prot · G809116 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:116 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 17§ Fortsattes behandlingen av finansutskottets betänkanden /85:16, 17, 18och 19 (forts, från prot. AnL118 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterafinansutskottets betänkande 19 om vinstmedel från spel till kulturändamål. Vinstmedel från speltill kulturändamål AnL119 (): I finansutskottets betänkande 1984/85:19 behandlas mofion 2204 av KarlBoo m. fl. om vinstmedel från spel fill kulturändamål. Vi har fråncenterparfiets sida i finansutskottet reserverat oss fill förmån för motionensom begär att en fond, baserad på vinstmedel från staflig spelverksamhet,inrättas för att stödja kultur och folkrörelsearbete. Vikan alla konstatera att spelverksamheten har ökat mycket kraffigt de senasteåren. Särskilt markant är ökningen av den statligt reglerade spelverksamhetensåsom , tips, lotto, V65 och övrigt totali-satorfips. Totaltuppgick omsättningen inom denna spelverksamhet till ca 8 miljarderkronor. Den övriga spelverksamheten, som folkrörelser, föreningar,idrottsrörelsen och kulturorganisationer bedriver, belöper sig till ca 2,4miljarder kronor. Sommotionärerna framhåller, blir det allt svårare för de ideella organisationernaatt finansiera sin verksamhet, när staten tar allt större del av den s. k.spelmarknaden. Som motionärerna också mycket rikfigt framhåller, utgör deideella insatserna i samhället i olika former av föreningsverksamhet en mycketstor del av det samlade utbudet. Det är därför mycket angeläget att just dendelen stimuleras att fortsätta och helst öka sitt engagemang. Vinstmedel från spel till kulturändamål detta är omöjligt, om staten samfidigt drar undan deekonomiska förutsättningarna för folkrörelserna att själva finansiera sinverksamhet. Oavsett om staten ger stöd i form av bidrag tillfolkrörelser och kulturverksamhet, måste den verksamheten i alla fall tillstörsta delen självfinansieras. Då utgör lotterier och bingoverksamhet en stordel av finansieringskällan. konstaterar utskottets majoritet att när staten harökat sin spelverksamhet, har detta inte medfört någon minskning påvarulotteri- och bingosidan. Utskottet konstaterar tvärtom att varulotteriernahar ökat sin omsättning . Men tittar man närmare på dennastatistik, finner man att 1980 var det året som Iptto infördes. Det var ettinkörningsår, och omsättningen för lotto låg då på bara 304,5 milj. kr. I dagär den omsättningen drygt 1,6 miljarder, medan omsättningen på varulotteriernade har ökat endast marginellt. Det är alltså en missvisandestatistik som utskottet åberopar. En annan princip som utskottets majoritet anför för sittavslagsyrkande är att statsbudgetens uppbyggnad numera är sådan altspecialdestination till bestämda ändamål inte bör förekomma. Men man kan då isamma andetag också principiellt framhålla att om staten minskar utrymmet försjälvförsörjning till bl.a. kulturändamål och folkrörelser, skall dettakompenseras i motsvarande grad. Då menar vi och motionärerna atf ett sätt äratt inrätta en fond baserad på de vinstmedel som staten lar in påspelmarknaden. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationen vid utskottels betänkande. AnL120 (): Man hör ibland människor säga att svenska folket ärspelgalet. Jag tror nu inte att vi svenskar är mer galna i spel än andra folk,men naturligtvis har, som antydde, det ökade utbudet av spelformerfått fill resultat att spelomsättningen har ökat. Det är främst fillkomsten avnya spelformer på marknaden som givit detta resultat. I finansutskottets betänkande 19 behandlas motion 2204 avKarl m. fl., som i finansutskottet har följt upp med denreservation som just argumenterat för. I motionen och reservationen vill man inrätta en fond somskall baseras på vinstmedel från statlig spelverksamhet för att stödja kultur-och folkrörelsearbetet. I motionen påstår motionärerna att det innebär storasvårigheter för folkrörelserna att deras lotteriverksamhet skall