prot · G809135 · 1984-12-31 00:00:00 — Det skall dock sägas att kommissionen långt ifrån föll till föga föralla motförslag eller uppmjukande synpunkter. Om så hade varit fallet, haderegeringen inte heller haft något större underlag för propositionen. Det kan vidare fastslås att även regeringen har tagitintryck av remissvar från de organisationer som i mångt och mycket eftersträvaroreglerade förhållanden inom näringslivet, i vart fall vad gäller den egnaverksamheten. Regeringen har alltså backat ytterligare på en rad punkter därkommissionen redan hade slätat ut förslagen. Åtgärderna i kampen mot ekonomisk brottslighet bör enligtvår syn inriktas på olika avsnitt. Det kanske viktigaste av dessa är deförebyggande åtgärderna. Ett exempel på sådana åtgärder är att man stryperåtkomligheten av krediter. Finansieringen av den ekonomiska brottslighetenutgörs i huvudsak av kapital från den s. k. vita näringsverksamheten. Dettamedför att åtgärder som bidrar till att minska tillgången på kapital ochkrediter rimligen också resulterar i minskade möjligheter för utövning avekonomisk brottslighet. Detta kan åstadkommas bl, a, genom att samhälletskaffar sig kontroll över kreditgivningen. En grundförutsättning borde vara att det vid varjetillfälle då kredit skall ges också skall verifieras till vad den skall nyttjasoch även att den binds på ett sådant sätt att den inte går att lösgöra förandra ändamål än det avsedda. Det måste åligga banker och kreditinstitut attgöra sådana kontroller. Vidare måste man i varje sammanhang där statliga ellerkommunala närings- eller kreditpolifiska åtgärder föreslås beakta dessas effekter på den ekonomiska brottsligheten. Jag kan inom parentes nämna att vi i princip inte är posifivt inställda till selektiva statliga eller kommunala bidrag till den privata företagsamheten. Men där statligt eller kommunalt stöd till företag kommer i fråga skall detta kontrolleras väsentligt hårdare än . Att detta behövs visar också de miljoner som kom Tjörnbrödernas s, k, varvs- och shippingkoncern till del. Denna var som bekant uppspaltad på ett femtiotal olika bolag, bl, a, med säte i s, k, skatteparadis. Att sådana stöd som i det fallet utgick kan förekomma tyder på alltför låg kontroll och prioritering av vad medlen skall användas till, 19 Ekonomisk brottslighet, m. m. Det finns, enligt vpk:s mening,också skäl att lämplighetspröva personer och företag på olika sätt. Det gällert, ex, personer som vill köpa hyres- och kontorsfastigheter. En sådan prövningbör ha minst samma skärpa som vad som är fallet vid köp av bl, a,jordbruksfastigheter. Andra åtgärder i samma riktning är etableringskontroll resp,näringstillstånd. Till detta återkommer jag strax. Låt mig först bara konstatera att regeringen ipropositionen drar upp riktlinjer för det framtida arbetet. Jag skall inte imin genomgång ta upp alla dessa till granskning - detta får anstå till dess attkonkreta förslag till åtgärder framläggs för . Men jag anser att detfinns skäl att nu peka på några viktiga åtgärdsförslag som kommer att behandlasi ett senare sammanhang, I eko-kommissionens förslag till s, k, näringstillståndförs framför allt tre kriterier fram som ett tänkt näringstillstånd börinnehålla, I proposifionen redovisas att dessa förslag skall bedömastillsammans med näringsförbudskommitténs betänkande. Det kan finnas skäl tillett sådant övervägande, men endast under förutsättning att förslagentillsammans medför att verkliga ingrepp görs för att bekämpa ekonomiskbrottslighet. Tyvärr, må man väl säga, visar de båda utredningsförslagen, vartför sig, alltför stora hänsyn till näringslivets företrädares ovilja attreglera dessa ting. Vad eko-kommissionens förslag beträffar reses enligt vpk:smening inte heller tillräckliga krav på ekonomiska garantier, grundläggandekunskaper för dem som vill starta företag eller kriterier som skall ligga tillgrund för vandelsprövningen. Likaså har flera branscher utelämnats i förslaget,branscher som borde ha medtagits med