prot · G809112 · 1984-12-31 00:00:00 — Industridepartementet har ju ocksåtillsatt en arbetsgrupp för analys och för utarbetande av förslag tillutbildningsplaner, har konstaterat att hindren när det gäller att användany teknik tycks vara större i än i och - ännu ett hot mot vårtnäringsliv, STI, , är endatekniska utbildningsanstalt med en stiftelse som huvudman. Jag undrar om detinte är där som problemet ligger. Institutet är inte inordnat i den ensidiga -om än icke dåliga, - utbildning som vi har, Bra och snabbutbildning som kan anpassas till näringslivets krav är ett måste. Utbildningenvid STI riktas mot vuxna yrkeserfarna elever - och låt mig verkligenunderstryka yrkeserfarna elever. 1983/84 föreslog all statsbidraget lillSTI skulle bortfalla. Vid utskottets behandling gjordes en förskjutning avdenna tidpunkt, men statsbidraget skulle tas bort. Så till det svar som jag har fått . Jag skulle viljafråga , innan hon upprepar de påståenden hon har gjort isvaret: Har studerat läroplanerna? Under jämförbar tidundervisas eleverna i matematik på komvux och på STI, Närdet gäller andra naturvetenskapliga ämnen ligger lärarintensiteten och antaletundervisningstimmar vid STI 20-30 och även högre än vid komvux.Detta måste naturligtvis ha en stark inverkan på utbildningen, Mina frågor till i denna omgång ärsåledes: Har studerat läroplanerna? Med det som bakgrund,tror verkligen utbildningsministern att utbildningen kan bli densamma i de tvåskolformerna? Slutligen: Varför är man från socialdemokratisk sida så negativtill utbildning som har sin ursprungliga hemvist i någonting annat än statligeller utbildning? Den förändring av STLs huvudmannaskap som jaghar föreslagit och har ställt sig bakom syftar till att förstärka denutbildning som bedrivs vid STI, Jag tycker inte att Eli.sabeth Fleetwoodskall uttala sig nedsättande om komvux. Det finns t. ex. en komvux-skola,tekniska skola, där teknisk personal utbildas på mycket avanceradnivå och som just vänder sig till yrkesverksamma personer. När man diskuterar överförandet av STI till Stockholmskommun är det naturligt att också se över läroplanerna. Jag säger även i svaretatt det kan behöva ske vissa anpassningar till de särskilda förutsättningar sombehövs för de studerande som det här är fråga om. Det går inte att göra så schematiska jämförelser mellanolika läroplaner som gör. Låt oss nu se hur läroplanernaverkligen kommer att se ut vid ett övertagande av STI av . Jagär mycket optimistisk vad gäller ett positivt resultat. AnL 20ELISABETH (): Först och främst hoppas jag att när hon läser protokollet kommer att se att jag inte alls uttalademig nedsättande. Tvärtom lade jag in en liten mening för att jag inte skulle fåde orden kastade efter mig. Det var således inte och är inte min avsikt attuttala mig nedsättande om komvux. Detta är däremot fråga om två typer av teknisk utbildning,som båda behövs, och det är därför som det är så beklagligt att denna skolainte kan få fortsätta. STI har bedrivit undervisning och kan justfånga upp sådana personer som har varit ute i näringslivet och upptäckt att deinte fyller de funkfioner som de är satta att fylla och som därför söker sigfill denna utbildning. Jag vill också i denna replik påpeka att det är en hel delelever från utlandet, inte minst från , som får sin utbildning här ochsom sedan kan återvända hem. Jag fick kritik för att jag gjorde en schematiskjämförelse i ämnet matematik. Ja, vad skulle jag annars göra, när jag har enrepliktid på en resp, , om inte en schematisk skildring. Det gällerschematekniska frågor och antal schematimmar. Det är naturligtvis fullt klartatt denna längre utbildning vid STI måste innebära en bättre utbildning -därmed intet ont sagt om komvux, AnL 21 Utbildningsminister : Herr talman!Det är ett grundläggande fel i utgångspunkten i . Det tycks nämligen som om tror att jag vill attdenna utbildning skall försvinna. Det är inte sant. Jag vill att utbildning avden här typen skall fortsätta och gärna öka. Vad det handlar om är bara