringen i budgetpropositionenoch komplefferingspropositionen i detalj hade redovisat hur regeringen villeatt ekonomin skulle utvecklas och vilka åtgärder som skulle vidtas under dekommande åren. Detta är inte sant. Vi vet att det kommer att bli nödvändigt medmycket stora awikelser ifrån def som står i budgetproposition ochkomplefteringsproposition. De fyra panikpaket som vi har fått bara under defsenaste året talar ju ett alldeles tydligt språk när det gäller nödvändighetenatf komplettera de förslag som regeringen har lagt fram. Vi kommer, som jagsade, aff presenteras nya panikpaket gång på gång, så länge statsmakterna inteför en mera långsiktig och planmässig finanspolitik. Förevalet sade att det var odemokratiskt att inte före valet redovisavilka åtgärder man tänker vidta efter valet. Jag påminde om detuttalandet i en debatt som vi hade här i kammaren, och isin sista replik, när jag inte längre hade möjlighet att bemöta honom, svaradestatsministern : Ja, det var odemokratiskt att inte tala om vilkabesparingar man skulle göra när man först hade sagt atf det krävdes besparingari storleksordningen . Om man inte hade sagt någonting omhur mycket som behöver sparas efter valet skulle man tydligen inte heller hanågon demokrafisk skyldighet atf lämnabesked före valet. Detta är naturligtvis ett rent nonsensbesked, en undanflyktfrån statsministerns sida. Låt oss bortse från detta, för nu harsocialdemokraterna genom redovisat att det krävsbesparingar på 10-15 miljarder . kräver väljarna attfå veta vad def är socialdemokraterna har i kikaren. Iblandsvarar socialdemokraterna på frågor av det här slaget genom att hänvisa till deår som har varit. Vi skall fortsätta atf driva polifiken på samma sätt som vigjort , säger man. Vad betyder det för någonting? Hurskall vi tolka det beskedet? Betyder det att pensionärerna, trots vad som sägsföre valet, kan räkna med aft efter valet råka ut för en kraffig sänkning avpensionerna på någonstans , per pensionär? Är det detbesked som socialdemokraterna viH ge väljarna, pensionärerna, när man säger attdet skall bli likadant som som gått? Ellerär det besked som man vill få fram genom uttalandet atf viHaägarna skall räknamed en ökad skatt på ,, en ökning av mervärdeskatten med mellan 1 000och , eller att bensinskatten skall öka med ,? Om det är så viskall tolka beskedet att allt under nästa mandatperiod kommer att fortsättaprecis som under den mandatperiod som snart ligger bakom oss, kan man då inte iklartext säga atf def blir skattehöjningar med det här innehållet, lägrepensioner, eller möjligen andra åtgärder som regeringen planerar? Jaginstämmer i de frågor som ställde till , Jag delar UlfAdelsohns och andras uppfattning atf det är nödvändigt att socialdemokraternaföre valet lämnar besked i dessa vitala frågor. Annars kommer väljarna inte attkunna göra de rationella val som det är nödvändigt att de får chans att göra ien demokrati. Att kämpa för socialliberalä värderingar är också att kämpa för enfungerande marknadsekonomi. Det finns åtskilliga positiva inslag i denekonomiska utveckHngen i . Men def beror inte påatt de socialisfiska inslagen i regeringens poHtik har slagit igenom. Om mangår tillbaka till det krisprogram som socialdemokraterna under ledning avIngvar tog fram 1981 och ser vad det var för åtgärder som man då troddeskulle få fart på svensk ekonomi, kan vi konstatera aft det infe var dessaåtgärder som åstadkom positiva effekter, utan helt andra åtgärder.Förklaringarna till att det går ganska bra i svensk ekonomi är infe någrasociaHstiska selektiva åtgärder, statliga investeringar, striikturfonder, marknadsrådeller liknande som föreslogs 1981, utan det är naturligtvis i första hand dengoda internationella utvecklingen. Den förklarar av denexportökning som vi har haft . Devalveringarna 1981och 1982 har självfallet också bidragit. De förklarar avexporfökninjgen. De har naturligtvis varit viktiga nog ändå, för de gjorde detmöjligt för svensk industri att haka på