anledning av att det förekommer omfattandeekonomisk brottslighet inom dessa, I propositionen redogörs också för eko-kommissionensförslag att utreda kreditgivningen i samband med ekonomisk brottslighet. Jaganser att det är en riktig åtgärd, och skälen härför har jag redan tidigarevarit inne på. Låt bara inte utredningen ta alltför stor hänsyn till de nurådande förhållandena, utan låt den arbeta förutsättningslöst med en inriktanpå att verkligen komma fill rätta med de problem som finns. Här är detnödvändigt att beakta att samhällsmässigt viktiga kreditgivningar erhållerföreträde, dvs, att krediter fill produktiva investeringar äger företräde samtatt krediter för spekulation hindras. Genom sådana åtgärder borde nämligenkreditmarknaden genomgå en sådan sanering att ekonomisk brottslighet till vissdel utmönstras. Låt mig slutligen ta upp några punkter där vi inom vpkanser det angeläget att åtgärder vidtas som i sig är enkla men verkningsfulla. Den första gäller frågan om namnkarantän, I samband med s,k, företagsslakter av vinstbolagskaraktär har man för döljandet avtransaktioner laborerat med täta namnbyten på aktiebolag. a. har man på detviset kunnat bevara ett inarbetat företagsnamn för framtida behov fastän själva"inkråmet" satts i konkurs. Teknologin som sådan finns väl beskriveni bl, a, , Åtgärder av den här typen skulle i sin tur kunnaförsvåras om den registrerande myndigheten, i det här fallet patent- ochregistreringsverket, hade regler om namnkarantän, I dagens läge kan namnbyteni praktiken göras i stort sett momentant med ekonomiska överflyttningar. Men orn man tänker sig attett ledigt namn skulle hållas i karantän , exempelvis ,skulle åtminstone den döljande åtgärden mista sin verkan. Karantän av detslaget stör ju inte heller normala överlåtelser av ett helt företag. Den kritiksom utskottet anfört mot detta kan vi inte ansluta oss till, då vi anser attdet mera är fråga om undanflykter än om vilja att på ett enkelt sätt skaparegler för att försvåra ekonomisk brottslighet. Denandra punkten gäller frågan om registreringsverksamhet. Även vad denverksamheten anbelangar finns skäl till förändringar. Ett förslag, som dock avregeringen ansågs som alltför långtgående, har tidigare utarbetats inom BRÅ, Derutiner som gäller har varit i bruk i . Där föreskrivs skyldighetför bolagsstyrelse att till patent- och registreringsverket anmälavilka som sitter i bolagsstyrelsen. Erfarenheterna visar attdessa uppgifter inte ens utnyttjas på rationellt sätt. Härigenom mister manmöjligheten att få en bättre överblick över vilka som för tillfället ärregistrerade i bolagsstyrelsen. Det lär vara omöjligt att söka på person ochdärigenom erhålla en någorlunda aktuell förteckning över vilka styrelserpersonen i fråga sitter i. Oavsettdetta anser vi i vpk att det längre gående alternativet som BRÅ framlade är attföredra, I det förra är det myndigheten som måste svara för attregistret är så aktuellt som möjligt. Vid uraktlåtenhet att inlämnastyrelseuppgift, vilket är vanligt bland dem som har skumma avsikter, måstepatent- och registreringsverket då påtala att anmälan inte inkommit och vidvite inkräva en sådan. Vi menar att denna omväg är oacceptabel. Genomatt tvinga bolagsstyrelsen att anmäla så fort en förändring har kommit tillstånd och genom att så länge sådan inte inkommit den registrering som finnsgäller, uppnår man den fördelen att det är bolaget och inte patent-ochregistreringsverket som har intresse av att bevaka omregistrering. Om manvidare inför en regel om solidariskt betalningsansvar jämte bolaget förförpliktelser som uppkommit, ligger det helt i den avträdande styrelseledamotensintresse att sådan anmälan kommer in när en förändring har skett. Ett sådantförfarande kan heller knappast ge upphov fill några problem för s, k, seriösanäringsidkare. Jag har här gjort en genomgång av de ideologiska och rättsligautgångspunkterna för kampen mot ekonomisk brottslighet. Vill man på ettverkningsfullt sätt motarbeta denna företeelse, får