prot · G80948 · 1984-12-31 00:00:00 — Jaghar ju i olika sammanhang och senast nu införkulturpropositionens behandling reserverat mig till förmån försocialdemokratiska motioner om regionalisering och för motioner på kultursidansom kommit från oss. av regionmusiken och Rikskonserter påslående fullständigt obegripligt. Detär att slå någon i huvudet - det är helt enkelt oförskämt. Jag funderade på altockså i delta betänkande reservera mig vad gällde just regionaliseringen lillförmån för en socialdemokratisk motion. Men det står ju inte i motsatsställningtill alt jag tycker att kvalitetsaspekten skall beaktas, att frilansmusikernassituation måste beaktas osv. Man kan faktiskt, , satsa på både-och, omman vill värna om musikerna och musikens situation i landet. Då kan manåterkomma lill detta med utbildning. Genomför OMUS förslag t. ex! 64 () replik: Först vill jag säga till att viär helt eniga om att det är ute i kommunerna och kommundelarna som vi skallsprida musiken. Vad vi är oeniga om är ju hur själva organisationen ochuppbyggnaden skulle kunna se ut och där inte kan tänka siglandslingen som den naturliga utgångspunkten. Till vill jag säga alt vi helt klartdelar uppfattningen att musikkommiltén skall driva kravet på kvalitet. Delframgår ju också tydligt av utskottsbetänkandel. Men jag tror faktiskt att dendiskussion och del förankringsarbete som har skett införpropositionsskrivningen har skapat en beredvillighet alt verkligen ta på sigdessa nya uppgifter, en beredvillighet hos landslingen som jag är väldigt räddom och vill att vi skall möta på ett positivt sätt. Våra motsättningar kanskeförefaller större än de i verkligheten är, men jag är angelägen understryka altlandslingens vilja att gå in i denna verksamhet och satsa på den är någontingsom vi måste la vara på på ett positivt sätt. Slutligen vill jag säga lill att jag delarhennes uppfattning att man skall satsa på både-och och att det finns kvalitetbåde ute i regionerna och centralt givetvis. Jag speglade av kvalitetsaspekterna så som att hon frånkände regionerna denkvaliteten. Har jag läst in det fel är det bara bra. Då har vi sammauppfattning. vice talmannen anmälde alt anhållitall till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt lill ytterligarereplik. 65ARNE (); I motion nr 3 till årets har jagtagit upp frågan om hur de regionmusikavdelningar som har i uppgift all delsvara en region-musikenhet, dels vara en musikresurs för en turnerandemusikleaier skall kunna fungera i den nya organisationen. Jag har som exempel nämnt situationen vidregionmusikenhelen och vid i . beslöt 1974 attlokalisera en turnerande musikleaier till . I samband med såväl HenrikSjögrens utredning som regeringens förslag - vilket sedan blev riksdagensbeslut - påpekades att den nya musikleatern skulle samarbeta medregionmusikavdelningen i . i Västerbollens län och kommunåtog sig att utifrånden utgångspunkten svara för den nya musikieaterns värdskap. vet vi att produklionsmässigl har levtupp lill målsättning. Halva har utgjort dess spelområde. Mensedan blir del egentligen stopp när del gäller åtagandena. Finansieringen ochmusikresurstilldelningen motsvarar inte vad som utlovats. Regionmusiken i svarar för de musikresurser som denkan uppbjuda med tanke pä behov. Men måste bl.a. svara för elt flertal stråkmusiker - dels genom tillsvidareanställningar,dels genom extraengagerade musiker. Detta medför under innevarande spelar enkostnad på närmare 1 milj. kr., däri inräknat kostnader förregionmusikens medverkan i samband med operaproduktion. I fjolårets budgetproposition finns det en skrivning omdel angelägna i att särskilt beakta musikbehovel i övre . Resultatetblev dock något helt annat när del gäller regionmusikavdelning. Antalettjänster minskade med 3 - till 28 tjänster. Den statliga delen av anslaget harstadigt minskat . Därutöver beräknas för innevarandespelar - alltså 1984/85 - ha en kostnad på närmare 1,4 milj. kr. för verksamhetutanför del egna länet. Inräknas även kostnaderna