prot · G80949 · 1984-12-31 00:00:00 — Ettårsregeln beträffandeskattebefrielse gäller inte anställda i stat och kommun. Med anledning av dettafaktum har i propositionen och också i utskottsbetänkandet de som äranställda i staten blivit föremål för särbehandling. I propositionen och likasåi utskottsbetänkandet föreslås nu när det gäller barn till föräldrar som ärbosatta utanför att bosättningsbegreppet skall gälla enligt lagen omallmän försäkring. Huvudregeln skall således vara ettårsregeln. I propositionen har man lagt fast undantag. Det gäller fördet första statligt anställda. Man hänvisar här till skattelagsfiftningensettårsregel beträffande skattebefrielse. Det finns ytterligare ett undantag,och det gäller präster och missionärer. I det fallet hänvisar man till attpräster och missionärer enligt kyrkobokföringsförordningen är särbehandlade ivad gäller kyrkoskrivningen. Med anledning av detta undantas också präster ochmissionärer från ettårsregeln. Man tillämpar en generösare syn när det gällerbarnbidraget för de här grupperna. Detta innebär att för präster ochmissionärer förblir förhållandena oförändrade. Utskottsmajoriteten är beredd att gå ett steg längre änpropositionen, så till vida att man anser att biståndsarbetare som arbetarideellt i utvecklingsländer skall kunna få ett i förhållande till barnbidragenmotsvarande bidrag, men det skall administreras och delas ut via SIDA-anslag. I reservation 1 har moderater och centerpartister iutskottet reserverat sig mot att SIDA skall betala ut en viss del av det bidragsom motsvarar barnbidraget. Finns det skäl för att barnbidrag skall utgå, skallvi också i så stor utsträckning som möjligt knyta an till lagen om barnbidragoch göra undantagen från denna lag så begränsade som möjligt. Vi menar därföratt det är fel att SIDA skall stå för utbetalningen. Vi anser att det i ställetär bättre att vidga undantagsbestämmelsen när det gäller denna grupp. SIDA ger inte bidrag till alla ideellaorganisationer som bedriver verksamhet i utvecklingsländerna. Detta medför attSIDA här skulle få göra bedömningar också för organisationer som i vanliga fallinte är berättigade till bidrag via SIDA-anslagen. Vi reservanter menar också att undantagsbestämmelsen måstevidgas när det gäller barn till föräldrar som är anställda av ,ett svenskt trossamfund eller ett fill ett sådant samfund knutet organ. Vi villsåledes inte begränsa barnbidragsrätten till enbart präster och missionärer. Vimenar att alla som arbetar utomlands i eller ett svenskttrossamfunds tjänst i fortsättningen skall ha rätt till barnbidrag under denbegränsade period som treårsregeln avser. Om vi följer rhajoritetens förslag kommer ganska många somnu är anställda av och av frikyrkor och som arbetar i andraländer att mista sitt barnbidrag. Det beror på att utskottets majoritet enbarthar tagit in präster och missionärer inom ramen för undantagsregeln. Det kan i detta fall inte vara riktigt att göra en sådangränsdragning att utfallet kan bli så olika även om man arbetar i sammaorganisation eller i samma kyrka. Det är med anledning av detta som vi harreserverat oss på denna punkt. Regler för barnbidrag, m. m. Reglerför barnbidrag, m. m. har föreslagit att vi helt skallsläppa treårsgränsen och inte knyta barnbidragsrätten till någon form avbostadsbegrepp eller till skattelagstiftningen. Jag anser att vi inte kan gå sålångt. Vi måste knyta barnbidraget till något fastare regler när det gällerkontakten med hemlandet och till de bestämmelser i fråga ombosättningsbegreppet som finns i olika lagstiftningar, bl. Attvi - framför allt på grund av det faktum att vi vill se speciellt positivt påideellt arbete - gör vissa undantag från ettårsregeln kan inte motivera att vihelt och hållet skall slopa tidsgränserna. Det skulle ju innebära att vi mereller mindre accepterar att u-landsarbetare och de som arbetar utanför landetsgränser i princip helt kan släppa kontakten med hemlandet och ändå varaberätfigade till barnbidrag. I och med att man ändrar