prot · G809116 · 1984-12-31 00:00:00 — mer i skatt menmotsvarade på intet sätt de enorma förmögenhetsökningar som ägt rum. Förmögenheter, framför allt större, är ofta sammansatta avolika slag av tillgångar. Exempel på sådana är egnahem, frilidsfastigheter,andra slag av fastigheter, aktier och andra värdepapper samt konst,antikviteter, ädla stenar, metaller m. m. Vi anser att värderingsgrunderna bör bli föremål för enöversyn när det gäller förmögenhetsbeskattningen. Exempelvis bör en sådanöversyn leda till att bl. a. manipulerandet med lån o. d. för att nedbringaförmögenheten vid beskattningstillfället tas upp i avsikt att stoppas. ten i dessa fall måste komma till beskattning. Däremot böregnahem och liknande i normalstandard, dvs. i sådant utförande att de normaltfaller inom ramen för statlig belåning, föras till en lägre beräkningsgrund ände förmögenheter som grundas på spekulation eller s. k. sparande i aktier o. d. Beträffande skattesatserna föreslår vpk att dessa skärps.Det är framför allt i högre förmögenhetsskikt som detta är angeläget. bör skatten utgöra med en ökning till att ihögsta skiktet, dvs. förmögenheter , utgöra . Dennaskärpning motsvaras av en dubblering av nu gällande förmögenhetsbeskattning. En engångsskatt på större förmögenheter kan lämpligen utformaspå så sätt att beloppen i den nu gällande skalan fyrdubblas i de högre skikten.En sådan engångsskatt skulle inbringa och skullekunna upprepas i den mån man kan se behovet för att åtminstone till en delåterställa den tidigare relationen i förmögenhetsinnehavet. Vi anser att också arvs- och gåvobeskattningen skallskärpas i de högre skikten. en kommentar till utskottets skrivning ibetänkandet. Där sägs att kapitalbeskattningen fyller såsom den nu är utformad"enligt utskottets mening en viktig funkfion som ett medel att tillgodosefördelningspolitiska önskemål". Låt mig till detta konstatera att defördelningspolitiska målen för en utskottsmajoritet av socialdemokrater ochmöjligen folkpartister, eftersom de inte har reserverat sig mot skrivningen,är att fortsätta att gynna förmögenhetsinnehavare - och då främst större sådana- eller dem som dragit stora fördelar av den omfattandeförmögenhetsöverföringen, och i andra änden missgynna det stora flertalet avbefolkningen, som inte har dessa enorma förmögenheter. För oss i vpk är detfördelningspolitiska målet att gynna den senare gruppen, dvs. folkflertalet, påde stora förmögenhetsinnehavarnas bekostnad. Jag vill gärna deklarera att jag blevsmickrad över den beska kritik som företrädare över mig och mitt parti. Det är ett klart bevis på att vi i deriprincipiellt viktiga frågan står på helt skilda sidor i klassamhället. Jag yrkar bifall till det särskilda yrkande som har delatsi kammaren och som lyder: 1 och 2. att med bifallfill motionerna 1984/85:1642 och 1984/ 85:2388 yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1984/85:828, 1984/85:1143 yrkande 6 samt motion 1984/85:2754yrkandena 9 och 13 antar följande lagförslag: a) Förslag till Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 11 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha nedanangivna lydelse. Statlig förmögenhetsskatt skall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt i 10 a § tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger600 : en och en halv procent av den del av den beskattningsbara förmögenheten,som överstiger : när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 600 000men inte . och av återstoden; 800 000men inte . och 2,av återstoden; . : J2ÖÖÖ kr. och av återstoden. när den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger600 : av den del av den beskattningsbara förmögenheten,som överstiger : när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 600 000men inte . och 3,av återstoden; 800000 men inte . och avåterstoden; . och av återstoden. Denna lag träder i kraft och fillämpasförsta gången vid taxering. b) Vid taxering skall statlig förmögenhetsskattför fysisk