prot · G80976 · 1984-12-31 00:00:00 — Både bosladsministern och jag vet att det just blandhushållen ulan barn -även om de anlalsmässigt inte utgör en så stor grupp -finns väldigt många ungdomar och ensamslående som lever under mycket svåraekonomiska betingelser och för vilka bostadsbidragen, även om de inte är höga,har stor betydelse. Jag beklagar att regeringen redan i budgetpropositionen harlagt fram elt sådant här förslag, och jag hoppas självfallet att del vidutskotts- och den fortsatta riksdagsbehandlingen skall kunna ske en ändring pådelta område. Det sades alt hyreshöjningarna nu har varit de lägsta , och det är riktigt. Men fortfarande utgör poslen bostadskostnader denstörsta utgiftsposten för de enskilda hushållen. Det skedde en övergång förnågra år sedan: tidigare ledde livsmedelskostnaderna, men harbostadskostnaderna blivit den största posten. Jag nämner detta för attunderstryka vikten av att det vidtas åtgärder för att sänka boendekostnadernaoch därmed hyrorna. I milt förra anförande läste jag upp vadcentern och hade sagt om förmögenhelsöverföringarna när de ladefram sina förslag om hyreshusavgiflen, nämligen alt de möjligheter att höjahyrorna som bruksvärdessystemel innebar var oacceptabla och att dessa pengarskulle hamna i de privata fastighetsägarnas fickor. Jag gav er fillfälle att geen förklaring till det som hänt och fram till . Jag har inte hörtett ljud, trots alt ni har haft två repliker. Ni förkastar inte bara det ni sade 1982, utan nu går nimed på alt höja överföringen från 2 lill - med enkapitalisering på får de privata fastighetsägarna 40 miljarder kronorenligt motion och genom att man avskaffar fastighetsskatten. Ickeell ljud från er. Vad är del som har gjort all ni har ändrat er under den härperioden? förslag som ni ansåg som oacceptabelt 1982 tycker ni inte bara äracceptabelt nu ulan ni godtar alt del så att säga fylls på genom ytterligareupptrappning av de garanterade räntorna. sade att det jag sagt om altkommunfullmäktige skulle besluta över hyresgästerna var upplysande. Han gilladedel inte, utan ville all de 750 000 hyresgästerna skulle ha den högstabeslutanderätten. Egentligen räcker del med bara 375 000, eftersom del enbartkrävs enkel majoritet. Det är klart all vi har olika synsätt på denna punkt.Jag tycker alltså inte att elt löst hopfogat kollektiv av hyresgäster skall taöver den i demokratisk ordning valda kommunfullmäktigeförsamlingen, som genomlagstiftning av har fåll ansvaret för bostadsförsörjningen. Jag kanpå den punkten bara konstatera att vi har olika meningar. säger sedan all det inte finns något utrymmeför all föra över pengar från villaägarna lill dem som bor i hyreshus. Nej, deltycker inte 8 protokoll 1984/85:76-77 Jag tror säkert att villaägarna kämpar med sina bostadskostnader liksomhyresgästerna. Men , vad är del som gör all ni tror allhyresgästerna däremot har elt utrymme för all la på sig en kostnad på 4 400 kr.till fram lill 1987? Vad är del som gör att tror del? Delta ärden verkliga innebörden, att villaägarna befrias från fastighetsskatten ochskall ges full avdragsrätt, och sedan skall hyresgästerna åka på 4 400 kr.extra. Har ni förletts av siffror om hur många exekutivaauktioner det är på villor? Det brukar sägas alt del var 2 100 , var bara 865. Men vräktes bara i 6 800 hyresgäster med4 000 barn. Det är dessutom inte sant som säger att allabefrias från fastighetsskatten. Del är villaägarna som befrias. De som bor iallmännyttiga flerfamiljshus med statliga lån betalar ingen fastighetsskatt,det vet . De kompenseras i systemet av faslighelsskallen. Om mannu tar bort fastighetsskatten för de andra fastigheterna, dvs. del privataäldre fastighetsbeståndet utan statliga lån, då höjer hyresvärden hyran upptill den nivå som allmännyttan har, och hyresgästen slipper visserligenfastighetsskatt, men får en ökad hyra i stället. När jag säger alt vi härden lägstahyresnivå som vi har haft har jag givetvis inte påstått alt vi hartrollat på något sätt, utan jag har velat göra