konkurrera medden statliga spelverksamheten. Man menar att delta kraftigt dränerarfolkrörelsernas möjligheter på deras område för spel och lotteri. Jag tillåter mig, herr talman, att ha en helt motsattuppfattning. Jag tror att det inte alls är som motionärerna påstår. Som jagtidigare antydde har de nya spelformer som tillkommit ökatintresset för spel i olika former. är ett exempel på detta. Jag tror förmin del att det ökade intresset för de statliga spelformerna också innebär enstimulans för spel över huvud taget isamhället, vilket medför att även folkrörelserna och deras spel- ochlotteriverksamhel får en viss draghjälp. Sedan kan måhända någon anlägga moraliska, ekonomiskaeller andra synpunkter på denna ökade spelverksamhet, men att den ökadestatliga spelverksamheten skulle vara ett hinder för folkrörelsernas verksamhetpå detta område tror jag är en enorm överdrift. har i betänkandet pekat på den utvecklingsom skett på detta område, vilket också var inne på alldeles nyss.Så har t. ex. omsättningen på tips fill ökat från 1 164milj. till 1 458 milj. kr. som omsättningen på bingo ökat milj. kr. till 1 500 milj. kr. har varulotterierna ökat sinomsättning . Men den mest principiella invändning utskottet har motmotionärernas och reservanternas förslag gäller den form man anvisar för attstödja kulturell verksamhet, nämligen att vissa av statens inkomster skallspecialdestineras fill kulturområdet. Det är ju numera en bärande princip attstatens inkomster inte skall specialdestineras fill bestämda ändamål. Jagtrodde för min del att även delade denna grundläggande principnumera. Del har vi diskuterat i andra sammanhang i finansutskottet. Varför göraavsteg i detta avseende? Med dessa ord yrkar jag bifall fillfinansutskottets hemställan och avslag på reservationen. Vinstmedel från spel till kulturändamål AnL 121ROLF RÄMGÅRD (c): Jag vill bara kort kommentera inlägg. Det är klart att den totala spelomsättningen har ökat, detkan vi alla se, men det beror på att man infört nya former av spel, som lockartill ett ökat utbud på marknaden. Men när man i statligt kontrollerad regiinför de nya formerna undan för undan, tar det innan detta fårgenomslag på marknaden, kanske ett och ett halvt till . - Etttypexempel är lotto. Man kan inte i den statistik som ni gjort i utskottet från1980 till 1984 avläsa i procent hur mycket detta har ökat i förhållande tillden andra marknaden, på varulotteri- och bingosidan. Om man ser på utvecklingen finner man attden del av spelverksamheten som staten kontrollerar kapat åt sig en allt störredel av marknaden jämfört med t. ex. varulotterier och bingospel. Därtill kommernya spelformer, t. ex. bankernas vinslsparande, som blir ytterligare en konkurrensfaktorpå denna marknad. Allt detta gör att folkrörelserna och föreningslivetkommer i kläm. Jag kan hålla med om att en liten förening kan haett varulotteri som lokalt går bra. Men de centrala organisationerna får detallt svårare att finansiera sin verksamhet via varulotterier. Det är tungrott.Idrottsrörelsen har t. ex. stora bekymmer med sina centrala lotterier. Dettagäller även de politiska partierna, och det måste väl varamedveten om. Det är därför felaktigt när utskottet gör gällande attmarknaden i detta avseende inte har minskat för folkrörelserna ochkulturverksamheten. Vinstmedel från spel till kulturändamål därför vianser att man borde kunna göra ett litet avsteg från principen att intespecialdestinera pengar till ett visst område. Staten har ju själv tagit en delav marknaden. AnL 122 (): Det är bra att står fast vidprincipen att man inte skall ha specialdestinerade pengar i statens budget. Menjust i detta speciella fall vill han att man skall göra ett avsteg. Det ärdetta som vi tycker är litet äventyrligt. Börjar man införa despecialdéstinationer som tyvärr fanns kan det leda till att manfår svårigheter att sätta den gräns som bör sättas. Jag är - jag hoppas i likhet med - uppvuxen ifolkrörelserna. Jag har sannerligen sålt många lotter i