prot · G809126 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi har förbättrat sjukförsäkringen steg för stegunder årens lopp. Jag kan försäkra att vi naturligtvis ocksåkommer att kunna finna lösningar på de problem som kvarstår - det gäller bl, a,deltidsarbetande och skiftarbetande. är vice ordförande i utskottet.Jag rekommenderar hoiiom att läsa i sitt eget utskottsbetänkande. Vi har jutagit upp frågorna. Sedan vill jag påpeka att det finns grundprinciper isjukförsäkringen som är helt avgörande, t, ex, principen oni inkomstbortfall.När talar om att det skall vara livsvarig försäkring osv,, såär det egentligen att föra folk bakom ljuset. Men jag skall inte ta upp denfrågan. Jag återkommer till sjukvårdssidan. Låt mig bara få sägaatt en viktig uppgift för Dagmarreformen var ju att avlösa det tidigareprestationsrelate-rade ersättningssystemet med ett system som bättre äranpassat till patienternas behov av vård. Vi vet av erfarenhet attvårdutnyttjandet är i hög grad relaterat till tillgängliga vårdresurser ochtill vårdbehovet. Ett fortsatt prestationsrelaterat system skulle alltsåutifrån ett behovsperspektiv ha bidragit till att förstärka de regionalaobalanserna. Det ville vi inte vara med om. Det har ju under en lång följd av år varit lätt attrekrytera läkare till storstadslandstingen, medan det är många vakanser och högomsättning på mindre orter och i glesbygden - det behöver inte bara gällaNorrbotten eller , Jag skulle gärna vilja rekommendera både NilsCarlshamre och att ta en tripp till , till min egenhemstad , fill etc. Det ger en bild av problemet. Den här snedfördelningen har ju förstärkts av attprivatläkarna också etablerat sig så starkt främst i storstäderna - avdem i , i , Till detta kommer att fritidspraktikerna ärlika snett fördelade-O,av dem i , i , Ett faktumsom vi hade att utgå från var också att de regionala skillnaderna ökat på senareår, som den nya hälso- och sjukvårdslagen förutsätter att vi går moten bättre balans. Detta var ju frågor som låg till grund för Dagmarreformen,Låt oss vänta, , tills vi får tillfälle att både följa uppreformen och analysera den - det var ju meningen. Då tror jag att herrCarlshamre skall finna att den har betytt - och kommer att betyda - ofantligtmycket för utvecklingen av en rättvis hälso- och sjukvård ute i bygderna. 45BÖRJE (): De borgerliga partierna riktar på nytt ettangrepp mot sjukförsäkringen och därmed mot den sociala och ekonomiskatryggheten för människorna. föreslog den borgerliga regeringeninförande av karensdagar, sänkt sjukersättning och försämrade pensioner, vilketväckte kraftiga reaktioner hos allmänheten. Vi hade också en omfattande debatti om de här tingen. Den borgerliga majoriteten drev dock igenom sinaförslag, vilka hade inneburit, om de gällt , väsentligt försämrade villkori sjukförsäkringen. För pensionärerna hade de inneburit lägre pensioner -, lägre. Det är värt att uppmärksamma . Vi socialdemokrater redovisade vid det tillfället ettbudgetförslag, som gav utrymme för bevarad sjukförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring, värdesäkra pensioneroch höjda barnbidrag, som budgetunderskottet skulle minska. Redan dåvisade vi att vi har råd att bevara den sociala tryggheten, om vi låterrättvisa och solidaritet avgöra var besparingarna skall ske. Efter det socialdemokratiska segervalet upphävde vi iallt väsentligt de borgerliga försämringarna, vilket innebär att sjuka,handikappade, arbetslösa och pensionärer har fått tillbaka sin standard,frånsett devalveringseffekten som alla har fått bära. De borgerliga partierna med i spetsenåterkommer med sina förslag om försämringar av sjukförsäkringen. Ingentinghar de lärt av den uppslitande striden , Genomförs dessa försämringarfår de kännbara effekter för de försäkrade genom att sjukpenningen sänks till60 resp, , Det slår naturligtvis oerhört hårt mot de människor som lever påmarginalen. Det är fråga om märkbara förändringar. Här kan vi konstatera attcenterpartiet har hoppat på den moderata vagnen. motion