gällande att det är ett uttryckför den politik som regeringen fört, att vi har sett till att vi har en mycketstillsam utveckling av boendekostnaderna, även om vi alla kan tycka alt de ärför höga ändå. Sedan drog slutsatsen all ochcentern nu var intresserade av räntelån, och han tolkade så, alldenne hade gett ullryck för samma uppfattning. Då har man all anledning allhoppas all del kommer ett sådant förslag från bostadskommillén med delsnaraste. Del skall bli utomordentligt intressant all se vad man kan göra närdet gäller bostadsfinansieringen med hjälp av ell sådant syslem. säger att vi skall ta fram förslag som ökarfriheten för de enskilda. Vad har gjort för att öka frihetenför dem, frågade . a. har jag genomfört den reform som inledenfolkpariis-tiske bostadsministern orkade genomföra, nämligen att gehyresgästerna rätt all bestämma över sin lägenhet och själva la hand om skötseloch underhåll av den. Del lyckades inte ni göra när underhållsfondsutredningensförslag hade lagts fram, men jag har faktiskt gjort det. Under min lid som bostadsminisler har jag, liksom denföregående bosladsministern, arbetat på alt utveckla boendedemokratin - men jagvill inte ensam ta åt mig äran för del. Vi har en utomordentligt intressantutveckling i landet f. n. när del gäller boendedemokrali och boinflytande. Jag har inte tagit ställning till norm 3. Jag vill barasäga, när man från talar öm att de som bor på institution skall fåegel rum och gör ell nummer av del, att jag tycker all del är bra. Jag delarden uppfattningen. Men det hade varit ännu bättre om ni från hadeläst det belänkande vi har gett ul som heter Bo på egna villkor och som vihoppas få följa upp i en proposition. Vi vill över huvud tagel kommaifrån inslitulionsboendel. Jag tror all väldigt många av de 125 000 människorsom vistas på institutioner skulle kunna vistas i sina bosläder. Jag troratt människor skulle kunna leva och dö i sina bostäder - om vi vore förståndiganog att bygga upp både den kommersiella och den sociala servicen och anpassabostäderna, göra dem tillgängliga och förse husen med hissar, så alt folk kundekomma ut och in. Jag tycker att det är en långt viktigare åtgärd än mångaandra, och jag hoppas alt vi gemensamt skall kunna finna vägar all lösa dennaockså enligt min uppfattning väldigt viktiga fråga i framfiden. Jag har med del här velat säga alt den något omfattandeoch hetsiga debatt som vi hade om fastighetsskatten nu har fåll enbättre och rikligare belysning, sedan de alternafiva förslagen har lagts påbordel. Jag kan bara konstatera all de förslag som är presenterat imoderaternas motion är ur social synpunkt och rättvisesynpunkt omöjliga. Jag ärförvånad över att man kan lägga fram ett förslag som är så orättvist och harsådana konsekvenser när del gäller förmögenhelsomflyttningar som det moderaternahar lagt fram. Jag kan inte begripa alt inte och taravstånd från ett förslag av den här karaktären. och har ialla fall en historia när del gäller all föra en social bostadspolitik. Jagbeklagar att de har övergivit den. vice talmannen anmälde alt , och anhållit att till protokollet få antecknat all deinte ägde räll till ytterligare repliker. 110HANS (): allmänpolitiska debatt på nyårethar som bekant ersatt den gamla remissdebatten, som avsågs vara några ord ianslutning lill slalsverkspropositionen på dess väg till de olika utskotten.Men man lyckades aldrig få oss riksdagsledamöter all hålla oss lill sak, ochdet var nog klokt alt döpa om debatten, så att del bättre framgår vad det helarör sig om. Vi har val med påföljd alt vid nästaallmänpolitiska debatt, , en hel del av ledamöterna harbytts ut och nya har kommit. En del har, av valutgången därtill nödda ochtvungna, försvunnit från arenan. Somliga har också försvunnit helt frivilligt.Eftersom jag hör till den kategorin är dagens debatt det sista tillfället förmig all delta i denna debatt med något som förr brukade kallas för svanesången.Jag måste tyvärr säga all sången har skorrat obehagligt falsk. Någon absolut