ovanligt snabbt när konjunkturuppgångenkom. Tillbilden hör också en serie åtgärder som de borgerliga regeringarna vidtog före1982. Jag vill särskilt peka på den vitalisering av aktiemarknaden som skeddetill följd av de åtgärder som beslutades och som 1981 och 1982 tillfördesvenskt näringsHv nytt kapital. Utan det nya kapital som över aktiemarknadenkom till de svenska företagen hade infe många av satsningarna kommit fillstånd, satsningar som har burit frukt. RudolfJalakas, dåvarande chefekonom, hade rätt när han kommenterademittenregeringens sista budget. Han sade att vi definitivt var på rätt väg.Bordet börjar bli dukat för en exporfledd expansion. Precis på det sättet hardet ock.så blivit. Dettainnebär naturHgtvis inte atf socialdemokraterna övergivit sina sociaHstiskavisioner. Tvärtom har man i skydd av den goda internationella ekonomiskautvecklingen och devalveringen genomfört en rad åtgärder med klartsocialistiskt innehåll. Denegativa effekterna av många av de här åtgärderna har i någon mån dolts av denpositiva ekonomiska utvecklingen internationellt. Men när konjunkturna sviktarkommer effekterna av åtgärderna att synas desto tydligare. Defsom alla dessa åtgärder innebär är aft de undergräver marknadsekonominsmöjligheter att fungera väl. Varje steg kan möjligen synas litet, taget försig, men lägger man ihop de olika stegen skaH man finna atf de leder oss på felväg. Det är det som jag har kallat för de små stegens tyranni. Låt mig ge femexempel. 1, I en väl fungerande marknadsekonomi är det viktigt att det enskildaägandet är mycket omfattande. Men håller ägarstrukturen på att snabbt ändrasi svenskt näringsliv, Def institutioneHa och kollektiva ägandet ökar på bekostnadav det enskHda ägandet, och detta är en utveckling som drivs fram avsocialistiska åtgärder, t, ex, införandet av löntagarfonder och en rad åtgärdersom skattemässigt missgynnar enskih aktiesparande. Löntagarfonderna kommer, omde skulle bli bestående, aft i grunden ändra förutsättningarna förmarknadsekonomins funktionsmöjligheter. Aktieägare som tillförs kapitalautomatiskt, utan att behöva vinna några enskilda sparares förtroende och sominte har någon egentlig morot att eftersträva lönsamhet, kommer i längden attbli dåliga ägare. När de uppnår den dominerade ägarposition som maneftersträvar från socialdemokraternas sida, kommer det svenska näringslivet atfvara illa ute, 2, I en väl fungerande marknadsekonomi är statsmakternas roll atf angeallmängiltiga spelregler för företagen. När beslöt atfregeringen i fortsättningen skall utse styrelseordförande i de privata affärsbankerna,så gjorde man ett principiellt sett mycket allvarligt avsteg från denprincipen. är def i slutna styrelserum som regeringen skall utöva sittinflytande, nu har man lagt grunden för en utveckling mot mygelekonomi, 3, I en väl fungerande marknadsekonomi spelar prisbildningen en centralroll. Den är def signalsystem som samordnar myriader av beslut hos enskildahushåll och företag. Politiska ingrepp i prisbildningen innebär aHfid snedvridningar.Därför är det oroande aft regeringen inte mindre äntre gånger har tillgripit prisstopp och prisregleringar av olika slag. När man hörordet prisstopp kan man tro aft det innebär att priserna stoppas, men som vi harsett leder det enbart till att man får snedvridningseffekter i ekonomin, 4, väl fungerande marknadsekonomi är def viktigt att man tillåter ekonomisk framgång. Vill man stimulera risktagande, så är det viktigt att man tillåter vinster. Vill man uppmuntra arbete och utbildning är det viktigt att det lönar sig att arbeta och skaffa sig utbHdning, Och viH man ha fler jobb är det viktigt att man visar sin uppskattning av företagsamheten. Men hur är det? skriver i sin bok : "I sfäHet för atflåta spirande planfor växa upp och bära rikligt med frukt är man alltför snabbt där med skattesekatören och beskär så atf tillväxten försenas ellerförhindras," har skattesekatören kommit flitigt till användning. Förmö genhetsskaften har