person,' dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § tredje stycket lagen(1947:576) om statlig inkoinstskatt angiven familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger : fvfl procent av den del av den beskattningsbara förmögenheten, somöverstiger : när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 600 000men inte . och av återstoden; 800 000men inte . och av återstoden; . och av återstoden. c) Förslag till Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt Härigenom föreskrives att 28 §lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skall ha nedan angivna lydelse. 28 § Till klass 1-------------- ;-------------- följande skalor. Skattephktig lott, kr. - 50 000 50 000- 100 000 100 000-150 000 150 000- 200 000 200 000- 300 000 300 000- 450 000 450 000- 600 000 600000- 800 000 800 000-1 200 000 1 200 000-2 500000 2 500 000-6 000000 6 000 000- Arvsskatt,kr. Skattepliktig lott, kr. Arvsskatt, kr. 2 000-1-20% ' 6 000-1-28 % ' 11 600-1-36 %> ' 600 OOO-l 200 000 Skattepliktig lott, kr. -20 000 20 0000 000 40 000-60 00060 000- Arvsskatt, kr. inom skiktet "4 " 9 " Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande om skattskyldighet inträtt . AnL 129 () replik: Några ord om syn påförmögenhetspolitiken. I min hemkommun finns ett företag som heter förvärvades av en mycket driftig man. Han berättade i enTV-intervju för inte så länge sedan att han hade mycket enkla levnadsvanor,vilket också klart framgick. Han tog ut . , han arbetarmycket hårt och har varit oerhört framgångsrik. Detta företag har haft enfantastisk utveckling. är ägaren beredd att skänka bort företaget tillstaten därför att de . som han tjänar inte räcker så värstlångt när han skall betala en förmögenhetsskatt som uppgår till ca 47milj. Delta, , är ett litet illustrationsexempel till ett iviss mån fördelande system då det gäller förmögenhetsskatter. AnL 130 (vpk) replik: Till detta räcker att säga att det är etteftersträvansvärt exempel. AnL 131 () replik: Alldeles självklart om man är socialist, ja. AnL 132 (): I skatteutskottets betänkande nr 44 behandlasett antal motioner med yrkanden om kapitalbeskattningen och dess utformning. Utskottsbehandlingen har föranlett företrädarna för deborgerliga partierna att foga sex reservationer till utskottsbelänkandet, ochjag skall i mitt inlägg uppehålla mig vid dessa. Från höjdes förmögenhetsskatten förfysiska personer i samtliga skikt jämfört med dentidigare skatteskalan. Detta innebar exempelvis att en förmögenhet på 1 milj.kr. kom att beskattas med . mot tidigare 25 000kr. Företrädarna för och föreslår nui reservation 1 att man sänker förmögenhetsskatten och återgår lill dentidigare skatteskalan. , , har av statsfinansiella skäl avstått från att i nuläget bidräda yrkandet om sänkt förmögenhetsskatt. Skälen för den höjning av förmögenhetsskatten som skeddefrån var främst att det inte ansågs mer än rimligt att ävenförmögenhetsägarna, i ett läge där vi krävde ekonomiska insatser av såvällöntagare som pensionärer för att klara landets ekonomi, fick vara med och görasin insats för att återställa balansen i ekonomin. Utskottsmajoriteten anserätt det inte finns anledning alt ändra denna uppfattning. Såväl från statsfinansiella som från fördelningspolitiskasynpunkter finns det anledning att bibehålla förmögenhetsskatten på dengällande nivån. Ej heller finner vi anledning att sänka arvs- ochgåvoskatterna. Jag yrkar därför avslag på reservation 1. I reservation 2 har företrädarna för moderaternareserverat sig till förmån för kraftiga höjningar av grundavdragen vidarvsbeskattningen och därmed också skattesänkningar. För en efterlevande make medges exempelvis nu ettskattefritt grundavdrag på . anser att grundavdraget börknytas till basbeloppet och att del bör sättas till 20 basbelopp, dvs. Man föreslår att den ändringen skall genomföras i två etapper, den 1januari 1986, resp. . Utskottsmajoriteten avvisar förslaget med hänvisning tillatt arvs- och gåvoskattekommittén