och även reservation isocialförsäkringsutskottet har skapat förvirring och oro i centerleden. Detsenaste beskedet från är tydligen att man håller fast vidförsämringen av sjukpenningen. Reaktionerna kommer naturiigtvis inte attutebli. ställer upp för den moderata fördelningspolitiken. Det ärett konstaterande som vi kan göra i debatten. Det är beklämmande att centerpartiethar intagit denna ståndpunkt, dvs, att man har valt den konservativa vägen.Reaktionerna kommer helt uppenbart att växa ute i landet mot sådana härtendenser, uppvaktade 300 byggnadsarbetare bara fråninnerstaden företrädare för de borgerliga partierna. De protesterade kraftigtmot vad som sker och krävde rättvisa och trygghet. Det är klart att sådantborde ge de borgerliga partierna en tankeställare, men det är väl att hoppasför mycket. Vi socialdemokrater motsätter oss varje attack mot densvenska välfärden. Sjukförsäkringen, som vi behandlar, är till för attskydda människor från att utöver en dålig hälsa också få en förstörd ekonomi.Avsikten är alltså att man skall ha råd att söka vård eller att stanna hemmanär man blir sjuk, så att man snabbare och säkrare får tillbaka sin hälsa ocharbetsförmåga. Det är motivet bakom sjukförsäkringen och det överger vi inte. Många människor är beroende av den trygghet som vi harbyggt upp i landet. En del drabbas emellanåt av diverse akuta åkommor, medanandra lider av kroniska sjukdomar. Vissa sådana sjukdomar medför långvarigasjukperioder, medan andra sjukdomar medför upprepade korta sjukledighe-ter. Förastmatiker, diabefiker, hjärt- och kärlsjuka, epileptiker, njursjuka eller förpersoner som drabbats av arbetsskador skiftar sjukdomsperioden. Gemensamt föralla finns sjukförsäkringen som en god trygghet. Det tycker vi är viktigt i ettsamhälle som vårt. De borgerliga förslagen till försämringar slår olika förmänniskor och drabbar främst dem som arbetar i dålig miljö eller har svaghälsa. Det är en åtgärd som i första hand är direkt riktad mot arbetstagarnainom LO-koiiektivet. Tjänstemannagrupperna har som bekant förmåner i form avsjuklön inskrivna i sina avtal och berörs inte vid det här tillfället av deborgerliga partiernas förslag. Debatten handlar naturligtvis inte bara omsjukförsäkringen utan om väsentligt mycket mer. Den handlar om grundläggandeting i det svenska samhället. I den moderata motionen 1984/85:452 med UlfAdelsohn i spetsen talar man om att en systemförändring skall genomföras. ÄvenSven Aspling har varit inne på den frågan. Det innebär i förlängningen ettgrundskott mot den svenska välfärden. Vi kan bara se inledningen ännu, men vad man syftar tillkan ju var och en förstå. Den offentliga sektorn skall pressas tillbaka. Vård,omsorg och trygghet skall säljas ut på aktiemarknaden. Det är verkligheten imoderaternas värld, där och ställer upp för de moderaternaidéerna. Därmed skulle viktiga delar av det som samhället står förkopplas bort från det demokratiska beslutsfältet. I tal och program framträder allt tydligarebilden av ett återtåg till det gamla klassamhället. Försäkringar privatiserasoch självrisker höjs. Det är inskrivet i program och motioner. Vård, omsorg ochutbildning skiktas efter klass och betalningsförmåga. Det blir konsekvensen. Detta kallar för ökad frihet för människorna.Jag tycker att det är att bruka våld på ett sådant fint begrepp som frihet. De borgerliga partierna lämnar inte något område orört.Man föreslår t, ex, i motioneratt statsbidrag till färdtjänst, driften avsärskolor och hem för vård eller boende skall avvecklas eller reduceras.Debatten handlar också om detta, och det är överraskande att de borgerligapartierna ger sig på samhällets stödåtgärder på de här områdena. De människor det här handlar om behöver naturligtvissamhällets hjälp i väldigt många former för att klara sitt dagliga liv.Färdtjänsten är t, ex, viktig för många rörelsehindrade för att de skall kunnakomma ut i samhället. unnar dem tydligen inte den möjligheten. Manslår ner på särskolor och vårdhem. Det vi har byggt upp