skärpts, skaftereform har urholkats, def enskilda aktiesparandet har genom en serie åtgärder missgynnats, löntagarfonderna tar en del av de vinster som kan genereras i företagen, Socialdemokrafisk fördelningspolitik går framför allt ut på atf kapa topparna, i stället för atflåta de nya skotten växa och ge oss resurser att angripa ofärden, 5, Detär viktigt att vi tillåter enskilda initiativ och att vi ger konsumenterna valfrihet, Def skall naturligtvis infe bara gälla för bilar och för tandkrämutan också för den typ av tjänster som i huvudsak produceras i offentlig regi. Den socialdemokratiska regeringen, Hksom socialdemokratiskt styrda kommuner och landsting, har systematiskt missgynnat enskilda alternativ inom de här områdena. Strategin har varit alldeles uppenbar: man vill förstärka monopoltendenserna med sikte på faktiska monopol. Omvi inte vill ha en utveckling mot en allt mer centralstyrd ekonomi utan villutveckla en marknadsekonomi som fungerar väl, då är det mycket viktigt att viändrar kurs - attvi avvecklar löntagarfonderna och stimulerar enskHt aktieägande iandel-i-vinsf-system, attvi anger spelregler för företagen men låter dem själva bestämma inom ramarna,fatta beslut på egen hand, t, ex, om vilka som skall vara ordförande istyrelserna, att vi avvecklarregleringar av olika slag, t, ex, prisregleringen, attvi sänker marginalskatterna, så aft nästan alla får behålla åtminstone hälftenav en inkomstökning, attvi inflationsskyddar skafteskalorna, så att inte inflationen automatiskt höjermarginalskatterna och inkomstskatterna, och attvi avskaffar förmögenhetsskatten på maskiner och byggnader i småföretag. Detär också viktigt att vi uppmuntrar enskilda alternativ på de områden där denoffenfliga servicen dominerar. Attkämpa för socialliberala värderingar är aft kämpa för aft ge människor störrevalfrihet - större frihet att själv bestämma vilken doktor man skall gå fiH,vilken tandläkare och vilken sjukgymnast man skall gå till, större frihet attbestämma vilken tillsyn ens barn skall ha, osv. För atf ge denna större frihetär det viktigt att vi på många områden bygger ut den offentliga servicen, menockså atf vi släpper fram enskilda alternativ, som många gånger på ett bättre sättkan tillfredsställa enskilda människors och enskilda hushålls efterfrågan. Detär viktigt aft vi ger människor större frihet att själva bestämma om sina liv,utan politiska pekpinnar, socialdemokratiska skräckpropagandan utmålas alltid de enskildaalternativen som ett hot mot den sociala tryggheten. Vi ser dem infe på defsättet, vi ser dem tvärtom som komplement till den offentiiga sektorn-värdefulla komplement som ger oss en bättre välfärd, Ifebruari var nere i och höll eft tal till verkscheferna, därhan tog upp detta med offenflig sektor och enskilda alternativ. Jagkommenterade talet något i vår februaridebatt. har det här talet kommit ut ibokform, och det är väl för atf man skall ge talet en alldeles extra status.Det är som står som utgivare, I detta tal, liksom i mångaandra, talar om de offentligansfälldas värdefulla insatser. Jag haringa som helst svårigheter atf instämma i detta - att offentliganställda oftagör utomordenfligt värdefulla insatser för sina medmänniskor. Men när hanutdömer enskild verksamhet som konkurrerar med eller kompletterar denoffenfliga verksamheten, då är hans svepande krifik fullständigt orimlig. Fårjag anföra bara ett enda exempel på en sådan här enskild verksamhet, BeritUllberg är sjuksköterska. Hon jobbade fram tiH på Ulleråkerssjukhus i , Hon reagerade mycket starkt mot atf de psykiskt sjukamänniskorna infe fick någon egenflig vård, atf man lade många människor i sammarum - ja, de låg nästan på varandra i salarna på , Då bestämde hon sigför att bryta sig loss och skapa någonting annorlunda, ett alternativ till denvård som kunde ge. Och så köpte hon engård nere vid som heter Finjagården, Där har hon skapat enannorlunda vård för psykiskt sjuka, en hemlik miljö, där bl, a, alla gäster kanfå ett