mina dar till förmånför den verksamhet som dessa folkrörelser bedriver. Men även om att det är något fel på den statistik som finansutskottet åberopar tyckerjag att han inte skall dra för långtgående slutsatser av det påståendet. Låtoss se på litet hur utvecklingen blir! Jag säger som jag råkadesäga i utskottet: Jag vet inte vad det är för folkrörelser som . Men när jag kommer på möten inom folkrörelser av olika slagöversvämmas jag av lottförsäljare. Man köper dessa lotter därför att man harsvårt atl låta bh att göra en insats för verksamheten. Jag har uppfattningenatt denna marknad är betydande, och enligt den statistik som finansutskottethaft tillgång till ökar den. Jag önskar för min del folkrörelserna all framgång i derasverksamhet, men jag vägrar att tro att den statliga spelverksamheten försämrarfolkrörelsernas möjligheter i detta avseende. Jag tror snarare att dennaspelverksamhet är en draghjälp åt folkrörelserna. AnL 123 (): Det är inte riktigt rättvist att åberopaprincipen att vi inte bör specialdestinera pengar från spelverksamhet fill ettvisst ändamål. Detta sker-i realiteten de facto , även om pengarnagår direkt från spelföretagen. Jag kan ta Tipstjänst och V65 som exempel. Dessaföretag specialdestinerar 35 å 40 milj. kr. Det är klartatt detta är litet orättvist gentemot andra organisationer. Det är fel attåberopa som en helig princip att staten skall ta in dessa pengar och sedan delaut dem i form av bidrag, när man i realiteten inte följer denna princip. AnL124 (): Bara en sisla kommentar. Jag tycker fortfarande att stal,kommun och landsting skall på samma sätt som stödja kulturellverksamhet. Men man skall i alla lägen ha möjlighet att göra avvägningar närdet gäller var pengarna skall läggas. Det är detta som är den viktigaprincipen. Går man in på specialdestineringar urholkas denna viktiga princip. Överläggningen var härmed avslutad. Finansutskottetsbetänkande 16 Nr 116 ''""''** Torsdagenden Mo/7j. 7 o(partisympatiundersökningar) 11 aoril 1985 Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 215röster mot 71 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 1av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (miljöstatistik) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 49 förreservation 2 av och . Mom. 4 (företagens uppgiftslämnande) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 132 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Punkt 10 (folk- och bostadsräkningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avRune m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(postgirots och särställning) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 132 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (statliga in- och utbetalningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRune m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (den statliga kassahållningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRune -bifölls med acklamation. Mom. 1(ett alternativt mått på produktion i samhället) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 17 förreservation 1 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (tävling om en ny ekonomisk verklighetsbeskrivning) Utskottels hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 2 av anförda motiveringen - bifölls med acklama tion. Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 47 förreservationen av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. 18 § Föredrogs betänkande 1984/85:20 Verkställd granskning avriksgäldskontorets förvaltning under /84 (redog. 1984/85:3 och10) Punkt 1 Lades till handlingarna. Punkt 2 Utskottets hemställanbifölls. 