i form av service, hjälp och bidraghar betraktats som medborgerliga rättigheter. Dessa vill nu de borgerligapartierna beskära. Jag tycker att det är en rå och kall inställning till andramänniskor som växer fram genom den moderata propagandan, och jag är övertygadom att den skrämmer väldigt många människor i vårt samhälle. Försämringarna i de sociala villkoren måste ske med hänsyntill det stora budgetunderskottet och med hänsyn till samhällsekonomin, sägerNils Carlshamre och andra. Omtanken om budgetunderskottet kunde ju deborgerliga ha känt under sina regeringsår, då de skapade den ekonomiska krisen. Nej, besparingarna i sjukförsäkringen, i färdtjänsten ochpå många andra områden skall inte användas för att betala av på statsskulden,utan de skall användas för att genomföra skattesänkningar, främst för förmögnagrupper. Det är ju sanningen. Skattesänkningarna blir obetydliga för låginkomsttagareoch människor med normala inkomster, men sedan ökar de efter hand och uppgår ihögre inkomstlägen till rejäla belopp. De borgerliga partierna angriper de beräkningar som vi hargått ut med. Jag vill säga att beräkningarna är riktiga - vad man kommer framtill beror ju på vilkeninkomst man utgår ifrån. Men det intressanta är naturligtvis inriktningen iallt detta, den totala effekten av det som de borgerliga föreslår på densociala sidan och i fråga om skatterna. Det är försämringar i sjukförsäkringen, höjning avavgiften till arbetslöshetskassan, slopande av skattereduktionen förfackföreningsavgiften, höjda hyror osv. Deras förslag innebär vidare attavgifter måste höjas i den kommunala verksamheten, för kommunerna får ocksåmindre pengar. Det är den totala effekten man måste se till, och den blirbetydande förstora delar av vårt folk. Det innebär ju att vanliga inkomsttagarefår försämringar i den sociala tryggheten liksom avgiftshöjningar ochskattehöjningar på , medan höginkomsttagare,förmögenhetsägare och liknande får generösa skattesänkningar. Detta ärverkligheten, och den kan man inte bestrida. Det är den totala effekten av deborgerliga förslagen, där går i täten. Löntagarna skall klämmas åtoch de rika och välbeställda gynnas, liksom under den borgerligaregeringsperioden, liksom när vi diskuterade sjukförsäkring och pensioner 1982.Det är en djupt orättfärdig politik, som socialdemokraterna med all kraftbekämpar. Att sörja för den sociala tryggheten är en avarbetarrörelsens viktigaste uppgifter. För stora grupper kom också detmålmedvetna reformarbetet att innebära trygghet i vardagen ochfrigörelse från ekonomiska bekymmer vid sjukdom och handikapp och påålderdomen. I begreppet välfärdssamhället, som står för trygghet och säkerhetför medborgarna, ligger också någonting annat, nämligen ett slags gemenskap,symboliserande solidaritet, hänsyn och medkänsla människor emellan. Detta ären god grund att stå på i samhällsarbetet, och den ställer ocksåsocialdemokratin upp på. Jag har i allt väsentligt uppehållit mig vidde borgerliga reservationerna om sänkt kompensation inom sjukförsäkringen.Detta är naturligtvis den allra viktigaste frågan i det betänkande vi nubehandlar. Där finns emellertid också en annan viktig fråga, nämligenkompensationsnivån för deltids- och delårsarbetande, som har tagits upp i trereservationer. På den punkten har utskottet skrivit mycketkraftfullt om att en lösning måste åstadkommas för den här gruppen. Det är utantvivel en besvärlig fråga. Detta önskemål om förbättringar inomsjukförsäkringen måste åtgärdas, och det ställer alltså utskottet upp på. I årets betänkande redovisas en öppning i frågan, och dengår ut på att parterna på arbetsmarknaden är ense om att gemensamt och ikontakt med statsmakterna utreda nuvarande sjukersättningssystem i syfte att nålikvärdiga villkor för olika kategorier anställda, däribland deltidsanställda.Man säger också att arbetet måste vara avslutat . Det kommeralltså mycket snart att föreläggas oss ett förslag, och enligt utskottetsmening är det viktigt att denna tidplan hålls och att frågan löses. Med