för repetitionslid ochproduktion, blir den samlade merutgiflen ungefär 2,4 miljoner. Jag ansåg det angeläget all genom min motion presentera dehär problemen för kulturutskottet. Svårigheten ligger ju däri att regionmusikeni skall ha den dubbla funktion som jag nämnt. Regionmusiken skallnämligen dels vara en länsresurs, dels svara för verksamhetinom och utanför . Dessa båda uppgifter kan man inte klara om intehuvudmännen kompenseras. I min motion föreslog jag att den centrala kommittésom enligt regeringens förslag skall medverka i det kommande förberedelse- ochförhandlingsarbetet också överväger frågan om huruvida de regionmusikavdelningarsom har den här dubbla funktionen skall stödjas . Enligt utskottet räknar centrala musikkommittén med attkunna utarbeta modeller för samverkan mellan huvudmännen när det gällerorkestrars medverkan "inom ett större område". Eftersom kommittén -om jag nu tolkat utskottet rätt - tänker ta del initiativ som jag efterlyser imin motion, avstyrker man mitt motionskrav. Men formuleringarna i belänkandetär inte kristallklara. Därför vill jag ställa två frågor lill utskottelsföreträdare: För det första: Är utskottet medvetet om de speciellaresursproblem och ekonomiska problem som jag här har redovisat förregionmusiken i och för , och de merkostnader som dessaverksamheter i hela övre halvan av innebär för huvudmännen i ? För det andra: Räknar utskottet med alt centralamusikkommiltén, som har lovat la upp dessa problem i sitt arbete, också skallförsöka finna finansieringslösningar på denna fråga? Om svaret på dessa frågor är ja, så anser jag att det äroväsentligt att utskottet har stannat för avslag på motionen. Då anser jag attdet finns hopp om alt även framgent skall kunna fungera på detsätt som önskade när man fattade beslut om detta . av regionmusiken och Rikskonserter av regionmusiken och Rikskonserter 66ING-MARIE () replik: Jag vill på första fråga svara:Visst är vi från utskottets sida medvetna om de problem som man har när delgäller ell så stort geografiskt område och en mycket kostnadskrävandeverksamhet. Detta tog jag upp i milt tidigare inlägg. Men vi har i betänkandetpekat på -vilket också refererade till - del förslag som centralamusikkommittén kommer att la fram om avtalskonstruktioner. Vi hoppas att mandärmed skall underlätta ett samarbete mellan länen när del gäller denna typ avproblem. På andra fråga, om vi har någrafinansieringslösningar, måste jag tyvärr svara att man från stafiig sida, sålångt jag nu kan uttala mig, inte har några ytterligare medel. Vad som kankomma i nästa budgetproposition eller därefter må regeringen svara för. Delkänner vi från utskottets sida inte till . Jag tror alt del skulle leda ett steg framåt om man ficken bättre konstruktion för ett regionsamarbele så att man har enförhandlingspart och att man delar ansvar och kostnader inom regionen mer likaän vad man kanske gör . Det ärmitt svar på frågor. 67 () replik: Jag ber att få lacka för del beskedel frånutskottets vice ordförande. Jag kan väl konstatera alt hoppet lever. Det är juungefär så långt som man kan sträcka sig för dagen. Jag känner ett visst behov av att ianslutning till den debatt som kammaren för kring propositionen ochutskottsbetänkandel om en omorganisafion av regionmusik och rikskonserter fågöra några kommentarer. Jag är naturligtvis mycket till freds med alt kunna noteraen så bred uppslutning som utskottsbetänkandel visar när det gäller förslagentill en förändrad organisation för regionmusik och rikskonserler. Jag sägerdetta inte bara därför att utskottets skrivning till största delen innebär eltbifall till de förslag som regeringen lagt fram, ulan framför allt därför attvi nu kan skönja ett resultat av mycket långa diskussioner om frågor som såmånga har tillmätt så stor betydelse. Del har varit en omfattandeförberedelseprocedur till den proposition som förelades delta förstadagen. Den debatt som förts har myckel klart visat att musikenhar salts i centrum, inte musikens