19 § Föredrogs betänkande 1984/85:21 Anslag för budgetåret1985/86 till revisorer och deras kansli (prop. 1984/85:100 delvis) Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1984/85:44 omkapitalbeskall-ningsfrågor. AnL125 (): Våra utomordentligt höga kapitalskatter, dvs. skatterna påarv, gåva och förmögenhet, är i högsta grad hämmande för svenskt näringsliv.Särskilt när det gäller mindre och medelstora företag kan den högabeskattningen få förödande konsekvenser. Egenföretagaren måste ofta ta ut enmycket hög lön för att kunna betala den årliga förmögenhetsskatten. Särskiltupprörande var den tillfälliga skärpningen av förmögenhetsskatten vid 1984 årstaxering, eftersom beslut därom fattades först , dåblott 2 av årets återstod. Här kan man verkligen ha fog för talet omretroaktiv lagstiftning. Problemen är inte mindre när det gäller arvs- ochgåvoskatten. Möjligheterna att föra ett företag vidare till nästa generationär genom den höga beskattningen mycket begränsade, och det leder ofta tillföretagsförsäljningar som är till nackdel också för de anställda och för denbygd som företaget är verksamt i. Enligt vår uppfattning är det mycket angeläget att skalleskalornaför förmögenhets- samt arvs- och gåvoskatterna sänks till den nivå som de hadeinnan socialdemokraterna kom lill makten. Med det sagda yrkar jag bifall lill reservation nr 1,vilket också innebär avslag på vpk:s motioner 1642 och 2388. Beträffande densistnämnda - som gäller skärpning av arvs- och gåvoskatten - kan del vara avintresse att notera att kommunisterna något har mildrat tidigarekrav. föreslår man en höjning i de högstaskatteskikten till maximalt . krävde man käckt en50-procentig höjning, varigenom arvs- och gåvoskatterna skulle kunna uppgå till108 % av arvets resp. gåvans värde. Detta omöjliga krav kunde man skratta åtden gången, men som bekant har det förekommit att ett helt arvhar försvunnit i skatt. Att det har kunnat bli så beror förutom på alltför högarvs-, reavinst- och omsättningsskatt på de värderingsregler som gäller föraktier. Man tar vid värderingen ingen hänsyn till den latenta reavinstskatten,varigenom aktiesparandet missgynnas i förhållande till annat sparande. Vidfallande aktiekurser efter ett arv kan problemen ytterligare öka, och det ärmycket angeläget att man skapar alternativa värderingsregler. Vissa lättnader i förmögenhetsbeskattningen i företag harskett, och för att i någon mån underlätta generationsskiften bör sammalättnadsregler även gälla vid arvs- och gåvobeskattning. Med del anförda yrkarjag bifall lill reservation 5, Det finns ytterligare något att säga om gåvoskatten, 1 ettpar uppmärksammade fall har det visat sig att gåvoskatt har tagits ut trotsatt gåvorna inte har fullföljts. Naturligtvis är det utomordentligt stötandeför rättssäkerheten att något sådant kan tillåtas ske. Dessutom har det varitonödigt, eftersom man med en enkel åtgärd hade kunnat undvika det skedda:Åtgärden i fråga är att åläggs all lämna förhandsbesked även ivärderingsfrågor. Arvs- och gåvoskaitekommittén skall behandla den frågan, ochjag är glad över att utskottet instämmer i mitt motionsyrkande omnödvändigheten av att frågan får en snabb lösning. På det viset kan mansäkerligen undvika fler sådana rättskränkande beskattningar. De höga kapitalskatterna har också fått den olyckligaeffekten att sparandet lockas över till improduktiva tillgångar. För att rådabot på detta förhållande kan man endera beskatta konst, antikviteter, smyckenoch andra liknande tillgångar eller också lindra kapitalbeskattningen på detillgångar som utgör arbetande kapital. En förmögenhetsbeskattning av konst m, m, stöter på såstora praktiska svårigheter alt inte ens socialdemokraterna, som annars ärverkliga experter på att finna nya skatteobjekt, har tagit något initiativ ifrågan. Den bästa lösningen för atl åstadkomma större likställighet ärnaturligtvis att lindra kapitalskatterna. bör den högstagåvoskattesalsen i klass 1 nedbringas till , Successivt bör också det arvsskattefria grundavdraget tillefterlevande make ändras, så att det uppgår till 20 basbelopp. Det skattefriabeloppet vid gåva bör i samband härmed höjas till ett halvt basbelopp, dvs, förnärvarande . Med det sagda yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3, AnL 126STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 44 