bestämmelser uppstår givetvisgränsdragningsproblem. Det tror jag kommer att bli fallet också i samband medatt vi ändrar denna bestämmelse. Det är mycket möjligt att det blir svårt attdra en gräns mellan vad som är arbete utfört av en ideellt arbetandeorganisation och arbete utfört på mera kommersiella grunder och inom ramen förföretagsverksamhet. Jagvill understryka att vi från moderat sida är angelägna om att utfallet avdagens beslut noga skall följas och att vi sedan skallutvärdera utfallet. Jag vill redan här deklarera att om det visar sig attbeslutet slår snett och att det blir problem med tolkningarna av de nyaprinciperna, och då framför allt undantagsreglerna, får vi vara beredda att pånytt pröva denna fråga. Eventuellt måste vi då utvidga ettårsgränsen till entreårsgräns och fill att gälla dem som arbetar utanför i andraverksamheter än inom kyrkliga och ideellt drivna organisationer. Jag vill med denna markering, och med vad jag har anfört beträffandeinnehållet i utskottets betänkande och reservation 1, yrka bifall till dennareservation. 89 (): Jag kommer att kort beröra de frågor som tas upp i socialutskottetsbetänkande 6, och kommer i sitt anförande att ta upp förslagetom föriängt bidragsförskott för studerande. betänkande 6 föreslås att ett bidrag som motsvararbidragsförskott skall utgå för barn som adopterats av ensamstående. Förslagettillstyrks av ett enigt utskott. behandlade utskottet frågan ombidragsförskott till barn som adopterats av ensamstående, bl. a. med anledningav två centermofioner, den ena av och och denandra med som första namn. Då avstyrktes förslaget medhänvisning till att frågan var under beredning efter ensamförälderkommitténsförslag om att ett särskilt bidrag av allmänna medel skulle utbetalas till debarn som det är fråga om här. Det är bra att vi nu kan genomföra detta. Det ärsjälvklart att samhället bör se till att barn till en ensamståendeadoptivförälder får samma ekonomiska stöd som barn till andra ensamståendeföräldrar. I proposition 39, som behandlas isocialutskottets betänkande 6, föreslås ändrade regler för utbetalning avbarnbidrag vid längre utlandsvistelse, vilket har redogjort för. Iförarbetena framhålls att man vill ändra reglerna för att få samstämmighet medbosättningsbegreppet. I propositionen föreslås att ett medföljande barn svensk missionär eller präst som är anställd i utlandet fortfarande skallantas vara bosatt här om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Avpropositionen framgår inte hur övriga anställda som har samma arbetsgivare sompräster och missionärer skall anses vara bosatta. Anställda hos sammaarbetsgivare bör enligt vår uppfattning behandlas på samma sätt, och det har viockså föreslagit i motion 101, med som första namn. Vi vill attockså de som är engagerade i det biståndsarbete som bedrivs av ideellaorganisationer skall omfattas av treårsregeln. Det är ett steg i rätt riktning att undantag görs förpräster och missionärer, men det räcker inte. Undantaget måste omfatta överhuvud taget alla barn till personer som är anställda av ellerannat svenskt trossamfund eller av ett till ett sådant samfund knutet organeller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet, vilketockså framgår av reservation 1. För dessa bör barnbidrag på samma sätt som nuutgå under utlandsvistelse . Det finns flera anledningar att behandla anställda medsamma arbetsgivare på samma sätt. Däremot finns det inga skäl att göra åtskillnadmellan dem, såsom majoriteten i utskottet gör. Det är en konstlad uppdelningsom görs -man är nästan benägen att tro att den är omedveten. Det är i varjefall svårt att tänka sig att det skulle ligga en avsikt bakom att göra undantagendast för präster och missionärer utan att göra undantag för annanpersonal som är anställd av samma arbetsgivare med liknande arbetsuppgifter ochsom har en arbetsplats där uppgifterna är integrerade med varandra. Vad jagnärmast har i tankarna är det arbetsfält som i utlandet har - , om man så vill. Det är