ser över bestämmelserna för arvs- ochgåvoskatterna. Jag ber alltså atl få yrka avslag på reservation nr 2. Reservationerna3 och 4 tar upp frågan om fribelopp vid gåva. gäller att gåvor av inre och yttre lösöre är skattefriaom värdet inte överstiger . För andra gåvor är grundavdraget . Moderatei"na vill även här knyta grundavdraget tillbasbeloppet och föreslår ett halvt basbelopp, dvs. Center- och folkpartiledamöterna vill höja det nuvarandegrundavdraget på . Utskottsmajoriteten hänvisar även här till att arvs- ochgåvoskattekommittén har att se över bestämmelserna och att det är lämpligt attavvakta kommitténs förslag innan man företar någon ändring av gällandebestämmelser. Arvs- och gåvoskattekommittén kommer att avlämna sitt förslagunder innevarande år. Jag yrkar därför avslag på reservafionerna 3 och 4. I,reservation 5 tas vissa värderingsfrågor upp. Reservanternaanser att de lättnader som har införts när det gäller värderingen avföretagsförmögenhet också skall införas när det gäller arvs- och gåvoskatter.Reservanterna anser att de nuvarande reglerna försvårar generafionsskiften ochäven utlösen av delägare i de mindre och medelstora företagen. Utskottsmajoriteten avvisar de framförda propåerna medhänvisning till att frågorna är föremål för överväganden inomföretagsskattekommittén och inom . Även arvs- ochgåvoskattekommittén liksom kapi-talvinstkommitlén uppmärksammar dé problem somtagits upp i reservation 5. Vi anser att resultatet av utredningarna böravvaktas innan man vidtar förändringar av gällande regler. Jag yrkar därföravslag på reservafion 5, Så fillsist till reservation 6, där företrädarna för och anser att man kan slopa kraven på taxeringsbevis ochsäkerhetsintyg vid arvs-och gåvobeskattningen. Reservanterna anser att dessauppgifter bör finnas tillgängliga hos myndigheterna. Utskottet har förståelseför de framförda synpunkterna. Det är troligt att man kan ändra bestämmelserna.Men eftersom arvs- och gåvoskattekommittén har att pröva denna fråga, finns detinte anledning att föregripa kommitténs ställningstagande, utan man bör avvaktakommitténs förslag. Jag yrkar därför avslag även på reservation 6. Så några ord om vpk-yrkandena i motion 1642. Där vill manha en generell höjning av förmögenhetsskatten i lägstaskiktet och i högsta skiktet. Dessutom vill vpk att man vid1986 års taxering tar ut en engångsskatt på förmögenheter på mellan 2 och 12 %.En sådan höjning skulle slå hårt, och sannohkt skulle den få en kraftigthämmande effekt på såväl sparandet som investeringarna. Utskottet avvisardärför vpk:s förslag, och jag yrkar avslag på detsamma. I motion 2388 föreslår vpk en höjning av arvs- ochgåvoskatten. Utskottet hänvisar till att arvs- och gåvoskatten är föremål föröversyn och att utskottet därför inte är berett atl nu föreslå ändringar. Jagyrkar avslag även på detta vpk-förslag. ,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. AnL 133 (): De flesta av dessa frågor har diskuteratstidigare i kammaren, så jag skall fatta mig relafivt kort. Som vi hörde av RuneCarlstein avstyrker utskottet alla motioner. När det gäller kraven på höjningarav arvs- och gåvoskatten gömmer sig utskottet bakom arvs- ochgåvoskattekommittén och skyller på den. Dessa frågor får kommittén se på, ochunder tiden gör man ingenting. Det förvånar mig ändå att inte kunde varalitet mer kritisk mot det förhållandet att dödsbon har behövt gå i konkurs,därför att hela behållningen har gått i skatt. Man borde ha reagerat hårdarefrån socialdemokratisk sida mot en sådan uppenbar orättvisa och inte bara nöjtsig med att arvs-och gåvoskattekommittén skall studera frågan. Socialdemokraternas inställning till kapitalskatterna är över huvudtaget negativ och föga fruktbärande. De tar inte hänsyn till vadkapitalskatterna betyder för företagsamheten i vårt land. De högakapitalskatterna stoppar mycket av den företagsamhet som annars skulle blomma.Man hindrar generationsskiften, vilket kan medföra att företag säljs i