lystnad från min sida de månader somåterstår till valet kan jag inte garantera, men själv skall jag verkligen göramilt bästa för att glömma dagens dissonanser och i stället minnas de inslag av sakligdebatt och av personlig vänskap tvärsöver alla partigränser som vårt arbete häri huset trots allt är så rikt på. Till forna dagar återgår liksom hos FänrikStåhl min tanke än så gärna. Nog finns det minnen kvar all dröja vid, t. ex. riksdagenshögtidliga öppnande, varav man fick uppleva ell svagt återsken, när drabanterna marscherade genom rikssalen vid öppnandet av utställningenDe tre Karlarna. En liknande ceremoni på riksdagsplanel utgjorde det TV-programsom förr vid direktsändning av öppnande samlade del i särklassstörsta antalet tittare. Gång på gång har representanter för andra nationerfrågat mig: Hur kan ni i göra er av med en sådan unik ceremoni, denbästa propagandan ni kan få - och propaganda behöver även, eller kanske mest,en liten nation. Jag är mycket angelägen om all här betona att del nyariksdagsöppnandel är en värdig ceremoni, sedan kungen befriats frånrulllrappsåkandel, men det är nu en stalsceremoni vilken som helst och inte enså i hela världen absolut unik sak som den tidigare var. Visserligen kostadedet en hel del pengar, men så i botlen har väl ändå inte de socialistiska maktinnehavarnakört vår ekonomi all vi inte skulle ha råd med litet pompa. Det är svårt alt ipengar värdera litet ståt, del erkännes gärna, men inte behöver den svårighetenleda lill alt vi avskaffar del hela. Nedvärdera inte de irrationella faktorernabara därför att de kan vara litet svåra all få ordentligt grepp om. Låt mig bara som ett exempel nämna rikets administrativaindelning, där diskussion just nu pågår om t. ex. omorganisation avskatteväsendet. a. diskuteras utbrytning av skatteavdelningarna frånlänsstyrelserna till regionala organisationer. I förlängningen kan vi där anaavskaffande av, mitt hemlän som eget län. Vi blekingar är allvarligtoroade över vad som sker mer eller mindre i det fördolda, och här går åter minatankar än så gärna till en sammankomst i mellan bl. a.Tage och vår dåvarande landshövding . En landshövding i hade uttalat några vanvördiga ordom det lilla . ville med anledning därav få garantierför länets fortbestånd. Statsministern uttalade inte något klart ja, bara attvi väl finge gräva ner en eventuell länsindelningsreform till efter valet. "Nej", blev svar. "Här grävs inte ned någontingtillfälligtvis. Härskall grävas så djupt att inga idéer om avskaffande avBlekinge som egel län sticker upp igen." Och det log man varandra i handpå. förefaller det som om man glömt bort det därhandslaget, eller kanske sinnet för det lokala håller på all utplånas tillförmån för i datorernas skydd tillskapade stora enheter. Det här har ingentingmed sockenpolilik alt göra; kalla det snarare en fråga om livskvalitet. Attäven vi som bor i litet mindre områden - och dit hör ovedersägligen Blekingelän - också vill ha möjligheter till direktkontakt med våra myndigheter tycksman inte förslå. Den ena institutionen efter den andra har tagits ifrån oss,enligt känd kronärlskocke-metod. Vi hoppades i del längsta på kompensationgenom havsfiskelaboralo-riets förflyttning från fill , mendärav blev intet - tvärtom! För att plocka ihop Uddevallapaketet logsytterligare ett hundratal arbetstillfällen bort från . Visserligengällde det inte statliga sysselsättningsfillfällen, men lika fullt var deförknippade med Uddevallaprojekiel. måste staten verkligen ge oss besked om vad man har föravsikter med , där staten har ett alldeles speciellt stort ansvar,eftersom länet ursprungligen byggts upp av staten för statliga anläggningarsbehov. inte attutplåna en månghundraårig organisafion genom ett penndrag. Just nu pågår samtal om framtid, och därförskall vi blekingar under den här allmänpolitiska debatten hålla oss ganskalugna, men mycket snart måste vi få besked i den här frågan. Arbetslösheten är i svårare än i de flesta län.Jämfört med de andra länen är