behandlasett antal motioner som berör kapitalbeskattningen. Som grund för kapitalbeskattningenligger ett beslut , skedde en översyn som främst avsåg attanpassa skattereglerna till inflationens inverkan samt till detaxeringsvärdeshöjningar som skedde på grund av den då aktuella fastighetstaxeringen. Trots detta genomdrev socialdemokraterna enhöjning av kapitalbeskattningen. Lägger man därtill den inflation som ägt rumsedan oktober 1982 framstår klart den skärpning av kapitalbeskattningen somskett , Kapitalbeskattningen utgör en hård skattebelastning i ettskattesystem präglat av höga marginalskatter och där inga skatter äravdragsgilla vid inkomstbeskattning. Detta innebär att alla kapitalskatterskall betalas med beskattade medel, och det innebär självfallet attkapitalskatterna är kännbara. En förutsättning för att stimulera ett produktivt sparandeoch investeringsvilja är att kapitalbeskattningen inte hindrarförutsättningarna för en sådan utveckling, I den reservation som fogats tillskatteutskottets betänkande yrkar vi reservanter att beslutar om enåtergång lill de kapitalbeskattningsregler som gällde före , I reservation 4 berörs frågan om fribelopp vid gåva.Enligt nu gällande bestämmelser får man ge penninggåvor på upp lill ,skattefritt per mottagare och år. Denna beloppsgräns har gällt sedan 1958,1 enpartimotion från har vi begärt att detta belopp höjs till 5 000 kr.Utskottet motiverar sitt avslagsyrkande med att man vill avvakta arvs- ochgåvoskattekommitténs ställningstagande innan någon förändring görs. Samtidigtsäger utskottet att det är arvs- och gåvoskaltekommitténs uppgift att övervägaen höjning av de skattefria gåvobeloppen och att en sådan höjning skullefrigöra resurser på länsstyrelserna för mera angelägna uppgifter. Det är ganskaegendomligt att man då inte är beredd alt göra en insats för att åstadkommadetta - åtminstone i enlighet med de relativt blygsamma krav som framställts ireservation 4, och föreslår i reservation 4 en mycketmåttlig höjning av fribeloppet. Om socialdemokraterna verkligen menar vad desäger borde de kunna acceptera höjningen till , I reservation 5 berörs vissa värderingsfrågor, bl, a,beträffande börsnoterade akfier, I pressen har skildrats ett fall där ettdödsbo på grund av gällande regler fick gå i konkurs för att över huvud taget klaraav arvsskatten. Vi anser det nödvändigt att reglerna nu blir föremål för enöversyn, I reservation 6 berörs frågan om taxeringsbevis ochvärderingsintyg. Då de uppgifter som taxeringsbevis och värderingsintyginnehåller redan finns hos myndigheterna, är det onödigt alt besvära denenskilde med nämnda uppgiflsskyldighet. Även om frågan berörs av pågåendeutredning borde del vara självklart att rätta till en sådan sak redan nu ochfatta det beslut som behövs för att ta bort det onödiga krångel som de nuvarandereglerna innebär. Med den motivering jag nu anfört yrkar jagbifall till reservationerna 1, 4, 5 och 6 i skatteutskottets betänkande nr 44, AnL 127 (): I detta betänkande behandlar skatteutskottet14 motioner med yrkanden som gäller kapitalbeskattningen och dess utformning.Folkpartiet har i årets skattemotion inte krävt ändringar eller sänkningar avförmögenhetsskatten. Det innebär dock inte att vi långsiktigt är beredda attacceptera de förmögenhetsskattesatser som gäller . Tvärtom anservi att dessa är klart för höga. Enligt vår mening är hela kapitalbeskattningens område ibehov av en översyn. En del utredningsarbete pågår också , ochdet är vikfigt att det arbetet bedrivs med skyndsamhet. Som jag sade så sent som i gårdagens skattedebatt är detinte möjligt att sänka alla skatter på en gång i del statsfinansiella läge somnu råder. Från sida har vi också klart sagt ifrån att vi intekommer atl inför årets val ställa ut några skattesänkningslöften som vi sedaninte är i stånd att hålla. Vi har därför gjort en prioritering. Vi anser sålunda att det är viktigt att i första handangripa de alltför höga marginalskatterna samt att få till stånd ettfullständigt