ställetför att leva vidare såsom familjeföretag. Man riskerar att kapital försvinnerutomlands, vilket har skett i mycket stor utsträckning. Vi får hoppas att arvs-och gåvoskattekommittén kommer att vara litet mer positiv än vara i dagens debatt, så att vi får en ändring som gynnarföretagsamheten i vårt land. AnL 134KJELL (): Syftet med höjningen avförmögenhetsskatteskalorna var att inte enbart löntagarna och pensionärernaskulle stå för de inskränkningar sombehövde göras för att klara upp det nuvarande läget, sade . Menproblemet är ju just att löntagarna och pensionärerna nu drabbas avförmögenhetsskatt. Gränsen har satts så långt ned att en pensionär med en litenslant på banken och en betald villa efter de höjda taxeringsvärdena riskeraratt få betala förmögenhetsskatt. Det blir inga stora summor, men lägger mandärfill villaskatten och annat, finner man att denna höjning inte är motiverad.Andra som får betala förmögenhetsskatter är de som har satsat sina besparingaroch sin förmögenhet på att bygga upp en rörelse och sålunda skapatarbetsplatser. Bland lantbrukare med en stor kapitalstock finns det ganskamånga exempel på sådana som har drabbats ganska hårt av den härkapitalbeskattningen. Detfinns alltså även betydande nackdelar med kapitalbeskattningen, och ensummering skulle nog ge vid handen att nackdelarna för folkhushållet kanskerent av översfiger fördelarna. Slutligenbeträffande förslaget att höja den skattefria gränsen för gåva fill 5 000 kr.Man får till sina barn ge bort bohag, motsvarande ett värde av upp till 10 000kr. Det går alltså att köpa t. ex. en moped, men kontant får man inte ge mer än2 . Inte heller kan man ge akfier till ett högre värde än . Jagförstår inte varför det skall vara angelägnare att köpa moped till sonen än attöverlåta ett företag som man med stort slit har byggt upp. AnL 135 (): När säger att man inte vill ändra påkapitalbeskattningen av statsfinansiella skäl, blir jag något förvånad medtanke på att det läggs fram förslag om skattesänkningar på 5-6 miljarderkronor. Kapitalägarna har ingalunda bara tjänat pengar. En stor del av dem somdrabbas av kapitalbeskattningen har kapitalet bundet i fasta tillgångar, somger en mycket låg avkastning, och värdestegringen har inte varit särskilt stor.Det är framför allt i sådana fall som den nuvarande kapitalbeskattningendrabbar hårt. Jag beklagar att man inte kan se verkligheten i ögat och tahänsyn fill de mångas problem utan bara stirrar sig blind på dem som harspekulerat och därigenom kunnat öka sin förmögenhet. Beträffandearvs- och gåvoskatterna får man intrycket att utskottets ordförande är någotmera positivt inställd till eventuella ändringar. Beklagligtvis hänvisas detbara till utredningar. Man kan inte åstadkomma någon förändring, inte ens denblygsamma förändring som vi från och har yrkat på när detgäller det skattefria beloppet för penninggåvor m.m. Det går inte attgenomföra detta, inte ens att ändra bestämmelserna då det gällertaxeringsbevis och värderingsintyg, trots att skatteutskottets ordförande harsagt att man troligtvis kan åstadkomma detta, eftersom man haruppgifterna i fråga. Jag beklagar att man inte kunnat vara något mera positivoch rätta till det som är orimligt. Närdet gäller ätt höja skatterna behövs det varken utredningar eller någontingannat, vilket vi kunde konstatera framför allt . Det är beklagligtom man inte kan enas om de påyrkade justeringarna. AnL 136 (vpk): Talet om att förmögenhetsägarna skullemedverka till alt återupprätta ekonomin låter, , litet krystat.Den miljard som höjningen av beskattningen förmögenheter innebarär inte speciellt mycket att avkräva förmögenhetsinnehavarna, särskilt inte destora förmögenhetsinnehavarna. Det är ett belopp som motsvarar , dvs. enhundradel, av vad enbart inflationen gett i förmögenhetsöverföringtill de stora förmögenhetsägarna. sade att vårt förslag om en engångsskatt påstora förmögenheter skulle slå hårt. Ja, det är meningen, , attett sådant slag skall