ett stort arbetsfält.Geografiskt är det utspritt över alla världsdelar. Och eftersom många svenskarreser mycket är det många som kommer i kontakt med i utlandet.Det är naturligt för turister men också för svenskar som bor stationärt attsöka upp och ha en förankring i de värden som kyrkan representerar och somuppskattas mer ju längre hemifrån man är. Alla de som har egen erfarenhet av sådana här besök kansäkert vittna om att prästen och gudstjänsten betyder mycket, men också denvidare gemenskap som byggs upp kring verksamheten. Och när man tänker på det,så går det inte att skilja på de arbetsuppgifter som personalen där ute har.Det är verkligen ett teamwork - alla är beroende av alla. En lagstiftning somger en av de berörda grupperna i arbetsgemenskapen en favör framför en annangrupp i gemenskapen skulle nog upplevas som mycket märklig. Utskottsmajoritetens förslag i detta avseende framstår somett förbiseende som det borde kunna gå att rätta till, i all synnerhet som detinte är fråga om några stora summor. Praxis har hitfills varit att barnbidraghar utgått i vanlig ordning . Det som föreslås är alltså enförsämring. Regler för barnbidrag, m.m. Nr 49 Det sägs alltså ingenting iutskottets betänkande om den personal som Onsdagenden arbetar i kyrkans eller andratrossamfunds tjänst utomlands, utom när det 12december 1984 gäller präster och missionärer.Kostnaderna för ett tillägg av den art som föreslås i reservationen kommer att vara blygsamma. Resler för barnbi- Syrkar med detta bifall till reservation 1 i socialutskottets betänkande 6. drag, m. m. 90EVERT (): De två betänkanden från socialutskottet, nr 6och 10, som vi nu behandlar, innebär en efterskörd från höjningen avbarnbidragen, flerbarnsstödet och bostadsbidragen med vidhängande inkomstförstärkningar,som behandlades av . Det är den största barnbidragshöjningsom vi någonsin har beslutat om här i och som träder i kraft den 1januari. Vi harhaft fyra saker att behandla med anledning av propositionen: Ett fortsattbidrag till studerande ungdomar när den nuvarande rätten till bidragsförskottupphör vid . Ett stödmotsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar. En övergångfrån kvartalsvis till utbetalning av allmänna barnbidraget. En förändradordning i fråga om barnbidrag vid längre utlandsvistelse. Två av de här frågorna har intevållat några problem vid propositionens behandling i utskottet. Socialutskottethar självt önskat att barnbidragen skall utbetalas , efter en motion ijanuari av och , båda socialdemokrater. De fårtacka för att motionen blev bifallen fort och för att förslaget kom ipropositionen snart, så att vi nu har månadsutbetalningar från . Anledningen till detta är naturligtvis att barnbidragetoch flerbarnsstödet har bli vit så stort attmannukan göra månadsutbetalningar.Det är . för ett barn och . för tre barn. En fembarnsfamilj får . Inte heller förslaget om bidragsförskott till ensamståendeadoptivföräldrar har den här gången väckt någon gensaga i utskottet, utan vifillstyrker det. Däremot har de två andra frågorna föranlett både debatt iutskottet och reservationer. När det gäller socialutskottets betänkande nr 6 är detbara att konstatera att socialdemokrater och vpk valt en annan väg än deborgerliga partierna. Men lösningen för de enskilda blir i stort sett densamma.Frågan gäller biståndsarbetarnas barnbidrag. När propositionen aviserade att regeringen ämnadesänka gränsen för rätt att erhålla barnbidrag från tre till när det gäller dem somvistas utomlands, så reagerade utskottet enhälligt i fråga om biståndsarbetare och missionärer, anställda av trossamfund och ideella organisationer. Vi menade att detta skulle drabba dem särskilt hårt - också därför att de inte är så högt betalda. De behöver ju även vara ute än , och frestelsen att 122 komma tillbaka för attbehålla barnbidraget skulle man inte inleda prästerskapet och missionärerna i. Vi gav detta till känna, som det heter på riksdagsspråk,till regeringen och regeringen löste frågan på det