Norrbollen värst ute med 19 arbetslösa per ledigplats, varefter kommer med 18 och med 14. Detta kanlämpligen jämföras med 4 arbetslösa per ledig plats för riket i dess helhet.Mina kamrater på Blekingebänken brukar sköta den här bevakningen bra, och jaghar därför nu inskränkt mig fill några toner i min svanesång i förhoppning omalt melodin inte måtte förklinga förrän staten äntligen har vaknat, i varjefall när del gäller del ena ögat. Låt mig så fill sist tala något om miljön, dvs. den natursom vi är helt beroende av för att över huvud tagel kunna leva. Jag väckte engång i liden en motion om möjlighet för länsstyrelserna all förbjuda plockningav vilda blommor för avsalu, även om ifrågavarande arter inte direkt varutsatta för skövling. Jag kommer inte ihåg när motionen väcktes, men jag skulletro all del var 1958 eller 1959. Naturligtvis fick jag lida mycken smälek ochtogs i upptuktelseav vice talmannen: "Hör nu snälle , dufarväl ändå tänka litet på anseende. Man motionerar inte om sådanasaker -skydd för blåsippor!" Jag hör hans fnysande över min omdömes-löshet. Motionen gick emellertid igenom - inte genast förstås, förså gick det inte till på den liden. Nykomlingarna skulle hållas i Herrans tuktoch förmaning. Sedan spelade det mindre roll om de tillhörde regeringspartieteller inte. Avslag på motionen blev del ändå. Det har onekligen ändrat sig ganska mycket sedan denna lidi slutet . Då visste knappast någon ens vad miljövård var. I dagtror jag mig med lugn kunna sätta upp en inflationskrona i pris till den somkan öppna en tidning ulan all träffa på ordet miljö. Och det är glädjande, inteminst för alla dem som under en lång följd av år i sitt arbete för en vetfigarebehandling av miljön mest har skördal ett medlidsamt småleende: Tja, ni är noghedervärda men ack så verklighetsfrämmande. Det doftar knälofs och naftalinsamt gamla skäkteträn på långt håll. Välfärden måste gå iöre allt. Men närvälfärdens källor sinar, när naturens lagar kräver ut sin rätt och när naturenmed ohejdad kraft slår tillbaka, då är det inte lika roligt längre. Man harhunnit därhän på en del håll ute i världen. Men vi är än så länge lyckligtförskonade därifrån. Jag skall inte här ta upp någon längre debatt om denna sak- del är inte så länge sedan vi diskuterade bl. a. utbyggnaden av våra älvar.Fuller väl kan jag förstå de kommunalmän som inför vikandesysselsältningssiffror kastar blickar på älvarna men inte aUlid förresonemanget till slut och ser vad konsekvenserna blir av en utbyggnad, som förallfid förändrar den miljö som älvarna utgör. Man vet t, ex. mera sällan vad vildmarksturismen ochturism i allmänhet betyder. Denna nya turism kanske skapar mersysselsättning än de relativt få arbetstillfällen som uppkommer under enkortvarig utbyggnadsperiod. Jag är ganska övertygad om alt våra efterkommandeinte kommer all överösa oss med lovord för alt vi har spolierat dessa tillgångar,inte därför all vi har behövt elkraften utan därför att vi inte har kunnathitta någon sysselsättning - för att inte tala om de rent kulturella föriustersom följer i hyggesplogningens och överdämningarnas spår. Vi skall bruka naturen. Det kan jag hålla med om; den farinte illa av att på ett försiktigt vis tas in i produkfionen. Vi skall som sagtbruka den, inte missbruka den. Men det sista är just vad vi gör. Många, kanske de flesta, av våra rekreationssökande medgeratt de när de hör ordet miljö först låter tankarna gå till den vitstammigabjörkhagen - och det med rätta, för den är ju del mest svenska vi kan länkaoss. Men har alla tänkt på del arbete som ligger bakom dess tillkomst? Den ärsannerligen inte någon naturprodukt utan ett kulturlandskap, i högsta polens.Del är betesbruk, vidtagna eller inte vidtagna åtgärder som har bildat dessahagar. Men när betesdjuren försvunnit, när gårdarna avkreaturiserais - fruktansvärtord förresten - har hagarna spelat ut sin roll. Vill vi av hänsyn lill landskapsbildeneller av hänsyn fill friluftslivet ändå ha dem kvar, anmäler sig följandeåtgärder, som