detta ber jag att få yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan. 46NILS CARLSHAMRE (m) replik: Detta var något av en spänd förväntansupplösning i nästan intet. Här har utskottets värderade ordförande två gångeraviserat att skulle tala om sjukpenningförsäkringen. Så kommerhan upp och talar , varav omsjukpenningförsäkringen och 13 och en halv minut om helt andra ting, som överhuvud taget icke behandlas , varefter han avslutar med osanningen att hani huvudsak har uppehållit sig vid sjukpenningförsäkringen. Han talar omfolkpensioner, han talar om färdtjänst, han talar om hemtjänst och jag vet inteom vad som alls inte hör hit. Dessutom polemiserar han mot förslag som ingen människahar framfört. Det finns ingen som har föreslagit begränsad färdtjänst, detfinns ingen som har föreslagit begränsad eller avskaffad särskola. Det finnsförslag om annan finansiering, och där vill jag gärna passa på att ge BörjeNilsson ett tips; jag vet att han är starkt engagerad för handikappadesproblem. Skäll vi knyta förbättringar av omsorgen om handikappade till denverkligt fattiga i detta land, nämligen svenska staten, och vad den kanåstadkomma, då lär det bli kärva tider för de handikapjjade framöver. Det äralltså den svenska staten, inte kommunerna, som är fattigast i detta land. Mendet hör inte hit, för det var inte detta vi skulle tala om. sade att det hade varit en uppvaktning, t.o.m. en stor demonstration, där man vänt sig till de borgerliga partierna föratt protestera rriot försämringar i sjukpenningförsäkringen. Uppenbarligen harman vänt sig till också, för han hade ett stort dokument i handenmed ett rött sidenband om som jag förmodar att han har fått i det sammanhanget.Det var nog behövligt, för det som var kärnfrågan - att demonstrationerna ochprotesterna till tre fjärdedelar gällde den orättvisa och dåliga sjukpenningman har inom den av socialdemokraterna iscensatta sjukförsäkringen-snuddade inte vid. En fjärdedel på sin höjd av problemet gällerde ändringsförslag som föreligger. Inte med ett ord annat än medhänvisning till vad man sagt rörde vid de riktigt storaproblemen för de delårsarbetande, de deltidsarbetande, de skiftarbetande och detimavlönade. Där nöjer sig utskottsmajoriteten med en from förhoppning om atttidigare uttalanden äntligen skall leda till någonting, fastän de aldrig förrhar lett till någonting. Man anvisar ingen som helst väg för hur man skall kunna nåen förbättring eller för hur man skall kunna finansiera de kanske 4 ä 5miljarder som det kostar att rätta till de här bristerna. Vi haråtminstone börjat med att peka på att én utjämning inom systemet kan ge någotav de resurser som vi behöver för att kunna avhjälpa de värsta orättvisorna.Egentligen borde uppvaktningen och demonstrationen huvudsakligen ha riktat sigtill och , för det är ju ni och er grupp mer än någraandra som bär ansvaret för att sjukförsäkringen är så försummad, såorättvis och så otillräcklig som den är. 47 () replik: har tydligen helt anslutit sig socialdemokraternaspropaganda när det gäller det statsfinansiella läget. Han har inte beaktat attvi har 1 000 miljarder i statsskuld. Med en alltmer accelererande fartgår vi fakfiskt mot en sådan situation, där man kommer att få diskuterabetydligt större nedskärningar i betydligt känsligare områden än vaddiskussionen gäller. framställer också de förhandlingar somnu pågår mellan LO och SAF som helt rättfärdiga. Jag kan inte förstå varför ettförhandlingsarbete skulle vara orättfärdigt om kompensationsgraden skulleligga på , såsom vi från föreslår. Beträffandede orättvisor som förekommer i sjukförsäkringssystemet kan man intebortse från att det kan vara lika rimligt att utgå från en annankompensationsgrad i sådana förhandlingar. Därför är det fullt möjligt attavtalsvägen undanröja de orättvisor som en sänkning av kompensationsnivånskulle kunna innebära. Sedantalar mycket varmt om att bördorna skall vara lika fördelademellan medborgarna. Då får man kanske påminna om vad som har häntunder de år som