eget rum. De resultat som hon har nått imponerar på alla som har varitdär. Glädjande nog anlitas också hennes tjänster mycket frekvent avlandstingen. Dettaexempel illusferar vad en enskild människa kan åstadkomma, vilka drivkraftersom kan ligga bakom när man vill skapa ett sådant här alternativ till denoffentliga servicen. Men def illustrerar också den harmoniska samverkan som mankan komma fram till mellan den offentliga sektorn - i det här falletlandsfingen - och enskilda alternativ, BeritUllberg är inte ensam. Det finns flera tusen andra runt om i landet, påvårdhem, i förskolor, på privata läkarmottagningar och fandläkarmotfag-ningar,i privata skolor, som gör utomordentligt värdefulla insatser för sinamedmänniskor. Därför är kritik mot dessa människor oförskämd. Deväntar fortfarande på en ursäkt från , men från statsministern hörsinte eft enda litet pip. Det är svagt. Menhans kritik är inte oförskämd bara mot dem som jobbar inom enskildaverksamheter utan också mot de offentHgansfällda, ty vad är det som gör demmänskliga, varma och förstående? Är det deras offenfliga anställning, eller ärdet deras intresse för och kärlek till de medmänniskor som de på olika sätthjälper? Ja, infe är det anställningsformen som gör att de kan åstadkomma godaresultat utan just deras intresse för medmänniskorna. Jag vet aft det ofta är svårt atf jämföra enskilda verksamheter ochoffentliga verksamheter, men faktum är att de enskilda verksamheterna ofta ärbilligare än de offenfliga. Då måste man ställa sig frågan: Vad beror det påatf def är på det sättet? Jag tror aft def alldeles självklara svaret är aftdef beror på företagaranda. Jag som själv är uppvuxen i ett småföretag harganska lätt atf förstå vad detta med företagaranda är för någonfing, Ismåföretag ställs det stora krav på anpassning till kunder och till deanställda. lönsamhefspress, som naturligtvis berör all enskildverksamhet, finns def ändå mycket utrymme för mänsklig värme och rättvisa - ja,för socialt ansvar i ordets allra bästa mening. Detär skillnad på färgburkar och barn, kan säga. Och visst har han rätti det - det är skillnad på färgburkar och barn, men kraften som driver enfärghandlare som min pappa eller en vårdhemsföreståndare som en läkare med en privatmottagning eller en förskollärare, som har startaten förskola privat, eller en skolledare, som leder en privat skola, är ändådensamma. Småföretag och levande alternafiv till den offentliga sektorn är avstort värde. De hotar inte välfärden, utan de bidrar till en bättre välfärd. Attkämpa för socialHberala värderingar är också aft kämpa för atf spåra ochåtgärda den ofärd som finns mitt i välfärden, Def är vikfigarefördelningspolitik än atf kapa topparna. Det handlar om att hjälpa föräldrarmed handikappade barn, så att de kan få litet avlastning ibland med hjälp avstödfamiljer eller korftidshem. Det handlar om aff hjälpa föräldrar medmissbrukande barn, så att de kan komma ur det helvete som missbruket innebär. Detär ganska fantastiskt att leva i ett land där det anses vara möjHgt attförbjuda människor att gå mot röd gubbe eller att förbjuda människor att plockablåsippor men där det inte skall vara möjligt att förbjuda knark. Det måste bHen ändring på det. Attspåra ofärden innebär också att ta itu med den ofärd som drabbar alla demänniskor som lever i flerbäddsrum på våra långvårdsinstitutioner, Def ärbakgrunden till krav på rätfen fill ett eget rum för gamla ochhandikappade i långvården. Varförpratar ni så mycket om det där? Det tycker ju viockså. Det tycker väl alla, Alla tycker väl aft de människor som bor pålångvårdsinstitutioner skall få rätt till ett eget rum. Detär möjligt aft def går att få full enighet kring välvilliga uttalanden - jagvill inte förneka det. Men det räcker inte med välvilja, det krävs politiskvilja och poHtisk handling, om det skall bh någon ändring. Häromdagendiskuterades den här frågan i kammaren. Då hade föreslagit i enmotion att skulle anta en tioårsplan för att ändra långvården