enhuvudmannaskapsfråga. Om samordningen mellan skolavslutning och inryckningtill värnpliktstjänstgöring AnL 22ELISABETH (): Betyder det, utbildningsministern, att denstora emfas man lägger på de naturvetenskapliga ämnena kommer att överförastill komvux. Kommer det att betyda att STLs läroplan och satsningar kommer altsmitta av sig på komvux planer? I så fall når vi en förbättring. ärdet inte meningen, , att delta skall bli en utbildning, utandet är två typer av utbildningar. Återigen skulle jag vilja ha svar på frågan: Varför måstevi ensrikta allting? Komvux står för sitt stora värde, STI står för sitt storavärde. Det finns en skola i i stiftelseform . Jag kan inte förmitt liv begripa att inte den skall kunna fortsätta under de betingelser manarbetar , nämligen med statsbidrag. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1984/85:455 om samordningen mellanskolavslutning och inryckning till värnpliktstjänstgöring AnL 23 Försvarsminister : har, med hänvisning till ettförslag att de elever i avgångsklasserna som skall rycka in lillgrundutbildning beviljas tjänstledighet , frågat mig vilkaandra alternativ som har diskuterats. syftar på ett regeringsbeslut den 28februari som innebär att vissa värnpliktiga som rycker in fillgrundutbildning beviljats tjänstledighet med högst fem dagar.Beslutet omfattar värnpliktiga som vid tiden för inryckningen inte har avslutatsina gymnasiestudier. De som utnyttjar denna ledighet är skyldiga att genomgås. k. kompletterande utbildning. Beslutet har fattats för att den uppkomnakollisionen mellan civil och militär utbildning skall undvikas. Jag är medvetenom att det inte är en idealisk lösning. anser jag att en i god tidplanerad och fastställd samordning mellan försvarsmakten och skolan är det mestrimliga. En överenskommelse uppnåddes med innebörd attvärnpliklsutbildningen inle skulle la mer än två civila studieterminer ianspråk, mot att skolverksamhet inte skulle berörajuni månad. Av olika skäl har vårterminen numera utsträckts in . Jag har diskuterat medutbildningsministern om möjligheten att tidigarelägga skolavslutningen förgymnasieskolan. En sådan tidigareläggning är dock inte möjlig att göra förinnevarande år. Frågan kompliceras också av att skolterminernas förläggningfastställs på nivå. AnL 24KERSTIN (): Jag får tacka försvarsministern för svaret.Det var verkligen med beklagande jag fann det nödvändigt att än en gång ställaen fråga om inryckning till grundutbildning. Senast jag tog upp frågan här iriksdagen var . I det svar som statsrådet lämnade den11 januari gavs upplysningen att man förberedde åtgärder iförsvarsdepartementet för att lösa problemen. svar var baraett meddelande, kort och gott. Min förhoppning var dock att problemet skulle vara urvärlden och att en bra lösning skulle presenteras. Tyvärr hararbetsfördelningen mellan försvars- och utbildningsdepartementen varitolycklig. Det visar den lösning frågan har fått, I försvarsdepartementet harman tydligen insett att något måste göras. Men den totala bristen på insikt somtydligen präglar har gjort att enbart försvarsmaktenhar fått göra förändringar som kunnat bidra fill det som man kallar enprovisorisk lösning, I och för sig är det bra att någonting händer. De unga mänsom påbörjar sin grundutbildning slipper i alla fall drabbas direkt avdålig samordning mellan två statliga myndigheter. Årsklass efter årsklass avgymnasiestuderande har tidigare förvägrats att avsluta sin skolgångtillsammans med sina kamrater. Det som är oroande är att den provisoriska lösning som nuerbjuds drabbar dem på ett flertal sätt under deras värnpliktsutbildning.Chefen för armén har varit ytterst negativ till den föreslagna möjligheten tilltjänstledighet. Han pekar på att hela processen med inmönstring,läkarundersökning, tester och prov samt uttagning av personlig utrustning måstedubbleras. Han påtalar också att den dubbelutbildning som krävs skapar storaolägenheter, bl, a, merkostnader. Om det också blir så, som chefen för armén befarar, attett av de