man utgå från vilka skadorsom uppträder och vilka som skadas och utifrån detta föreslå åtgärder. För vårdel ser vi denna verksamhet som skadlig mot ett samhälle med solidariskaförtecken, ett samhälle som bygger på varje människas värde och inte ett fåtalshänsynslösa profiterande på dessa människor. Jag yrkar bifall fill motionerna1984/85:94 och 1983/84:2067, Ekonomiskbrottslighet, m. m. 7 (): Det går enmycket klar partipolifisk skiljelinje mellan socialdemokraterna och de treborgerliga partierna när det gäller såväl viljan som orken att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Ekonomisk brottslighet, m. m. Så var det under de borgerligamajoritetsåren här i kammaren, och ,Så är det också nu - det kan man se i det betänkande, nr 28 frånjustitieutskottet, som vi diskuterar. Inför dagens debatt har jag sett på behandlingav olika regeringsförslag och motionsyrkanden om åtgärder mot eko-brott,alltifrån /80 fram till . Inte i ett enda avgörande har jagfunnit att , centerpartisterna eller folkpartisterna har velat gålängre eller satsa mera mot ekonomins brottslingar än vi socialdemokrater harönskat, I samtliga avgöranden där det har rått delade meningar - och det harvarit många - har de borgerliga partierna motsatt sig våra krav ochröstat ned dem när de haft majoritet. Jag skallgöra en belysande jämförelse. Till /80 avlämnade vi socialdemokrater enpartimotion -nr 1120-om den ekonomiska brottsligheten, med ett stort antalåtgärdskrav. Det tog att behandla den motionen, I det digrajustitieutskottsbe-tänkandet - nr 21 /81 - hade vi tvingatsreservera oss mot den dåvarande borgerliga utskottsmajoritetens mening på 15punkter - det var precis lika många reservationer som de borgerliga nu harfunnit anledning avge i anslutning till det utskottsbetänkande vi behandlar . Men det finns en mycket klar skillnad. Vid behandlingenunder /80 krävde vi socialdemokrater i de 15 reservationernaåtgärder som de borgerliga motsatte sig. Vi förlorade i omröstningarna,eftersom hade borgerlig majoritet. Också i det nuaktuella betänkandet finns som sagt 15 reservationer, men de har en annanmålsättning, I dem motsätter man sig i flertalet fall åtgärder som dennuvarande socialdemokratiska utskottsmajoriteten vill genomföra. Där går den partipolitiska skiljelinjen i synen på ochviljan att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Mycket talar för att utskottets förslag om vinnermajoritet i . Då ges klartecken för de åtgärdsförslag moteko-brottsligheten som. vi inte lyckades få igenom 1980/81, Vi har förlorat femårs kamp mot eko-brottslingarna. Men kan vi, tack vare att det är en annanriksdagsmajoritet, lägga fast de riktlinjer som regeringen har presenterat. Regeringsförslaget i proposition 32 tar upp de flesta avde förslag som kommissionen mot ekonomisk brottslighet, den s, k,eko-kommissionen, presenterade , efter 14 månaders arbete. Några avkommissionsförslagen har redan behandlats här i kammaren, andra har regeringenexpedierat till myndigheter och organisationer, och ett förslag- förslaget omnäringstillstånd - håller på att slutbehandlas av regeringen. Förslaget ombulvanlag skall utredas ytterligare. Detta är facit av det arbete som utförts aveko-kommissionen, den kommission som under sitt drygt årslånga arbetebespottades, hånades och förtalades nästan av borgerliga politiker,borgerlig press, vissa näringslivsföreträdare och andra. Regeringen har så gott som genomgående följt förslagenfrån kommissionen. Några av förslagen, bl, a, om revisors medverkan och omkontroll av rådgivare,har redan behandlats av . Behandlingen har följt känt mönster: deborgerliga har kämpat för avslag, socialdemokraterna för bifall. Ochbifallsförslagen har vunnit. Jag har under de jag har varitengagerad i arbetet mot eko-brottsligheten förvånats över att inte ,folkpartisterna och centerpartisterna har varit lika ivriga när det gällt attbekämpa eko-brottsligheten som när det gällt att ta upp kampen mot den s, k,traditionella brottsligheten. Ännu