iSverige, så atf gamla och handikappade fick rätt till eft eget rum,Tioårsplaner för att reformera samhället är inget ovanligt för , Imitten av 60-falef beslutade om t, ex, eft tioårsprogram förbostadsbyggandet, det s, k, miljonprogrammet. Den gången handlade det om attbygga bosfäder för stora grupper; kanske för 2,5 miljoner människor, Dågick def bra att anta en tioårsplan, men handlade det om att skapa enrimligare och mänskligare standard för några tiotusental människor, en litenoch röstsvag grupp. Då avslog man kravet på en tioårsplan. Det är i praktiskhandHng, i konkreta ställningstaganden som den verkliga viljan avslöjas. Skalldet bli verklighet med rätten till ett eget rum krävs def mycket tjat och mångakampanjer från folkparfiets sida framöver. Attkämpa för socialliberala värderingar, herr talman, är också att kämpa för ettgeneröst u-landsbistånd. Vi har skakats av det bräckliga stöd somu-landsbisfåndef har haft i när det har knakat litet iekonomin, har socialdemokraterna svikit enprocentsmålet. villgå ännu längre och kraftigt skära ned u-landsbiståndet. Men det är viktigt attäven mitt uppe i valrörelsen i erinra om människor långt ifrån vårteget land som inte ens i sin vildaste fantasi kan drömma om def välstånd som vihar i , som bara kan drömma om att få litet mat för dagen i magen ochaft få fak över huvudet. Detär naturligtvis sant atf vi inte kan hjälpa alla människor i världen. Men aftvi inte kan hjälpa alla utgör inte något skäl för att vi inte skall hjälpanågon. har uttryckt denna tanke i en fin liten dikt: Jordenkan du inte göra om. Stilla din häftiga själ. Endast en sak kan du göra; en annanmänniska väl. Mendetta är redan så mycket aft själva stjärnorna ler. En hungrande människamindre betyder en broder mer. Def återstår tillvalet. Kanske kommer vi under dessa atf se mest av de storaelefanternas dans. Men det kommer också - för vår del - atf bli avmyrans flit, av vår kamp för socialHberala värderingar: - för en ekonomisk poHtik som kan gefull sysselsättning, - för ett levande alternativ för människor, så atf defår större valfrihet, - för en levande demokrati, där människor på eftrationellt sätt kan ta ställning till alternativ som hänger ihop, - för en politik som innebär att man upptäcker,spårar och undanröjer ofärden mitt i välfärden, - för aft gamla och handikappade inom långvårdenskall få rätt till ett eget rum och - för ett generöst u-landsbistånd. En hungrande människa mindre betyder en broder mer.En kamp för socialliberala värderingar är en kamp för socialt ansvar utansocialism. Underdetta anförande övertog andre vice falmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.31 (vpk): Jag ber om ursäkt för aff infe jag, i likhet med "", har någon söt Hten barnhistoria att inleda mitt anförande med -t,ex, om myrans kamp mot den stora elefanten. Möjligen skulle jag kunna återgenågra berättelser ur levande livet om umgänget mellan parfier. Men många andrahar redan gjort det, så jag avstår. Omnågra timmar avslutar den här en valperiod som i långa stycken harvarit mycket besvärlig, och går vi till val. Det finnsdärför anledning att försöka sammanfatta de här fre åren, dra slutsatser och seframåt - inte bara utöver det förestående valet utan även utöver den kommandevalperioden, och kanske också litet längre än så. Låtmig börja med aft göra en iakttagelse. Det gäller någonting som varit särskiltmarkant . har vi ju fått se hur deborgerliga partierna har förvandlats till ett enda högerblock i politiken.Under Svenska arbetsgivareföreningens ideologiska kommando har Adelsohnshögerparti blivit det största och starkaste borgerliga partiet. ochfolkpartiet har inte bara förlorat väljare fill det partiet, utan de har ocksåtvingats till politisk reträtt - så långt att de , såvitt jagminns, har utnämnt högerledaren till det borgerHga blockefsstatsminis-ferkandidat. Detre förenade högerpartierna har glidit långt ut till höger i politiken.Följdriktigt har de också uppträtt mycket mera