socialdemokraterna har varit i regeringsställning. Jag kommerfrån ett glesbygdsdistrikt i . Jag lever rätt nära människornaoch känner till hur de drabbas av den nuvarande regeringens åtgärder. Låt oss tat. ex. den höjning av bensinskatten som genomfördes. Den drabbarlåginkomsttagarna i glesbygder betydligt mer än höginkomsttagarna istorstäderna. Eller låt oss ta den aktuella skatterabatten, som även era egnatycker är typiskt valfläsk. Regeringens förslag innebär att direktörer ibilindustrin, generaldirektörer, statsråd, landshövdingar och viriksdagsledamöter med relativt eller mycket höga inkomster får förbättringar,medan låginkomsttagarna, såsom småbrukare, egenföretagare, lanthandlare, fiskareoch renskötande samer, inte får någon sådan skatterabatt. Är det en rättvisfördelning av de mycket knappa ekonomiska medel som vi förfogar över? Dessutomfår alla vara med och betala dessa julklappar som socialdemokraterna sågeneröst delar ut strax före valet. Jag tycker att det är mycket orättfärdigtatt göra på det viset. Centerpartiethar en alldeles egen politik och egen profil. Vi går inte i moderaternasledband. Det bör göra klart för sig. Läs vårt förslag när detgäller sjukförsäkringen. Där framgår det klart och tydligt att man gör fel närman påstår att går i ledband. Vifrån tycker inte heller att det är fel att diskutera andrabesparingsformer än just dem som vi har att ta ställning till. 48 ()replik: När det gäller delpensionen, som tog upp, är vi helt pådet klara med att utskottet har uttalat sig på ettkraftfullt sätt i denna fråga. Vi är ganska överens om att något måste hända,men ingenting händer. Vår reservation handlar om att något måste göras åtdetta. Vi är också helt överensom att budgetunderskottet i det här landet är för stort ochatt vi måste göra något åt det. Frän sida har vi gått ut och talat om vilkabesparingar vi vill göra under detta år. 1,8 miljarder av dessa besparingargäller sjukförsäkringen. Det är ganska fantastiskt hur man från ochövriga socialdemokraters sida kan måla upp detta som något fruktansvärt. Tänkom ni från er sida hade målat upp de skattehöjningar som genomförts under åretpå samma sätt. Det kan vara intressant att jämföra effekterna av debesparingar som vi föreslagit inom sjukförsäkringen med de åtgärder somsocialdemokraterna har vidtagit de har varit i regeringsställning. Efter valet genomfördes en kraftig devalvering. Denurholkade en vanlig familjs hushållsbudget med . Momshöjningen 1982 på betydde . iökade kostnader för en vanlig barnfamilj. Lika mycket innebar bensinskattehöjningarna.Jag instämmer helt i det som sade om detta tidigare. Ävenfastighetsskatten kommer att drabba folk. Vi har också alla andra skattehöjningar- det rör sig om ett sjuttiotal - som har inneburit ökade kostnader för familjerna. Detta målas emellertid inte upp med någrafantastiska spökhistorier. Man tycker att socialdemokraterna borde vara försiktigaremed orden när de går till attack mot våra förslag till besparingar inomsjukförsäkringen. Vi anser också, uppenbarligen till skillnad frånsocialdemokraterna, att ett politiskt parti skall gå ut före valet och tala omvilka besparingar det vill genomföra. De långtidssjuka, som också togs upp i debatten, drabbastrots allt inte. Vi föreslår från vår sida, liksom också , att det ifråga om de långtidssjuka lämnas ersättning, vilket överensstämmer medförhållandena . När det gäller skatterabatten vill jag helt instämma i vadKarin sade - jag tror att ni socialdemokrater verkligen skall tänkaigenom vad ni har gjort. 