första intryck de inryckande får är ett intryck av oordning och dåligplanering, är detta ytterst olyckligt. säger försvarsministern att det inte går att ordnanågon annan lösning än den nämnda. Nej, men detta ärende har ett långtlidandes historia. Okänsligheten från de ansvariga inomutbildningsdepartementet är inget nytt. De beslut som fattas i kommunerna hartidigare tagits lill ursäkt. Men i andra fall har problem klarats av genom attdepartementet uttryckt önskemål till länsskolnämnderna om att man vill ha enförändring - och då brukar länsskolnämnderna och de kommunala myndigheterna sefill att det blir på det sättet, - Det är en lösning. En annan lösning är avkortar det trettonde skolåret. Kan det vara så orimligt att låta dessaungdomar sluta månad? Min fråga till försvarsministern är således: Har någraalternativ diskuterats eller måste man ta från den korta utbildningsom ges dem som rycker in i del militära? Om samordningen mellan skolavslutning och inryckningtill värnpliktstjänstgöring AnL 25 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har sagt att det här problemethar funnits . Vi har löst det på det sätt som jaghar angivit. Vi hade trott - vilket utbildningsministern tog upp i sitt svar ibörjan - att man i samband med förslagen från VK 83,värnpliktskommittén, skulle Omlokalisering till av det planerade kunna få vissa lösningar.Nu fortsätter den sitt arbete, men dess förslag har inte kunnat lösadetta problem. Samtalenmellan försvarsdepartementet och fortsätter, och viskall se om vi inte kan finna en bättre lösning . Det måste finnas enbättre lösning än den vi har, men har vi löst detpå angivet sätt för att inte de elever som slutar skolan i årskall få problem när det gäller värnphktstjänstgöringen, AnL26 (): Jag är också glad, som jag sade i mitt anförande, att man har nått framtill en lösning , så att inte de ungdomar som rycker in drabbas utan fårmöjlighet att avsluta sin skolgång tillsammans med sina kamrater. Jaghoppas bara att det blir en annan lösning , så att skolan ochförsvarsmakten kan dela ansvaret. Jag tycker inte att det är lyckligt attförsvarsmakten nu genom försvarsdepartementet tar ett ensidigt ansvar. Jag får önskaförsvarsministern lycka till i detta arbete! Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:483 om lokalisering till av det planeraderäddningsverket har frågat om jag är beredd att medverka till atträddningsverket lokaliseras till , I propositionen (prop, 1984/85:161) om ledningen avbefolkningsskyddet och räddningstjänsten m, m, föreslår regeringen att statensräddningsverk lokaliseras till , Detta beror på att den övervägandedelen av den personal som berörs av omorganisafionen kommer fråncivilförsvarsstyrelsen som är lokaliserad till , AnL 28 (): Jag tackarförsvarsministern för svaret. Jagförstår i och för sig skälet till försvarsministerns korta svar på min fråga.Jag ställde den för snart en månad sedan, och normalt skall svar ges inom envecka. Men som har gått sedan frågan ställdes har regeringenpresenterat en proposition i ärendet. Jag skulle sammanfattningsvis kunnatolka försvarsministerns svar på följande sätt: Vad göras skall är allaredangjort. Jaghar inte någon som helst anledning att känna mig nöjd med försvarsministernssvar. Jag känner mig närmast besviken. Det är inte bara jag som är tveksam vadgäller det riktiga i att lokalisera till just ,Försvarsministern skriver själv i propositionen att ett flertal remissinstanserär tveksamma till förslag att lokalisera till . - - som utrett frågan om samordningav den centrala ledningen av räddningstjänsten i fred ochcivilförsvarsverksamheten är även den i många stycken tveksam till att låtaräddningsverket hamna i just , bl, a, av den anledningen att flertaletav de myndigheter och organ som berörs av det nya verkets samordningsuppgifterär lokaliserade i helt andra delar av landet, i många fall i eller i närhetenav , redovisar även andra skäl mot en lokaliseringtill just , Sammanfattningsvis går kritiken ut på att det storaantalet