större är min förvåning över att de flestaav näringslivets organisationer genom alla år har motsatt sig de kraftfullaåtgärder mot eko-brotten som aktualiserats. De förslag som vi nu behandlar är åtgärder som skall gestöd för den seriösa näringsverksamheten, I arbetet för att försöka stoppaekonomins brottslingar borde väl , ,SHIO och andra näringslivsorganisationer kämpa skuldra vid skuldra tillsammansmed oss socialdemokrater. Men inte så. Motståndet mot aktualiserade förslagtill åtgärder har varit lika starkt inom näringslivsorganisationerna som inomde borgerliga partierna, I eko-kommissionen inledde vi vårt arbete med att bjuda inett stort antal myndigheter och organisationer, bl, a. arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer, till hearings. Jag minns tydligt hur bådemyndighetsfolk, som kämpade med eko-brottsligheten, ochnäringslivsrepresentanter, som plågades av den, vädjade till oss att göra vårtallra yttersta. Många sade: Ta till etableringskontroll, satsa ökade resurser,ta till ny lagstiftning eller gör vad som helst, men försök att åstadkommaåtgärder! Man berättade om hur hopplöst det var att vara seriös företagare ochförsöka konkurrera med fifflare och brottslingar som struntade i att betalaskatter och avgifter, fuskade med samhällsstöd, systematiskt satte företag ikonkurs m, m. finns det branschorganisationer som har vägrat attställa in sig i SAF:s, och led. De har gjort gemensamsak med LO och TCO och i sina remissyttranden sagt ja till kommissionensförslag. Den svarta vardagsverkligheten har varit vägledande för derasagerande, har beslutat föreslå attgodkänna de riktlinjer för kampen mot den ekonomiska brottsligheten somregeringen har presenterat. Om följer justitieutskottets förslag, harregeringen fått besked om vad majoritet tycker om de presenteradeförslagen - och även om vad minoriteten tycker. När det gäller regeringens förslag till riktlinjer har detväckts ett antal motioner, de flesta borgerliga. Tolv av yrkandena i dessamotioner har vid utskottsbehandlingen övergivits av de borgerliga, men ändå har15 reservationer formulerats mot utskottets förslag. Jag skall kommenteranågra av dem, och kommer att ge synpunkter påövriga reservationer. Den första reservationen har rubriksatts Utskottetsallmänna överväganden, I denna varnar de borgerliga ledamöterna i utskottetför de följder som de anser att regeringens förslag kan få. Jag skall ge någraexempel och ställa frågor i anslutning till dem. Ekonomisk brottslighet, m. m. Ekonomiskbrottslighet, m. m. 1, Förslagen kan leda till avsteg från våragrundläggande civilrättsliga och näringsrättsliga principer, påstår de borgerliga. Jag frågar förslag skulle medföra sådana avsteg? Jag vore tacksam för exempel, 2, Det sägs i reservationen att dylika avsteg"skulle kunna inverka menligt på det svenska näringslivets effektivitet". Jag frågar vad sätt utgör de nu aktuella åtgärderna mot den ekonomiska brottslighetenett hot mot effektiviteten i svenskt näringsliv? Eller vad menar ni medformuleringen? 3, De borgerliga säger att de föreslagnaåtgärderna inte bara kan leda till "djupgående förändringar av näringslivet", utan också medföra"föränd ringar av annat slag som inte är godtagbara i ett demokratiskt samhälle". Det låter allvarligt. Jag frågar : Vilket förslag till riktlinjer mot den ekonomiska brottslighetenutgör ett hot mot vårt demokratiska samhälle? Jag vore tacksam för åtminstonenågot exempel. Mycket intressant i reservation 1 är ocksåavsnittet där reservanterna argumenterar för förändringar av vårt skatte- ochavgiftssystem. De säger att vi måste få en beskattning som upplevs "somrättvis av de skattskyldiga". Jagfrågar , och : Kan ni tala om förkammaren hur en skatt eller avgift skall utformas för att "upplevas somrättvis" av dem som inte betalar några skatter eller avgifter? Det är motdem som förslagen riktar sig - inte mot de seriösa skattebetalarna. Jag avvaktar med storspänning era svar. Resonemangetom skatter återkommer