49BÖRJE () replik: Jag märker att de borgerliga företrädarna ärirriterade, och jag förstår att de är hårt trängda i den här debatten. Det måsteockså finnas en oerhörd kritik inom de egna leden, i varje fall inom centernoch . Jag vill ta upp några saker som är viktiga i den härdebatten. Sjukförsäkringen är väsentlig. Det är en viktig reform för många.Denna reform vill de borgerliga försämra. Men jag tror också att det är viktigtatt peka på helheten, tendensen i samhället, vad som håller på att ske påborgerligt håll. Jag tror att det är viktigt att uppmärksamma det. Det handlarinte bara om sjukförsäkringen, det handlar även om färdtjänsten. NilsCarlshamre sade att den inte föreligger till behandling . Nej, men detfinns en moderatmotion som handlar om att man skall sänka statsbidraget tillfärdtjänsten för handikappade. Det är klart att detta innebär sämre resemöjligheterför den gruppen - det är helt uppenbart. Man säger från borgerligt håll att vi inte har råd medtryggheten i på grund av budgetunderskottet och samhällsekonomin. Mende pengar man får in genom försämringen av sjukersättningen skall inte användasför att ta ned budgetunderskottet, de skall användas till generösaskattesänkningar för andra grupper i samhället - höginkomsttagare ochförmögenhetsägare. Det är hela sanningen. Här säger man att man skall försöka klara uppsamhällsekonomin - men det är ju inte riktigt. Det är att föra människornabakom ljuset. Man klämmer åt löntagarna för att sedan gynna sina egnaväljargrupper. Det är vad som sker. Det är dessa tendenser som finns i den borgerligapolitiken, och då måste vi naturligtvis reagera. Det finns många olika synpunkter när det gällersjukförsäkringen. Det finns önskemål om förändringar och förbättringar -speciellt för deltidsarbetande. Det är viktigt att man löser dessa frågor, menatt först genomföra försämringar och sedan komma med förslag till förbättringarär en underlig uppläggning av reformarbetet. Jag tycker att denna debatt visartendensen i vad som håller på att ske i det svenska samhället. Det är devanliga inkomsttagarna som skall klämmas åt, och det märkliga är att centernoch hoppar upp på den moderata vagnen. 50NILS CARLSHAMRE (m) replik: Jag berättade tidigare att harföreslagit besparingar i budgeten på . Av dem ärungefär hälften till för att minska budgetunderskottet, och den andra hälftenär huvudsakligen till för skattesänkningar - i några fall också förutgiftsökningar, men i huvudsak är det fifty-fifty. Det är inte så, att den enabesparingen har blivit reserverad för att man skall kunna sänkabudgetunderskottet och den andra för att man skall kunna sänka skatten. Det ärungefär hälften av varje. Sjukförsäkringen är inte något undantag. Detta är attanvända pengar till att i någon mån försöka restaurera statens urusla affärer -och tyvärr är det nödvändigt; det hade varit mycket skönare om vi hade sluppitdet. Vi hade varit glada om vi hade kunnat använda alltihop tillskattesänkningar eller till att förbättra den sjukförsäkring som är i så stortbehov av förbättring. Det finns inga förslag om försämringar, som om. Det finns förslag om finansieringen. Till vill jagåterigen säga: Om vi skall knyta möjligheterna till förbättringar för t, ex. destora handikappgrupperna till betalningsförmågan hos den utfattiga staten, dålär dessa grupper få det kärvt framöver. Det är bl. a. av detta skäl som vitycker att man skall genomföra förändringar på det här området. Det har sagts att förslagen vi kommer med skulle varaorättvisa. Det är de egentligen inte. De förslag till förändringar tillsjukförsäkringen som vi har lagt fram drabbar på procenten och promillen allalika. Sedan är det så, att grunden - den i många avseenden otillfredsställandesjukförsäkring vi har - är sådan att slutresultatet blir högst olika. Detär det vi vill börja göra någonting åt, men socialdemokraterna ochutskottsmajoriteten nöjer sig med frommaförhoppningar om att det man har sagt tidigare skall lända tillefterrättelse - utan att anvisa några vägar för hur det skall gå till. Det ärfaktiskt också så, att det för att de föreslagna förändringarna - eller medBörje terminologi försämringarna - skall drabba alla inte krävs någontvångslagstiftning på arbetsmarknaden. De som har förmånen av goda sjuklönerfår den översta biten av sin arbetsgivare. Om vi får igenom sänkningar avkompensafionsnivån betyder detta mindre pengar från försäkringen tillarbetsgivaren och i nästa avtalsförhandling självfallet mindre pengar attförhandla om.