kännas. Men det är ändock långt kvar till de hundratalsmiljarder i förmögenhet som inflation, spekulation och låga löneökningartillfört de stora förmögenhetsinnehavarna, de stora kapitalisterna. Till skillnad från socialdemokratin är vi för vår del interädda att rubba storfinansens hegemoni. Jag beklagar att socialdemokraterna ärdet. AnL 137RUNE CARLSTEIN (s): Även om jag har små förhoppningar om attkunna övertyga mina meddebattörer, vill jag ändå säga ytterligare några ord. Vi har skärpt förmögenhetsskatten - det är obestridligt,. Ledamöterna på den borgerliga sidan vill ju sänka skatten tillvad den var . Det har alltså skett en skärpning avförmögenhetsskatten, liksom av beskattningen av aktievinster. Sedan är det fråga om hur hårt man kan gå fram. På denpunkten har och jag olika uppfattningar. Jag tror inte att vi kangå fram på det sätt som gör gällande utan att det skulle fåallvarliga skadeverkningar. säger att förmögenhetsskatten slår hårtmot pensionärer och löntagare. Jag tror inle atl det är på det sättet. Delfinns ändå ett skattefritt belopp i förmögenhetsskattehänseende på 400 000 kr.De allra flesta villor har inte - även om de är avamorterade - etttaxeringsvärde i den storleksordningen. Det kan finnas någon enstaka istorstadsregionerna, men i de orter där och jag hör hemma ärinte taxeringsvärdena uppe i den nivån. tycker att det är ledsamt att vi inte kangöra de föreslagna ändringarna i arvs- och gåvobeskattningen. Det är ändå engod regel i riksdagsarbetet alt man, om det har tillsatts en utredning somarbetar på det aktuella området, inte går in och företar ändringar. Och det hartillsatts en utredning som har i uppgift att se över just arvs- ochgåvobeskattningen. Denna utredning kommer med sina förslag under innevarandeår. Därför bör vi inte nu ändra bestämmelserna, utan vänta och se vadutredningen föreslår. Jag kan mycket väl tänka mig att utredningen förordar enhöjning av det skattefria beloppet för penninggåvor, kanske till mer än 5 000kr., eftersom beloppet har varit oförändrat . Även när det gällerintygen är det möjligt att utredningen föreslår förändringar. Men det är dentillsatta utredningens uppgift att göra dessa överväganden och studera för- ochnackdelar med olika åtgärder innan vi tar ställning i frågan. AnL 138 (vpk): menar att det skulle fåödesdigra konsekvenser om man genomförde en engångshöjning avförmögenhetsskatten som skulle dra in och i övrigt skärpteförmögenhetsbeskattningen i enlighet med våra förslag. Det rör sig alltså om6-10 miljarder. Vilka svåra konsekvenser skulle en indragning av den summankunna få? Jag måste ställa en motfråga, som gäller den omvändasituation som vi talade om tidigare, när förmögenhetsöverföringarna omfattadeflera hundratals miljarder . Vilka gynnsammaeffekter, , gav denna miljardöverföring på samhällsekonomin? AnL 139 (): Man får nästan intrycket att den höjning avförmögenhels-skatten som skedde skulle vara en eftergift förtrycket från vpk. Jag vet inte om det är på det sättet, men man fick som sagtnästan det intrycket. säger att det skattefria beloppet vid gåvorkanske kommer att höjas till mer än . Det skulle då ha varit värdefulltoch inte särskilt riskabelt, om han hade godtagit den gräns som ochfolkpartiet har föreslagit. Vi valde väl också att sätta gränsen vid 5 000 kr.i hopp om att få regeringspartiet med på att redan nu göra en ändring på dennapunkt. AnL 140 (): Nej, , det var inte fråga omnågon eftergift till vpk när vi justerade förmögenhetsskatten. Jag redovisade imitt första inlägg att det var inte mer än rimligt, när vi kräver att löntagareoch pensionärer skall göra sin insats för att förbättra landets ekonomi, attockså ställa ett skäligt anspråk på förmögenhetsägarna. Det var motivet för denskärpning som vi gjorde av förmögenhetsskatten. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I och 2 (omedelbara ändringar i skatteskalorna) Försl biträddes reservation 1 av m. fl.med 125 röster mot 16 för det av under överläggningen framställdayrkandet. 