sättet att man - som UllaTilländer och fidigare har sagt - räknade in präster ochmissionärer i lagen om allmänna barnbidrag för av , om det kundeanses att de skulle vara borta så . Dessutom kommer bidraget inte attbetalas retroaktivt, utan de får det . För biståndsarbetare för ideella organisafioner hänvisadeproposifionen fill SIDA. Jag skall inte neka till att vi socialdemokrater ocksågärna sett att alla hade kunnat behandlas lika. får vi två kategorier, å enasidan präster och missionärer, å andra sidan de övriga. Vi har emellertidfunnit att regeringen har föreslagit den mest framkomliga vägen. Det visar siggenom de utredningar som har gjorts i departementet att det kan komma att bliprakfiska svårigheter, och då får man gå fram den väg som är enklast. Vi har gjort ett förtydligande i utskottet. De som äranställda av ideella organisationer och är biståndsarbetare bör få sitt bidragöver SIDA. Vi säger i betänkandet: "Det kan ske antingen i form av ettförhöjt generellt bidrag till ifrågavarande organisafioner eller genom att SIDAvia en särskild fond utbetalar barnbidrag för barn till biståndsarbetare varsutlandsvistelse inte beräknas vara längre än . De medel som SIDAdisponerar för bidrag till enskilda organisationer bör uppräknas i motsvarandegrad fr. o. m. nästa budgetår. Biståndsarbetares rätt fill barnbidrag bör dockgälla redan från årsskiftet 1984-85 då här aktuella ändringar i lagen omallmänna barnbidrag träder i kraft." Jag vill gärna tillägga att det vore bra om det kundeordnas så att enskilda får söka barnbidraget så att de inte upplever att deinte får ett barnbidrag, som präster och missionärer får, därför att det bakasin i det stora generella bidraget. Det vore inte lyckligt, utan bidraget börupplevas som lika för alla. Jag hoppas att SIDA på den punkten kan komma framtill en lösning. I vilket fall som helst bör de enskilda vara helt på det klaramed att de får ett bidrag motsvarande barnbidraget, så att de inte upplevernågon skillnad. Några ord vill jag också säga om det förlängdabidragsförskottet fill studerande som fortfarande bor hemma. Det är en frågaom pengar. Det betyder enligt beräkningar i reservafionen 21 milj. kr. underdet , dvs. under det budgetår som löper. Hela kostnaden- det är en engångskostnad, eftersom ungdomarna växer in i de nyabestämmelserna - beräknas bli 41 milj. kr. Det är klart att man kan ha vissafunderingar kring detta. Vi har haft en lång diskussion om en kostnad på 19milj. som gällde BB-avgifterna. Det har stått i alla tidningar, men omdetta har det varit tyst. Men denna förändring gäller 20 milj. kr. i förstaomgången och 41 miljoner sammanlagt. Det är klart att man inte kan tillstyrkadet alldeles utan vidare i det trängda ekonomiska läge vi har. Därfill kommer ett annat problem, som jag faktiskt ärlitet förvånad över att man inte har tagit ad notam. Det förlängdabidragsförskottet skall alltså utgå till underhållsberättigade till dess barnetuppnått . Om systemet införs för alla - och man inte fårväxa in i det - innebär Regler för barnbidrag, m. m. Regler för barnbidrag, m.m. det, som vi reservanter säger, att nya avtal måsteskrivas. Och om den underhållsskyldige inte vill vara med på det, får man gåtill domstol. Låt mig ta ett enkelt exempel: Om underhållsbidraget harupphört för får man gå till vederbörande som ärunderhållsskyldig och teckna ett nytt avtal. Nekar han eller hon får man alltsågå fill domstol. -Givetvis kan på detta sätt sår rivas upp, och det hela kanmedföra svårigheter. försökte utskottsmajoriteten lösa det hela genom attsäga att bidragsförskottet inte skall vara kopplat till avtal eller dom, intekopplat till underhållsbidrag. Men bidragsförskottet är kopplat tillunderhållsbidrag, och det har sagts att det är helt omöjligt att skilja på dem.Rent praktiskt kan jag konstatera att vi i så fall skulle få ett helt nyttbidrag och givetvis nya gränsdragningar mot sådana som inte fårbidragsförskott. Detta uppgår till /mån., och det är naturligtviseftersträvansvärt. Det