alltså skall göras av en eller annan: Slagning avogräs och andra icke önskade örter före blomningen, strax . Allt detta och mer därtill klaradekorna av. För att nedbringa överskottet på animalieprodukter har jordbruketanmodats minska krealurshållningen. För att hålla hagarna öppna anmodas vi avlänsstyrelsens naturvårdsenhet alt öka betestryckel, alltså öka djurhållningen. Livet är fullt av bekymmer. Hur skall vi lösa denkonflikten? Alt vara liberal är att vara kluven, så har ju någon för migobekant tänkare sagt, men eftersom jag inte tänker byta parti för den härsakens skull är problemet fortfarande olöst. 111PÄR (): I ekonomiskt kärva lider finns det alltid enrisk att miljöhänsynen kommer på undanlag, att kortsiktiga ekonomiska intressenfår företräde i stället. Kanske är del en förklaring till att så litet positivtoch konkret har hänt på miljöområdet sedan det senaste regeringsskiftet. Kanskeär det också en förklaring till att regeringen inte ansåg att del fannsanledning alt vara representerad med sin jordbruksminister i åretsallmänpolitiska debatt. Jag tror - och det är en djuptförankrad uppfattning inom - att detta är en felsyn. Försummelser påmiljöns område, uraktlåtenhet att lägga ekologiskahänsyn lill grund för allt samhällsarbete slår tillbaka, också ekonomiskt, pålång sikt. Vi kan se del väldigt påtagligt i den försurning som är ett hotmot våra skogars och våra jordars produktionsförmåga. Vi ser det litet mindrepåtagligt och uppseendeväckande i form av smygande hälsoeffekter på ossmänniskor som kan bero på gifter i miljön och som kan bero på vantrivsel pågrund av en försämrad rriiljökvalitet. Alll det här slår tillbaka mot ossmänniskor. Mot den bakgrunden är del beklagligt att ett antal påmiljöområdet mycket aktiva år, när hade ansvar för miljöpolitiken iregeringen, har följts av snart tre passiva år. Visserligen har del utretts en hel del. Regeringen harinrättat kemikommissionen och aktionsgruppen mot försurning, och del ärtacknämligt. Vi tycker att det är positivt, men vad som är beklagligt är att sålitet gjorts medan utredningsarbetet fortgått. Vi måste naturligtvis ocksåställa frågan: Blir de förslag som förhoppningsvis kommer innan dennamandatperiod är ute tillräckliga för att på ell konkret sätt angripa de storamiljöproblem som vi har framför oss? Jag vill framhålla några viktiga synpunkter som har förtsfram från sida i upprepade motioner . Del är viktigt all vi får en energipolitik som prioriterarhushållningsinsal-ser och användning av inhemska, miljövänliga bränslen. Vad viser nu är alt den energipolitik som förs ersätter försurande importerad oljamed försurande importerat kol i stället för att man satsar på hushållning ochinhemska bränslen. Genom en sådan inriktning som vi föreslår kan man ocksåangripa del som kanske blir nästa stora miljöproblem, nämligenkoldioxidproblemet. Fossila bränslen leder ju lill ett nettotillskott avkoldioxid i atmosfären, som långsiktigt kan leda till allvarligaklimalrubbningar. Genom all i stället satsa på hushållning och användaförnybara energikällor slipper man ifrån del problemet och undviker vad somkanske kan bli en miljökatastrof. En annan viktig åtgärd för all framför alll mötaförsurningshotel är att få lill stånd en rening av bilavgaserna. Det är oerhörtviktigt att påskynda utvecklingen för alt få fram blyfri bensin och därmedockså möjligheter till en katalytisk avgasrening, så att vi kan befriaavgaserna från kväveoxider som i synnerhet lokall kanske är den allra störstaförsurningskällan. Särskilt för storstadsmiljöerna är det av vital betydelseatt man kommer åt den föroreningskälla som avgaserna utgör. Därför har vi från sida varit pådrivande för attskynda på avvecklingen av blyet ur bensinen. Vi har föreslagit att man skulleanvända etanol som ett medel att underlätta att snabbt få fram blyfri bensin.Fördelen med etanol är alt den underlättar borttagande av blyet ur bensinen, såall man därmed får lill stånd en avgasrening, som del är en inhemskprodukt som