administration, och att syftet medförändringarna är alt kunna föra ul mer musik och mer aktivt musikutövande överhela landet. Jag vill gärna betona att del i all denna verksamhet skall ställasmycket höga kvalitetskrav och förväntas myckel höga kvaliletsambilioner. påpekar att ordet kvalitet inte harnämnts i propositionstexten, och det beror naturligtvis på alt propositionenytterst måste beskriva en organisationsform. Organisationsformen i sig innebärsjälvfallet inte attde enskilda musikerna spelar bättre - den styrkan kan man dess värre intetillmäta organisationsformen. Vad vi gör genom den förändrade organisationen är atttillföra mera resurser för att få fram fler musiker, och det är ell viktigtbidrag. Alt kvalitetskravet därvidlag skall ställas mycket högt är givet.Statens insatser liksom organisationen förenklas, och därigenom frigörs merapengar för fler musiker. När del gäller landstingens möjligheter alt klarauppgiften hyser jag tillförsikt. Jag har en känsla av alt ärtveksamma, vilket framgår av deras reservation, mera av principskälet all deinte tycker om landsting, än därför att de anser alt kommunerna skulle vara bättre. säger att landslingen inte har några musiker.Poängen med denna reform är att de får musiker. Landstingen får härigenomansvar för en musikorganisation som de inte har. Jag skulle ha varit mycket tveksam till detta förslag , men efter alt ha vunnit erfarenhet av hur regionaliseringen avteatern har fungerat och efter att ha sett hur de landsting som har etableratlänstealrar har utvecklat en betydande ambition och vilja att ge mera teateroch en myckel stor förmåga all klara uppgiften, hyser jag all tillförsikt tillalt landstingen som huvudmän också för musikorganisationen skall kunna visa sigväl skickade. Det som möjligen skulle kunna vara en risk - men detär en fråga som den centrala musikkommiltén har anledning alt diskutera - ärall landslingen inte har för låga utan för höga ambitioner,. all de f. n.egentligen är intresserade av att klara alla uppgifter på en gång och täckaalla områden med sin musik. Det är viktigt att diskutera samarbeteöver länsgränserna, så att man på bästa sätt utnyttjar resurserna för attockså skapa variation och mångfald i utbudet. Då är det avgjort en fördel altinte ha för många enheter, all inte ha elt stort antal kommuner inblandade idiskussionen, utan att kunna föra en planeringsdiskussion med landslingen.Detta är en av de viktiga uppgifterna för den centrala musikkommiltén. Del återstår alltså åtskilligt att klara av. Det som i daghar diskuterats är en principlösning som har alt la ställning lill.Fram till är det arbetsgivarorganisationsfrågor m. m. sombehöver lösas. Del är bara angelägel att påminna om all vi naturligtvis intefryser en befintlig organisation , så alt den består exakt i denna formfram till 1988. Del finns skäl alt ha stor öppenhet inför lösningar ochförändringar också . har pekat på en fråga som ytterst naturligtvishandlar om våra resurser. Vi har försökt att finna en god organisationslösningför alt frigöra resurser för mera musik inom de ramar som står lill buds. I delekonomiska läge som vi f. n. befinner oss i har det inte varit möjligt, så somvi har sett det, att lägga fram ett förslag som- också tillgodoser de i och försig myckel angelägna behov som finns vid . Vi har alliså ingenanledning att polemisera på den punkten. av regionmusiken och Rikskonserter av regionmusiken och Rikskonserter Denna musikreform bör vara lill gagn för alla, såväl förmusikens åhörare som fördess utövare, inte minst bland frilansmusikerna. Låtmig bara tillsist, herr talman, påminna om vikten av alt denna förändringmöjliggör ett utökat och aktiverat publikarbete. Med den resurs som redan finnsi landstingen bör vi ha möjlighet alt få flera människor att lyssna på godmusik. Också i publikarbelet har vi anledning alt ställa krav på kvaliteten. 