aggressivt och utmanande än tidigare- vilket understryks både i dagens debatt och i debatter . Dessapartier har förhoppningar om att vinna höstens val och att fåbilda regering- med ytterligare ett hjul under vagnen. Och vad ärdet då de vHl använda regeringsmakten till? Jo, det har vi fått besked om. ViskaH börja med en rivstart, vi skall regera med flygande fanor och klingandespel, sade statsministerkandidafen. Och nog lär def bli en föreställning som desvaga i detta samhälle sent kommer att glömma. Vaddef i praktiken handlar om åren gigantisk ekonomisk omfördelning från dem somredan har det svårt till dem som redan har def gott ställt. De som redan harskall få mer ändå, mycket mer ändå. Det är uppenbart atf de borgerliga viH slåsönder och samman hela den sociala gmndfryggheten. De nekar naturligtvis tiHdetta, därför att det inte är någon bra valfråga att gå ut öppet med. Om mangår igenom de borgerliga förslagen, finner man emeHertid atf def är så. Deborgerliga skall ta ännu mer pengar från kommunerna. Avsikten med det är attmedvetet försämra samhällets stöd och sociala service. Följden blirnaturligtvis atf utbyggnaden av barnomsorgen kommer att avstanna, ochförmodligen måste också många daghem slå igen, på grund av att kommunerna saknarpengar för atf bedriva en meningsfull verksamhet eller att vanliga löntagareinte har råd att betala de kraftigt höjda avgifterna. Fårmoderaterna som de vill blir det också kraftiga försämringar för de gamla ochsjuka. Kommunerna kommer inte aft ha råd att bjuda de gamla den vård och omsorgsom de förtjänar efter ett livslångt slit. kommer def atf bli färreanställda, ännu mer arbete för en redan hårt pressad personal och mindre fid förde sjuka som behöver tröst och omsorg. Färdtjänsten kommer också att försämrasoch fördyras. Besparingarnakommer aft gå ut över skolan - vad man nu skall kunna spara där, efter desenaste årens upprepade nedskärningar och besparingar. Besparingarna- eller nedskärningarna, som det rätteligen skulle heta -kommer aft på effbrutalt sätt slå sönder den sociala omsorg som har byggts upp i detta land.Gamla och sjuka, barn och ungdomar kommer inte i fortsättningen att få kännaden trygghet de har vant sig vid och tagit för given. Deborgerliga partierna vill också kraftigt dra ned på def ekonomiska stödet tillde sämst ställda och på utgifter som det har rått enighet om. De villavveckla bostadssubventionerna, vilket får till följd att boendekostnadernaför vanliga löntagare, både i småhus och i hyreslägenheter, ökar med tusentalskronor. Devill avskaffa mafsubventionerna, vilket får till följd att matpriserna, framförallt mjölkpriset, sfiger mycket kraftigt. vill där gå längst: ,mer för mjölken, ropar glatt. Lycka till, ! En litermjölk skulle i så fall kosta åtskilligt mer än en liter bensin. Jag skullekunna fortsätta uppräkningen. Somom infe allt det här vore illa nog, vill de borgerliga dessutom försämra arbetslöshetsförsäkringen,så att de arbetslösa skall stå för en ännu större kostnad än de gör ,utöver att de går arbetslösa. De borgerliga vill höja taxor och avgifteröverallt där de kommer åt. De vill än en gång ge sig på sjukförsäkringen - nugenom att sänka ersättningen, så att en vanlig LO-medlem förlorar ca ,på en vanlig förkylning. Dessbättre har en del centerpartister fått kalla fötter. Men eftersom viljan aftsitta fillsammans i en regering är så stark, kryper de väl dit också i dennafråga. Varförföreslår de borgerHga då allt detta? Jo, def gör de för att få råd aft sänka dehögavlönades marginalskatter med ytterligare ett antal miljarder-det är denstora frågan. Den som svälter sig fram på en halv miljon skall fåytterligare , i skattelättnad - det är lika mycket som en vanliglöntagare får ut efter skaft och som han eller hon skall leva på under eff heltår. Deborgerliga vill ge de högst avlönade tiotusenfals kronor i skaftelättnad,som de har mage att kräva atf den blygsamma och otillräckligaskatterabatten på , till löntagarna infe skall betalas ut.