141 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 161 röster mol121 för reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från atlrösta. () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta. Mom. 3(övriga frågor rörande skattesatser och grundavdragen vid arvsbe-skaltningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Anslag tid kyrkliga ändamål Mom. 4 (fribeloppet vid gåva) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservafion 3 av m. dels reservation 4 av m.fl., bifölls medacklamation. Mom. 5 a (vissa värderingsfrågor) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 126 förreservation 5 av m.fl. Mom. 6 (taxeringsbevis och värderingsintyg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avStig Josefsori m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 21 § Anslag till kyrkliga ändamål Föredrogs kulturutskottetsbetänkande /85:14 om anslag till kyrkliga ändamål (prop. 1984/85:100delvis). AnL 141 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. AnL 142 (): Det är utan tvivel behjärtansvärt att anslåmedel till anskaffande av lokaler för trossamfund. Det är bara det alt vimoderater inte vill föregripa behandling av eventuellaregeringsförslag om extra statsbidrag för detta ändamål. Bakgrunden är givetvis det statsfinansiella läget. Det heltövergripande målet är att spara på statsbudgeten. Behovet av sparsamhet ärviktigare all tillgodose än behovet av extra statsbidrag. Jag vill upprepa: Detgäller även statsbidrag till ändamål som ligger oss varmt om hjärtat. Utskottets majoritet skriver mycket positivt om de extramedel som fidigare anvisats till lokaler för trossamfund. Man har skäl härför.I propositionen redovisas de belopp som av sysselsättningsskäl anslagits utöverden ordinarie budgeten. Det visar sig alt anslaget för detta ändamål därmedblivit dubbelt så högt som normalt skulle ha varit fallet. Men, herr talman, att överskrida anslag och att utgå frånextra statsbidrag med budgetunderskott och stora lån som följd är ingen politiksom vi vill medverka till. föreslår vi en mer restriktivhållning, varför jag yrkar bifall till reservafion 1. AnL 143KARL (): skedde skätteutjämningen förkyrkliga kommuner genom ett statligt skatteutjämningssystem, som finansieradesöver statsbudgeten. Kostnaderna härför uppgick fill 88 milj. kr. skedde en omläggning innebärande attskatteutjämningen för kyrkliga kommuner fr:o.m. 1983 sker över kyrkofonden. Dengällande skatteutjämningen inom kyrkan bygger, liksom den kommunala, på skattekraftsgarantier.I grundgarantin ingår således hänsyn till geografiskt betingade merkostnader,o. Garanterad skattekraft i procent av medelskattekraftenvarierar från i större delen av landet i kommuner längst uppi norr. Finansieringen av skatteutjämningen skedde vidintroduceringen 1983 genom att kyrkoavgiften höjdes ochgenom att de fidigare medlen till skatteutjämningen överfördes till kyrkofonden.Den nuvarande regeringen har därefter föreslagit att statens bidrag skallavvecklas . Detta har också en riksdagsmajoritet ställtsig bakom. utgår således inte något statsbidrag till den kyrkligaskatteutjämningen. Från har vi inte kunnat ställa oss bakom slopandetav statsbidraget till . Vi har därtill medverkat till enuppräkning av statsbidragen till andra trossamfund för att nå den balans somFrikyrkorådet tidigare haft som riktmärke i sina anslagskrav. Genom attstatsbidraget nu är helt borta har denna princip om solidaritet mellan och frikyrkorna helt spolierats. Man måste starkt beklaga detta. I sak betyder också uteblivet statsbidrag att det blirsvårare att finansiera den nuvarande skätteutjämningen. Den kommer atturholkas. Det innebär självfallet oerhört mycket negativt för deskattekraftssvaga, oftast små, församlingarna. I en framfid är det därförangeläget atl garantera kyrklig verksamhet över hela landet. Man måste djuptbeklaga om förutsättningarna för detta nu spolieras genom att staten drar borthela sill stöd.