inflationsskydd för skatteskalorna, Inflationsskyddas inle dessakommer inkomstskatterna att i snabb takt höjas genom kombinationen av höginflation och lönekompensation för denna. Många av de problem som uppstår vid kapitalbeskattningenoch även vid annan beskattning härrör ur det faktum att inkomsterna kraftigtbeskärs genom höga marginalskatter. Med andra ord: En sänkning av marginalskatternabidrar fill atl undanröja många exempel på orimligt höga skatteuttag genomkombinationen av olika skatter, I reservation 1 påpekas, med all rätt, att de höjdakapitalskatter som genomdrevs av socialistiska majoritet hösten 1982särskilt hårt drabbat ägare till och anställda i mindre och medelstora företag.Jag vill därför här erinra om att vi från sida kräver attförmögenhetsskatten avskaffas på arbetande kapital i dessa företag. Dettayrkande behandlas emellertid i samband med företagsbeskattningen. Därför har viingen reservation på den punkten i detta betänkande, I allt väsentligtinstämmer vi emellertid i dét resonemang som förs härom i reservation 1, Dettorde framgå av det särskilda yttrande som jag fogat till detta betänkande. Som jagsade tidigare pågår ett utredningsarbete på kapitalbeskattningens område. Utanatt avvakta resultatet av den utredningen vill vi från sida höjadet skattefria beloppet på , för penninggåvor m, m, till . Medtanke på att beloppet varit oförändrat menar vi att detta är högst rimligt.De statsfinansiella verkningarna av en sådan höjning torde också vara i detnärmaste försumbara. Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservation 4,I reservation 5 behandlas olika värderingsfrågor gällande aktier. Tidigaretalare har berört dessa. Jag kan därför fatta mig relativt kort. Den ändrade lagstiftning som ärreservationens mål bör enligt mening inriktas främst på två olikamål, 1, Kapitalbeskattningen skall vara sådan atl denstimulerar människor till produktivt sparande. Detta är långt ifrån fallet , när beskattningen ofta gynnar spekulafivt sparande och sparande i förmögenhetsobjekl av icke produktiv karaktär, Kapitalbeskattningen skall vara sådan all företag kanbehållas och utvecklas i enskild ägo. Arvsskiften och överlåtelser av företag till de anställda måste därför kunna ske på rimliga villkor. Med dessa kortfattade synpunkter yrkar jag, herr talman,bifall till reservation 5, Vad slutligen gäller reservation 6 kan jag, efterföregående talares inlägg och med instämmande i detta, nöja mig med att yrkabifall till denna. AnL 128TOMMY (vpk): Förmögenhetsfördelningen är ytterst ojämn iSverige, Ett förhållandevis litet fåtal äger merparten av alla i landetförekommande förmögenheter. Folkflertalet, dvs, vanliga löntagare, har underden senaste fioårsperioden "bestulits" på sina och samhälletsgemensamma förmögenheter. Dessa "ägs" nu i stället avfinansfamiljer, finansbolag, utländska spekulanter och långivare samt en ochannan spekulationsmiljonär. Förmögenhetsöverföringen har skett delvis genominflationen, men framför allt genom omplaceringar av kapital i olikaspekulativa placeringar. De lönarbetande har främst känt av detta genomreallöneförsämringar, minskat levnadsutrymme och uttunning av värdet avhushållssparandet. Under dessa år har antalet miljonärer och miljardärer ökatsamtidigt som allt fler, främst lågavlönade barnfamiljer, tvingats tillsocialhjälp. Klassklyftorna har ökat, de rikare har blivit rikare och defatfiga fattigare. som vissa har blivit rikare, störreförmögenheter har koncentrerats hos spekulanter för s, k, snabba khpp,motsvaras inte detta av ökad förmögenhetsbeskattning. Orsakerna härtill ärflera. En av orsakerna är dessa personers manipulerande med lån m,m,, för attvid tidpunkten för förmögenhetsberäkningen härigenom nedbringa den formellaförmögenheten. En annan orsak är att förmögenhetsbeskattningen är för låg. Den tillfälliga höjning av beskattningen som densocialdemokratiska regeringen föreslog att gälla förmögenheter harupphört. Den tillfälliga höjningen gav drygt 1 000 milj, kr.