visade sig omöjligt att komma fram på den vägen. Såsomframgår av utskottsbetänkandet har anfört vissa synpunkter - bl. a.att det inte går att komma fram på den föreslagna vägen. Det hela har också prövats i lagutskottet, där man ocksåkonstaterade att det inte gick att följa det förslaget. Här är det alltså fråga om dels pengar, dels de bekymmersom det innebär om bifaller utskottsmajoritetens hemställan i dettaavseende. Jag hoppas således att ledamöter väljer att bifallareservationen - dvs. socialdemokraternas förslag - i detta fall. Annars kommerdet att uppstå stora bekymmer. Jag ber, fru talman, att med det sagda få yrka bifall fillsocialutskottets hemställan i betänkande 6 och till reservationen isocialutskottets betänkande 10 av samtliga socialdemokrater i utskottet. Meddet anförda har jag också indirekt replikerat de föregående talarna. 91GÖTE () replik: När det gäller frågan om bidragsförskott skalljag inte replikera , därför att i egenskap avmotionär kommer att redovisa vår uppfattning på den punkten. När det gäller barnbidrag vid längre tids ufiandsvistelsetycker vi - vilket framförs i reservation 1 - att det är märkligt om mankrånglar till stödet så som socialdemokrater och kommunister vill göra. Om vi har ambitionen att ge dem som är anställda iu-landsarbete i ideell organisation eller i kyrka och frikyrka i övrigtbarnbidrag enligt denna undantagsregel, är det väl smidigast och effektivastatt detta fördelas enligt gällande barnbidragsregler. Det måste enligt vårmening vara en oerhört byråkrafisk och tokig modell att fördela dessa pengarvia SIDA, som i sin tur skulle göra fördelningen efter ansökan frånorganisationerna. SIDA handlägger statsbidrag till ideella organisationersom uppfyller kriterierna för statsbidrag. Men i och med att man uppfyllerkriterierna för statsbidrag kan man också få bidrag fördelat utifrån den nyabidragsregeln, som skall ersätta barnbidragen för dem som arbetar inom dessaorganisafioner. Men då måste även andra organisationer - som inte fårstatsbidrag - klassas som ideella organisationer som arbetar iutvecklingsländerna. Således får SIDA då utvidga sin verksamhet när det gällerden här bedömningen, och det kan inte vara rafionellt och riktigt. Jag vill fråga om det inte enligtmajoritetsförslaget blir så att de personer som inte är präster och missionäreroch som arbetar utomlands, t. ex. i svenska , inte kommer att fåbarnbidrag, inte ens via SIDA-fördelningen. Således blir det en betydandeförsämring för och trossamfund på den punkten. Det är interiktigt, menar vi, att gå till väga på det sättet. Jag förutsätter att jag harrätt när jag har tolkat majoritetsskrivningen i betänkandet på det sättet attde faller utanför ramen. Regler för barnbidrag, m.m. 92 () replik: När det gäller reglerna för barnbidraget vidlängre tids utlandsvistelse säger att man kommit fram till attdet som föreslås i propositionen skulle vara den mest framkomliga vägen ochatt det skulle innebära svårigheter att vidga kretsen till all personal somarbetar inom och andra trossamfund utomlands. Men jag tror detkommer att finnas anledning att i återkomma till frågan om dénlikabehandling som vi har föreslagit i vår motion. Argumentet i propositionenför den särställning som präster och missionärer genom förslaget får är detförhållandet att de anses ha en bibehållen anknytning till underarbetet utomlands; det följer av 28 § i folkbokföringsförordningen, där detstadgas en rätt för dem att kvarstå som kyrkobokförda i . Till dettahänvisar man i proposifionen, och det citeras också på s. 6 i betänkandet. Men är det så att samma regel gäller också andraanställda, t. ex. inom i utlandet, SKUT. Det som alltså ärgrunden till att man föreslår undantag för präster och missionärer är grundenför att man kan kräva samma förmåner också för övriga anställda - annars haltarresonemanget. Utöver detta formella resonemang -att det gäller flera anställda än präster och missionärer- finns det sakargumentsom väger ännu tyngre. Dem har jag tidigare framfört. Jag vill understryka attdet här gäller människor som arbetar på ett och samma område i en grupp; deutgör ett sammansvetsat arbetslag när det är som bäst - att här försökaåtskilja grupperna är omöjligt, både formellt och sakligt. 