myndigheter och organ som berörs av räddningsverketssamordningsuppgifter kommer närmare varandra om man väljer annanlokaliseringsort än den av regeringen förordade. Mot den bakgrunden skulle en lokalisering avräddningsverket till just , som jag har föreslagit, vara en utmärktlösning, som regering och riksdag äntligen skulle infria löftet från1979, då en enhällig riksdag i samband med beslutet om nedläggning avVästmanlands flygflottilj, , uttalade: "Starka statliga insatser skallgöras för att kompensera Västeråsregionen för förlusten av ," Ingenting har hänt på det här området underde som gått, utan och Västeråsområdet är nu ännufattigare när det gäller statliga jobb. Det flnns givetvis många andra, mer praktiska skäl somtalar för som lokaliseringsort, men jag har inte lid att utveckla demi det här inlägget. Jag konstaterar, herr talman, att nog ärdet län i som har den lägsta andelen statligt anställda. Framför allthar inte länet fått del av den omfattande statliga förvaltning som vällt uttill andra delar av vårt land. Om upprustning av mellan ochTröndelag Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1984/85:459 om upprustning av mellan Jämtlandoch Tröndelag . Åsling har frågat mig om jag ärberedd att, inom ramen för den nordiska handlingsplanen för ekonomiskutveckling och full sysselsättning, medverka till att även Skalstugevägenmellan och Tröndelag blir föremål för upprustning med i särskildordning anvisade medel. I det förslag till nordisk handlingsplan för ekonomiskutveckling och full sysselsättning som förelades vid desssession i ingår ett antal väg- ochjärnvägsinvesteringsprojekt till ett sammanlagt värde av ca två och en halvmiljard norska kronor. De projekt som ingår i handlingsplanen har valts ut iförhandlingar de nordiska länderna emellan. När det gäller väginvesteringar rördet sig för del om vissa klart preciserade projekt längs iBohuslän. Om beräkningen av preliminär B-skatt Förslaget lill handlingsplan vann i det närmaste totalanslutning vid session, och beslut har fattats avnordiska ministerrådet att genomföra handlingsplanen i enlighet med detframlagda förslaget och under beaktande av de synpunkter som kom fram vid rådssessionen.Något utrymme för att nu omdisponera eller komplettera de förslag tillväginvesteringar som ingår finns inte. AnL 30 (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga, men jag beklagar självfallet innehållet. Jag måste göra konstaterandet atl det beredningsarbete somföregått den nordiska handlingsplanen måste ha varit anmärkningsvärtbristfälligt, när man inte tagit hänsyn till det ekonomiska samarbete mellanSverige och som föreligger längs hela . Att jag nuaktualiserar alternativt - det beror på hur man väljer att läggaupp arbetet; det är i och för sig samma projekt - beror på attdär transporteras i runt tal 250 000 m-* virke ned till , därpasserar ett mycket stort antal turister och vägarna är under all kritik. I detberedningsarbete som föregått den nordiska handlingsplanen borde man alltså hatagit hänsyn till sådana avgjort belydande ekonomiska intressen. tror jag emellertid att finansministern är välpessimistisk när det gäller möjligheten att hitta modifieringar ochkompletteringar till den nordiska handlingsplanen. En likartad fråga harnämligen ställts i del norska , lill kollega i den norskaregeringen. Svaret gavs av samferdselsminister . ,som lät antyda att om man från svensk sida var beredd att göra vissakompletterande insatser när del gäller den nordiska handlingsplanen för att tahänsyn till sådana problem som råder beträffande de jämtländska vägarna, varman från norsk sida beredd att medverka. Jag skulle sammanfattningsvis till finansministern viljasäga: Ta kontakt med de norska myndigheterna och beakta de angelägna synpunktersom man har från jämtländsk och tröndisk sida närdet gäller att förbättramöjligheterna till ett ökat ekonomiskt samarbete i den här regionen - jag troratt norrmännen därmed skulle ge sin anslutning. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1984/85:495 om beräkningen av preliminär B-skatt AnL 31 Finansminister : har frågat mig om jag är bereddatt ompröva den gällande 20-procentiga uppräkningen för personer med B-skatt.Som bakgrund till frågan har uppgett att inkomsterna för mångamänniskor inte alls stigit på det sätt som antogs när uppräkningsregelninfördes och att resultatet blivit att preliminärskatlen för dessa människor ärstörre än deras inkomster. Efter en ändring utgår preliminär B-skatt för ettvisst inkomstår normall av den slutliga skatten för det inkomstår somligger . Anledningen till denna ändring var att den tidigareordningen med ett oförändrat skatteuttag hade medfört en betydandeunderdebitering av preliminär B-skatt. Uppräkningen av B-skatten till är en schablonregelsom tillämpas bara i den mån annat inte bestämts av den lokalaskattemyndigheten. Den skattskyldige har nämligen möjlighet att få B-skattenjämkad av myndigheten om detta skulle medföra en bättre överensstämmelsemellan preliminär och slutlig skatt. Det ligger i sakens natur att en schablonregel slår fel ivissa fall. Enligt vad jag har erfarit har emellertid 120-procentsschabloneninte generellt sett medfört något överuttag av preliminär skatt. Deinkomstberäkningar som gjort för /86 visartvärtom att det alltjämt kvarstår ett betydande underuttag för fysiska personermed B-skatt. Underuttaget har för beräknats till drygt 4 miljarderkronor, vilket skulle innebära att preliminärskatten uppgår till endast cirkatre fjärdedelar av den slutliga skatten. Det finns därför enligt min meninginte någon anledning att nu ändra schablonen. Om beräkningen av preliminär B-skatt AnL 32BJÖRN (): Jag tackar finansministern för svaret. Bakgrunden till min fråga är att ett antal personer i minvalkrets i har ringt mig och varit oroade med anledning av atl de, närde fick sin preliminärskattesedel , fann att den skatt de skulle betalahade räknats upp . Det rör sig i flertalet fall om pensionärer med enganska statisk inkomstbild - de har en viss pension, och därutöver har de litetkapitalinkomster på ett sparat kapital. Deras inkomstbild förändras intesärskilt mycket till år- de har inte haft, eller räknar inle med, någrastora ökningar av kapitalinkomsterna. Det är stopp för höjda aktieutdelningar,och inflationen lär väl inte komma upp i några tvåsiffriga tal, även om vi ärlitet oense om var den kommer att stanna. Det är klart att en sådan situationför den enskilde kan rättas till genom att han skriver fill den lokalaskattemyndigheten och gör en preliminär deklarafion . Det är givetvisdet råd jag har gett till dessa människor. Men hur många känner till den här möjligheten? Hur mångagamla människor hamnar inte i den situationen att de blir tvungna att betalaväsentligt mer i preliminär skatt än vad de skulle behöva göra, för att sedanfå igen beloppet ? Jag tycker att dennaturliga slutsatsen är att man ändrar bestämmelsen och avstår från dentjugoprocenti-ga uppräkningen av skatten för dem som betalar B-skatt. Finansministern svarar - tycker jag - på ett för ensocialdemokrat rätt typiskt sätt. Han säger att det generellt sett är fråga omett underuttag av B-skatten. Det skulle alltså betyda att en del människorbetalar alltför låg skatt och att andra betalar för hög skatt. Men någon hänsyntill den enskildes situation vill man inte ta, och därför skulle det intefinnas någon anledning att ändra på förhållandena. 8 protokoll 1984/85:111-112 Om beräkningen av preliminär B-skatt Jag tycker att man borde ta frågan litet mera på allvar.Den nuvarande ordningen leder dels till en oro bland skattebetalarna - och detrör sig i det här fallet främst om pensionärer som lever i ganska småomständigheter -dels innebär den att människor i vissa fall får betala en såhög B-skatt i sin preliminärskatt att de får svårt att klara sin dagligaförsörjning. Skatten höjs utan att de får någon höjning av sininkomst. Jag tycker att finansministern skulle ta större hänsyntill de individuella fallen. Det borde vara möjligt att göra en