i reservation 2,1 denna argumenterar ochfolkpartisten i utskottet för att skattetrycket bör sänkas - då skulle tydligenekonomins brottslingar bli seriösa igen. Så har man alltid sagt. Menskatteundandragande hade vi också , när skattesystemetvar mycket enkelt och skattenivån otroligt låg. uppskattade dendåvarande finansministern att årligenundandrogs beskattning. Det var efter dåtida värden ännu mer än dagensberäknade undandragande på 12-14 miljarder. Detintressanta i denna fråga är att centerpartisterna har särat ut sig från denborgerliga gemenskapen och i en egen reservation - nr 3 - medger att "densvenska regleringen i fråga om företagsbeskattning vid en internationelljämförelse framstår som mycket förmånlig". Vad tycker om denbeskrivningen? Videlar den mening centerpartisterna framför om skattenivåns roll för denekonomiska brottsligheten. Men så har man, likt och folkpar-fisteni utskottet, skrivit en strof mot det lämnade regeringsförslaget om förenkladlöntagardeklaration som är svårbegriplig. Man påstår att den förenklingen"får olyckliga fördelningspolitiska följder". har också lagt till"olyckliga samhällsekonomiska följder". vara argumentnöd, tyckerjag. Reservation 5 har jag svårt attförstå innebörden i. Där säger - som är ensamma reservanter - attingripande kontroller mot ekobrottslighet endast bör få ske då misstanke om brottföreligger. Vad skulle en sådan begränsning få för följder exempelvisnär det gäller kontrollaktioner? 1982 genomförde verket 11635 sådana revisioner och kontroller. De gav nära 670 milj, kr. Visst var detingripande kontroller, men inte misstänkte man brott innan man gjordekontrollen. Oklar är också formuleringen i den borgerligareservationen enligt vilken "de kontrollpolitiska övervägandena i förstahand måste gälla frågan huruvida regleringar av kontrollerande karaktärverkligen behövs". Det står faktiskt så i reservationen. Det står även attstarka skäl talar för att man "begränsar antalet regler som syftar tillolika kontroller". Det helaär svårbegripligt. Jag avstår från att begära någon förklaring. Under den blygsamma rubriken varnarmoderaterna i reservation 8 för en utveckling som innebär att grupper avenskilda tar på sig uppgifter när det gäller normbildning och kontroll somreservanterna anser bör förbehållas rättsväsendets myndigheter. Det står ireservationen att det "inte anses förenligt med förevarande riktlinje attt, ex, en facklig organisation utnyttjar situationen till att främja egnafackliga intressen". Utskottets majoritet anser att självsanerande åtgärder kanvara en metod som i många avseenden är överlägsen överordnad samhällelignormbildning och kontroll. Det är inte heller något för vår rättsordningfrämmande inslag som regeringen beskrivit och utskottet sagt ja till men sommoderaterna nu reagerar mot. De borgerliga protesterar i reservation 9 mot tankarna påatt det straffrättsliga systemet skulle ersättas med möjligheter att använda t,ex, skadestånd, vitesföreläggande, regler om betalningsansvar och olika avgiftssystemsom kontroll- och sanktionsåtgärder mot ekonomisk brottslighet. Vi har från utskottsmajoriteten påmint om att det längehar varit en allmän grundsats inom kriminalpolitiken att det straffrättsligasystemet bör begränsas och användas mot gärningar som är klart straffvärda.Lagutskottet har också i sitt yttrande sagt att andra sanktioner än straff"kan ge en drabbad part ett bättre skydd än en straffsanktion".Utskottsmajoriteten delar den uppfattningen, I reservation 12 följer de borgerliga upp kraven icentermotion 95 och i den moderata motionen 96 om åtgärder för en effektivareuppbörd av skatter och avgifter, I betänkandet redovisar vi hur en rad åtgärder harvidtagits efter 1982 i just det syfte motionärerna aktualiserar. Andra förslagär på gång. Något ytterligare påpekande för regeringen behövs inte, I reservation 13 behandlas motionsförslaget omrörelseidkares deklarationer. arbetade fram ett förslag tillförenklat system för kontroll av företag på