skapar sysselsättning här hemma och minskar belastningen på vårhandelbalans. Dessutom är del en miljövänlig produkt. Vi harföreslagit att man skall göra etanolen skattefri för all på det säitet underlätta introduktionen och låginblandningen av etanol ivår bensin. Vi lyckades få ett stöd från sida för delta. Nuväntar vi, förgäves, på att regeringen skall återkomma med förslag omskattefrihet för etanol. När kommer det förslaget? Försurningen är vårt kanskeallra mest akuta miljöhot. Därför krävs det kraftfulla insatser, dels inhemskaav det slag jag talade om, dels ett intensivt internationellt arbete för att fålill stånd begränsning av de luftföroreningar som faller ned hos oss i form avsurt avfall. Den växande kemikalieanvändningen är kanske det andraakuta miljöproblem vi måste angripa på ett mera aktivt sätt än vi gjorthittills. Olyckan i och den tidigare olyckan i , somvi ännu minns, är exempel på mera dramatiska miljöolyckor som hänger samman medkemikaliehanteringen. Vi har naturligtvis också en pågående smygandemiljöförstöring, smygande hälsorisker att la hänsyn lill. Det krävs en bättre kontroll av kemikaliehanteringen. Vihoppas alt vi kan räkna med att förslag kommer och att dessa förslag blirtillräckliga. Det krävs också underlag för denna bättre kontroll: elt bättreoch väl fungerande produktregister. Vi tycker för vår del att del bör varasjälvklart alt registret inte bara upptar ämnen utan också redovisar vilkaprodukter som innehåller olika farliga kemikalier. Det krävs mera kunskap på miljöområdet ochkemikalieområdet. Vi har anvisat offenfiiga utfrågningar som ett sätt att ökakunskap och medvetenhet om kemikalierisker. Vetenskaplig medling är en annansådan metod. Vi anser del också nödvändigt med ökade resurser lill forskning omkemikalier och kemikalieanvändning, även för all man skall kunna utvecklaproduktionsmetoder som gör att man kan minska användningen av riskablakemikalier. Som ett komplement lill kontrollåtgärder av olika slag harvi också fört fram förslag om en obligatorisk försäkring för producenter ochimportörer av riskabla kemikalier. Inom ramen för ett försäkringssystem, där viskulle kunna anlita de försäkringsbolag som finns på marknaden, skulle vi påett naturligt sätt få vad man kan kalla en miljöavgift på kemikalieområdetgenom som rimligen skulle sättas i förhållande lill de olikakemikaliers miljörisker. Vi skulle få resurser och ell ekonomiskt intresse försatsning på forskning om kemikalierna och på förebyggande åtgärder av olikaslag för att på det sättet kunna minska skaderiskerna. Sist men inte minstskulle detta naturUgtvis också skapa en trygghet för dem som riskerar attskadas av kemikalier. Vi har också i andra sammanhang fört fram kravet på alt viskall intensifiera våra internationella insatser, dels för att få till ståndinternationella överenskommelser, dels för alt få till stånd kraftfullainsatser för att möta de globala miljöhoten. Inte minst bör vi inrikta vårbiståndspolitik mycket mera på detta. Det här är några viktiga krav som tyvärr möttganska litet intresse hos majoriteten i . Däremot ser vi framför ossmånga ur miljösynpunkt negafiva utvecklingar. Vi har en energipolitik som intelar vara på inhemska resurser och miljövänliga energikällor. Vi vet att delfinns planer på altundanröja det kommunala vetot. Det finns planer på all ta bort skyddet föråkermarker. Det planeras en jordbrukspolitik som kommer all leda till ökadejordbruksnedläggelser. Del finns tyvärr många exempel på all miljöhänsynen harhamnat i strykklass. Låt oss hoppas på en ändring på den punkten. 112 (): Miljöfrågorna borde alllid få vara i centrumi arbete. Hoten mot vår miljö är många. De varnande rösterna harhörts länge, men kanske är del först nu när del finns ett akut hot mot en avvåra främsta naturtillgångar, nämligen skogen, som alla verkligen på allvarvaknat upp inför denna allvarliga situation. Jordbruksministern har aviserat enproposifion om luftföroreningar och försurning och dessutom enkemikalieproposi-lion.