lagändring sominnebar att inte alla var tvungna att betala högre skatt, om de harB-skatt, AnL 33 Finansminister : Om mitt svar var typiskt socialdemokratiskt,tycker jag nog att inlägg var typiskt folkpartistiskt. Han begärdebåde en allmän schablonregel och individuella hänsynstaganden. Det sätt varpåde individuella hänsynstagandena kan göras är faktiskt att den enskildemeddelar den lokala skattemyndigheten att skatten blir mycket högre än den hanskall betala. Då bör vederbörande få jämkning. Om det nu är så många som är oroliga bör man också hanoterat att detta är ett problem. Då skall vi också kunna anvisa en lösning pådet. Jag tycker sedan att verkligheten på ett något märkligt sätt. Det är ju här fråga om ettför högt uttag av preliminär skatt. Det betyder att man får tillbakaden inbetalade skatten. Är det någon som har för högtpreliminärskatteuttag utan att begära jämkning - som självfallet måste beviljas- så betyder det ändå att han inte betalar högre skatt än han verkligen skall.Han får tillbaka pengarna . Detta är naturligtvis fel sett ur denenskildes synpunkt, men det betyder inte att han därmed berövas inkomster ochatt han inle kan leva på pengarna. Han får pengarna och har därmed sammaförhållande - om det är fråga om ett stadigt förhållande, som råder år efterår. AnL 34BJÖRN (): För den enskilde skattebetalaren betyderdetta att han kommer att få betala in för mycket i skatt och atthan alltså får mindre över att disponera själv än vad han annars skulle ha.Sedan får han tillbaka pengarna till , i form av överskjutande skatt.Självfallet är det på det viset. Men vad jag vill ha fram är att ett antalgamla människor, som inte är medvetna om möjligheten att få jämkning genom attlämna en preliminär deklaration, här faktiskt kan hamna i den situationen attde får betala så mycket skatt att de har direkt svårt att klara sig. Det varden situationen jag tyckte att finansministern kunde reagera på. Det är naturligtvis riktigt att det finns ett antalpersoner med B-skatt som betalar alldeles för litet. Jag tror att det är ganskafå, men det rör sig om mycket stora belopp. Jag tror emellertid att det finnsett stort antal människor, framför allt pensionärer, som har sparat förålderdomen på det gamla klassiska sättet, nämligen genom att lägga undanpengar, så att man skall klara sig. De här då litet avkastning på sina banktillgodohavanden. aktiereller vad det kan vara fråga om. Det är dessa människor som drabbas 112 Om skatterabatt för löntagare med B-skatt av den härregeln. Jag tycker alltjämt att del naturliga vore att man ändradeschablonregeln, så att den enskilda människan inte riskerar att råka ut för ettöveruttag av skatt. Detta är nog - - mycket typiskt för våruppfattning. Vi vill nämligen ta hänsyn till den enskilda människan. Det är honsom kommer i kläm på grund av den här regeln. Överläggningen var härmed avslutad, 10 § Svar på fråga 1984/85:496 om skatterabatt förlöntagare med B-skatt AnL 35 Finansminister : har, mot bakgrund av att jagskulle ha uttalat att regeringen i vår kommer att föreslå en skatterabatt förlöntagare med A-skatt, frågat mig om inte även löntagare med B-skatt bör fåmotsvarande skattereduktion. Som framgår av den proposition omsärskild skattereduktion som överlämnades till den 18 marsskall den föreslagna skattereduktionen beräknas på grundval av lön och annandärmed likställd inkomst av tjänst. Någon betydelse för rätten tillskatteredukfion har det inte om den skattskyldige betalar preliminär A- ellerB-skatt, AnL36 (): Jag tackar finansministern för vänligheten att försökasvara på min fråga, men svaret är tyvärr inte korrekt. Det har visst betydelseför rätten fill skattereduktion om man har A-skatt eller B-skatt, Hela uppläggningen av regeringens proposition är ju denatt det är som man skall få skattereduktion. Under rubriken innehåll står det att skattereduktionen skall beaktas under år1985 genom att preliminärskatten för juni månad sätts ned. Skattereduktionenskulle då för en heltidsarbetande bli högst .