grundval av ett förbättratuppgiftslämnande. Förslaget övervägs nu i regeringen. Genom regeringens förslagom ett förenklat deklarationsförfarande för många miljoner löntagare kan ocksåen stor del resurser överflyttas från kontroll av löntagardeklarationer tillföretagskon- Ekonomisk brottslighet, m. m. Ekonomisk brottslighet, m. m. troll och kontroll av personer med kompliceradeinkomstförhållanden. Önskemålen i motionen och i reservationen håller alltså påatt effektueras. Av alla de ca 30 åtgärder som eko-kommissionenpresenterade var det ingen som vållade så kraftiga motaktioner som förslaget ometableringskontroll, eller krav på näringstillstånd i vissa branscher, somkommissionen valde att namnsätta åtgärden. I två motioner från och en från moderaternasamt en från begär man att skall uttala sig mot varjeform av sådana åtgärder, medan vpk i två motioner kräver ett riksdagsuttalandeför näringstillstånd. majoritet har instämt i den uppfattningsom näringsutskottet gav uttryck för i sitt yttrande i denna fråga.Näringsutskottet ansåg det vara angeläget att under innevaranderiksmöte får tillfälle till lagstiftning som effektivt begränsar oseriösanäringsidkares möjligheter att bedriva verksamhet. En fullständig sådanlagstiftning måste, ansåg näringsutskottet, avse åtgärder där såvälnäringsförbud som näringstillstånd och en effektiv bulvanlag ingår.Justitieutskottet delar den meningen. Att åtgärder i de mest anfrätta branscherna är nödvändigagav ekokommissionen många exempel på i sitt betänkande med namnet Näringstillstånd.Jag nämner några: För det första: i länredovisade 1982 att ungefär 1 000 schaktentreprenörer i länet var restförda förskatteskulder. Samma myndighet beräknade att anläggnings- och åkeribranschensvarade för av länets alla restförda B-skatter. För det andra: redovisade enkontrollaktion, Bil 79, som blev klar , där man kartlade handeln medbegagnade bilar. Som bilhandlare räknade man då dem som sålt tio bilar ellerfler . av de uppspårade var kända hos kronofogdarna, varskuldsatta med i genomsnitt . För det tredje: Bilverkstadsbranschen i Stockholmundersöktes . Där fann man icke registrerade företag, ejregistrerade för moms, vart tredje företag restfört hos kronofogdarna. Exemplen får räcka som bevis för att det finns branscherdär det krävs hela kartan av kommissionsförslag, om man skall nå en sanering. I ett av mina första riksdagsanföranden omeko-brottsligheten - - sade jag att eko-brottslighetenvar en varböld i det svenska samhället som det gällde att snabbt operera bort.Det skulle ta innan operationen kunde genomföras. Ingen skall troatt de åtgärder vi nu beslutar om helt stoppar upp fiffel, fusk och eko-brott. Det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet måstefortsätta. Det kan behövas många ytterligare operationer. Vad jag bestämt vetär att det beslut som vi nu om skall fatta motses med mycket storaförhoppningar av dem som plågas av eko-brottsligheten - seriösa företagare,eventuella delägare, anställda, leverantörer, borgenärer - och likaså avpoliser, åklagare, granskare, revisorer, kronofogdar och alla andra som kännersvårigheter att komma åt ekonomins brottslingar. gäller detta även alla dem som menar att i vårt land skalluppställda regler följas, utmätta skatter och avgifter betalas, laglydnadenvärnas. För dem är de nu aktuella besluten en stor framgång! Jag yrkar bifall till justitieutskottetshemställan i dess betänkande nr 28 och avslag på de borgerliga reservationerna1,2,3, 5, 6, 8, 9, 11 och 13, 8 () replik: Den här repHken är kort. Jag kan därför inteägna den åt att riktigt besvara alla de frågor som här har ställt.Jag begärde faktiskt repliken för att göra klart för honom att det inte var såegendomligt att de socialdemokratiska förslagen besegrades när det varborgerlig majoritet och att de socialdemokratiska förslagen vinner när det ärsocialdemokratisk majoritet. Jag har litet svårt att förstå hans förvåningöver detta, I själva verket har vi ju olika meningar om metoderna,