69 (): fick mig att gå upp idebatten genom all påslå alt vårt motstånd mot alt landslingen skulle vidgasill arbete lill alt även omfatta musikadministrationen enbart varprincipiellt. Det är alldeles riktigt som Bengl säger alt vimoderater tycker all landslingen skall sköta sjukvården, och vad övrigt ärskall ligga på kommunerna och naturligtvis i vissa fall på staten. Men jag skulle vilja peka på den verkliga bakgrunden lillatt representanter har intagit denna ståndpunkt. Vi har hört mångavackra ord här , vi har hört vacker musik och vi har hört omviklen av kvalitet i musicerandet. slutade också sitt anförandemed att tala om vikten av att vi också får människor att lyssna på musik. Detär del som är det vikliga. Jag kommer från ett landsting där man har en mycket godkulturplanering och där vi har människor som faktiskt också kan musik. Jagkommer från en liten kommun där musiken kanske inte har någon exceptionelltframstående ställning men där det finns elt musikliv, om än splittrat. Detmåste det vara med tanke på att det skall ge den variation och mångfald som harefterlysts . Ta som exempel en vanlig liten kommun - jag talar nu inteom . Vi har kommunala musikledare, en musikskola,blåsorkester. Drillflickor och två kyrkokörer. Vi har en liten stråkkvartett,ett dixieband och elt jazzband. Vi har en pensionärskör, och frikyrkan i minkommun har tre körer. Alla dessa aktiviteter är relaterade till verksamheten imin lilla kommun. Det är möjligt att känner tillallt detta. Men vad man där inte känner till är hur dessa olika konserter ochkörer förmår att entusiasmera människor att aktivt ta del i detta, mer ellermindre utan sångröst - vi har just haft stridigheter där brislen på sångröståstadkommit mycket rabalder även i tidningarna. Men det är i alla fall eltaktivt musikliv. Jag tror alt landstingen genom alt anskaffa, som Ing-MarieHansson och kulturministern har sagt, skickliga administratörer och musiker såsmåningom kan få fram en effektiv och pampig musikorganisation. Men hur skallman nå ner till kommunerna? Är del inte i stället så all man genom den härförändringen - man skall inte använda banala uttryck - faktiskt ändå kastar utbarnet med badvattnet? Det finns en risk all det kommunala ansvaret tas över avlandstingen och att hela det spirande, ibland dåliga och ibland kvalitativthögtstående, liv som vi har i våra kommuner liksom ansvaret skyfflas över på dennanyuppbyggda organisation inom . ganskaövertygad om att det innebär att färre människor aktivt musicerar. Men änvärre: färre människor lyssnar på musik, även om de som lyssnar kanske lyssnarpå kvalitativt mera högtstående musik. Detta, herr talman, är i huvudsak bakgrunden fillmoderaternas ställningstagande. Efter att ha hört förklaringtill ställningstagande till förmån för kommunalt huvudmannaskapför den nya musikorganisafionen undrar jag om hon inte har missförstått vad dethandlar om. Det handlar faktiskt om att primärt föra över huvudmannaskapet förett antal nuvarande regionmusikavdelningar, och del gäller ett begränsat antal.Det finns ett begränsat antal landsting- ett antal som av en händelse nästanexakt stämmer överens med antalet musikavdelningar i regionmusiken. talar om att man måste samordna allmusikverksamhet -exempelvis amatörsjungande och Drillflickor. Men regeringenhar inte föreslagit att Drillflickor skall överföras till landstingsregi. Jagtycker alt de kan fortsätta att bedriva sin verksamhet i regi - i denmån de behöver administreras av någon. Jag är inte ens övertygad om att detbehövs. Jag tycker därför att man inte skall skapa mer administration ännödvändigt. av regionmusiken och Rikskonserter 71 (): Jag har självfallet, hoppas jag, klargjortför kulturministern alt risken med propositionens förslag är att man läggeransvaret på landstingen i så stor omfattning alt man lar ifrån kommunernaansvaret för det kommunala musiklivet. Jag nämnde Drillflickorna just därför, Bengl ,att man ute i småkommunerna vill marknadsföra musiken med olika aktiviteter:Det gäller att få människor att lyssna på musik, alt la del av musiklivet, gåut och lyssna när blåsorkestrarna spelar och också