93EVERT () replik: Det kan naturligtvis här uppstå problem medgränsdragningen - det gäller i båda fallen. Det problemet löser vi inte till100 %. Jag kan gärna hålla med om vad här säger: Vibör följa det här och se till att det ut. Om det uppstår svårigheter fårvi naturligtvis ta upp den saken. Vi har i utskottet varit eniga - det sade jag också i mittanförande - om att försöka åstadkomma en likabehandling. Det har gjortsutredningar på departementet sedan vi begärde det här, och man sägerdär att den väg regeringen har valt är den mest framkomliga och att man överSIDA Reglerför barnbidrag, m.m. naturligtvis kan lösa det för dem som är biståndsarbetareoch anställda i ideella organisationer. Jag har sagt - jag vill gärna upprepa det - att det helstbör vara så att de får ett barnbidrag eher ett bidrag som liknar ettbarnbidrag, ett bidrag som utdelas enligt samma kriterier som barnbidrag, såatt de inte här upplever en orättvisa. Jag är för min del medveten om att det finns anställdainom i utlandet - , som det hette förr - som intekommer i åtnjutande av barnbidraget. Jag tror inte att de är särskilt många.Dessutom är jag helt övertygad om att kommer att lösa den härfrågan för dessa familjer. Jag tror inte att de anställda kommer att upplevaden skillnad som här har talat om. Det här är ett litet problem i sammanhanget. Jag tyckeratt vi har gjort ett bra arbete i socialutskottet och att regeringen hartillmötesgått oss i vår hemställan . Jag tycker att vi på ett brasätt har klarat barnbidragsfrågan för dem som arbetar i trossamfund och ideellaorganisationer utomlands. Låt oss nu följa utvecklingen. Om det uppkommersvårigheter, så får vi försöka lösa dem. 94 () replik: Jag tycker att SIDA skall ägna sig åt sinuppgift, nämligen att utifrån sakliga bedömningar fördela anslag tillorganisationer som arbetar ideellt i . Man skall inte fördelabarnbidrag, utan det skall andra myndigheter göra. Det är den regeln sommajoriteten i utskottet nu vill frångå. Varför krångla fill det? Jag tackar för atthan klart sade att vissa människor som arbetar inom ochfrikyrkorna kommer att ramla ur systemet, därför att de inte kan knytas tillu-landsarbetet. Vi anser att det är ganska allvarligt att det blir på detsättet. Det har aldrig varit vår avsikt. 95ULLA TILLÄNDER (c) replik: Även om den här frågan kommer att lösas inomsvenska kyrkan, som säger, är det ändå en märklig gränsdragningsom görs när man behandlar prästers och missionärers barn på ett sätt ochassistenters och husmödrars barn på ett annat sätt. Jag tar ändå fasta på vadEvert har sagt, nämligen att man bör följa den här frågan ocheftersträva en likabehandling. Eftersom jag har tagit SKUT som exempel kan jag nämna attSKUT i sin tjänst har präster, assistenter och husmödrar, närmare bestämt 31präster, 21 assistenter och 35 husmödrar. Dessa grupper finns ofta på sammaarbetsplats. Jag är övertygad om att det skulle väcka stor förvåning på ensådan arbetsplats, om vi kategoriskt avvisade tanken på likställighet ibarnbidragshänseende mellan de olika grupperna. Det finns inga skäl att göradet. Inga anställda i dessa grupper är högavlönade eller har speciellaekonomiska förmåner för att de arbetar utomlands. Dessutom är SKUT en del avSverige. Dess syfte är att skapa en rastpunkt för svenskar utomlands. barnbidragshänseendemåste gälla för dem som arbetar på samma arbets- Nr 49 plats likaväl som samma regler bör gälla inom all kyrklig och ideell Onsdaeenden 96EVERT () replik: Det här är naturligtvis ett mycket litetproblem. Jag undrar hur många barn det egentligen är fråga om. Måhända kan manräkna dem på sina tio fingrar. Problemet kan således inte heller vara särskiltstort för . Hur det är för frikyrkorna känner jag faktiskt intetill - troligen inte något.