åtskilliga som kommer frånregionmusiken. Det är detta som kommunerna kan! sade själv i sitt anförande, alt manförväntade sig alt landstingen här skulle satsa på publikaktiviteler - ellernågot liknande; jag kommer inte ihåg det exakta ordvalet - för att få människorall la del i musiklivet. Det är just detta som görs i kommunerna. Och omkommunerna fick hela ansvaret skulle man nå variafion, mångfald och samarbete. Vad propositionen gör är att den drar en gräns, minskarkommunernas ansvar, lägger allt på landstingen. Del ser vi som en negativfaktor i den i och för sig goda tanken all flytta ut ansvaret från elt statligthuvudmannaskap. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2(erbjudande lill landstingen att överta huvudmannaskapet för den regionalaverksamhet Rikskonserter och regionmusiken bedriver) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 82 förreservation 1 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Stöd till poUtiska partier och allmänna val Mom. 21(omfattningen av verksamheten hos den centrala musikinsiitulionen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (resurser lill den centrala musikinsiitulionen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avJan-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 28 (det statliga ansvaret underregionaliseringsskedel) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 48 förreservation 4 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1984/85:16 Svenska kyrkanscentralstyrelses rättsliga ställning m. m. 1984/85:36) Utskottets hemställan bifölls. 7 § Stöd till politiska partier och allmänna val Föredrogs konstitutionsutskottels belänkande 1984/85:17 omanslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85beträffande stöd till politiska partier och allmänna val (prop. 1984/85:25delvis). 72ELISABETH (): Jag befinner mig i den underliga situationenatt jag står här med ett skrivet anförande som befinner sig under utskrivning.Men jag kommer naturligtvis ändå att tala för alt motivera den reservation somfogats lill konslitutionsutskotlels betänkande 17 och i vilken det yrkas avslagpå den i propositionen föreslagna höjningen av stödet till politiska partier,som har tillstyrkts av utskoltsmajorilelen. Den föreslagna höjningen uppgår till 16 milj. kr. Delinnebär en ökning av stödet till politiska partier. Därtill föreslås i propositionen en höjning av bidragettill information lill invandrare med 8 milj. kr. Vi har myckel svårt alt inse att människor i vårt landskall finna förståelse för alt vi här i kammaren beslutar om att höja anslagetlill våra egna politiska partier , när vi av samma medborgare begär altde skall begränsa sin konsumtion med anledning av den besvärliga ekonomiskasituation som landet befinner sig i. Vi tycker alt del enda riktiga hade varitalt samtligapartier hade avslagit denna proposition, och det är naturligtvis anledningentill alt vi har yrkat avslag. All bidraget för information till invandrare gäller ettväsentligt ändamål, är vi alla överens om, men vi tar också för givet att varjepolitiskt parti i sin planering kontinuerligt beaktar informationen tillinvandrare. Därför tycker vi all det finns all anledning att avslå ävenförslaget om ökning av detta anslag med 8 milj. kr. Jag skall av naturliga skäl fatta mig mycketkort. Vi kan inte finna någon som helst anledning all bifalla vad som föreslåsi propositionen och i konstilulionsutskoltets belänkande nr 17, och jag yrkaravslag såväl på förslaget att höja anslaget till stöd till de politiskapartierna som på den föreslagna höjningen av anslaget för information lillinvandrare. Stöd tUl poUtiska partier och allmänna val 73 (); Jag förmodar alt avsikten med ElisabethFleetwoods anförande var att yrka bifall till reservationen. Jag ber all fåyrka avslag på densamma. Den fråga som här har tagits upp gäller partistödet. Delbygger på en partistödslag , och vid dess tillkomst utgick man ifrånalt man kontinuerligt skulle kunna räkna upp anslaget med hänsyn tillförändringar i penningvärdet. har förslag som lagts framfrån regeringens sida föregåtts av förhandlingar med de politiska partierna. Såhar hänt också i del här fallet, och man har då funnit att det är rimligt meden uppjustering för att tillgodose del viktiga arbete som utförs av partierna. Jag finner med en viss förvåning alt i reservationen sägsföljande: "Politiskt arbete måste bygga på personliga och frivilligainsatser. Det finns en fara för att partistödets storlek kan leda till riskerför partiernas självständighet." Jag vill gärna understryka att partistödet infördes föralt underlätta verksamheten och motverka att partierna kunde bli beroende avovidkommande intressen. Jag vill peka på den utveckling som vi f. n. kan läsaom i för alt visa hur viktigt det är alt vi står fast vidpartistödet och hur viktigt del är för de politiska partiernas självständighetalt så sker. Med dessa enkla funderingar ber jagatt få yrka bifall lill utskottets hemställan dels då det gäller anslaget underpunkten Stöd till politiska partier, dels i fråga om anslaget till allmänna valför den information som brukar utgå till invandrare i samband med riksdagsval,ett stöd som jag tycker är mycket befogat. 74ELISABETH (): Jag tackar för all han påminnermig om att yrka bifall lill reservationen. Det var självklart att jag så skullegöra. Däremot tycker jag att det är en svag argumentation förutskotlsmajoriletens ställningstagande som för fram till oss. Det är naturligtvis riktigt att när partistödet tillkom1972 skrevs del in att det skulle omprövas i samband med förändringar ipenningvärdet. undrar,, om inte allmänheten har förståelse för all man 1972 inte kundeana vilken situation vi skulle ha 1984. Det är nog vi reservanter som fårförståelse hos medborgarna om vi nu fryser bidragen till vad de är ochinte höjer dem, t. o. m. retroaktivt från . Så som den ekonomiska situationen ser ut och med denvanliga enskilda medborgarens försörjningssituation i åtanke kan jag intebegripa att vi skall gå ul och höja anslag till oss själva . Jämförelsen med var magstark. Den haringenting med svensk politik att göra. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med229 röster mot 79 för reservationen av i m. fl. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1984/85:18 omändring i lagen med tulltaxa och tullagen m. m. 1984/85:29 och1984/85:50). 75GUNNAR i (m): Omständigheterna har gjort att jag på senarelid haft anledning att begrunda den svenska tullagstiftningen. Det har då varituppenbart alt denna lagstiftning ofta är oklar, ofullständig, motsägelsefulloch förvirrande. Från de synpunkter jag har att företräda här i hardel förefallit mig ofrånkomligt alt terminologin måste hyfsas så att denöverensstämmer med regeringsformen och alt, härmed, informationenlill allmänheten i tull- och momsbroschyrer måste utformas efter användarnasbehov och inte efter myndigheternas tankesystem. Man kan inte begära attresenärer, vare sig de är svenskar eller utlänningar, skall känna lill detfinstilta i rikes lag - en bok som knappast är att betrakta som normalreselektyr. Av skatteutskottets belänkande 1984/85:18 framgår bl. a.alt begreppet "tullskyldighet" nu skall få en annan och vidgadinnebörd, i del detta skall omfatta även vad som kallas "andra införselavgifier".Det är då viktigt att detta begrepp får en korrekt definition i ifrågakommandebroschyrer, men också lika viktigt all del genom väl synliga anslag vidingången till samtliga tullstationer i landet framgår att "tullen" utöver"tull" i egentlig mening också uppbär skatter och avgifter. Av skatteutskottets betänkande nr 18 framgår vidare attdel finns en "beredningsgrupp för översyn av tullagstiftningen", frånvilken man väntar ett betänkande i vår. I min motion hade jag mot bakgrund avden kaotiska flora av inadekvata beteckningar, som förekommer i gällandetullagstiftning, påyrkat en revision av denna i enlighet med regeringsformensnomenklatur. Det är f. n. uppenbart att och dessinformationsavdelning saknar