prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — För aff utgivningsstödet skallkunna täcka en rimlig del av den nyutkomna kvalitefslitferafuren måste stödetenligt vår uppfattning hållas på en fillräckligt hög nivå. Om anslaget tillutgivningsstöd krymps alltför mycket uppstår svåra urvalsproblem, och inslagetav skönsmässighet ökar. För att utgivningsstödet skall kunna fungera så somavsett är det därför nödvändigt med en medelstilldelning som med 2 milj, kr,överstiger regeringens förslag, I de olika utredningar somhar behandlat utgivningssfödet har också framhållits aff def är nödvändigt förstödets funktionssätt atf def hålls på en minst oförändrad real nivå. Sedan1940-talet har ett litet statsbidrag utgått tiH nio. Detta bidraghar sin bakgrund i ett löfte från finansministern i samband meden förändring av beskattningsreglerna för stiftelser med allmännyttiga ändamål.Utan närmare motivering föreslås nu i propositionen aft detta bidrag skallutgå. Vi har ansett att verksamheten inom nio är värd att stödjaoch glädjer oss åt att utskottet i enighet föreslår aft det även ifortsättningen skall utgå, Ipropositionen föreslår kulturministern att "staten bör kunna ta på sig ettvisst ekonomiskt ansvar för nyutgivningen av eft stort svenskt uppslagsverk.Regeringen bör bemyndigas aft efter anbudsförhandlingar besluta om ettekonomiskt bidrag av engångskaraktär," Avett pressmeddelande från kan utläsas atf statenskulturråd beräknar subvenfionsbehovet till 20 milj, kr. Hälften av detta menarsig rådet kunna få fram från privata sponsorer. Förlagskostnadernaför det skisserade uppslagsverket beräknas i dagens penningvärde uppgå till 160ä 180 milj, kr. Utgivningen beräknas totalt omsätta mellan 300 och 400 milj,kr,, vilket torde innebära en försäljning av 35 000-40 000 exemplar ä 10 000kr. Det är tveksamt om man i sekelskiftefs skall kunna få avsättningför ett verk av den storleksordningen och till det priset. Medett åtagande på 10 milj, kr, ger sig staten in i förlagsbranschen utangarantier för aft verket kan slutföras. Ett förlag som är berett att satsanärmare 200 milj, kr, på ett projekt av detta slag torde knappast behöva 10milj, kr, som stimulans. Ingen torde kunna hävda att verket står och faller medden insatsen. Menvad händer om projektet blir avsevärt dyrare än planerat eller om utgivningenmåste avbrytas? Även om det nu sägs att staten går in med ett engångsanslag,hamnar naturligtvis regering och riksdag i ett svårt dilemma om projektet råkari svårigheter. Inte kan man avbryta uppslagsverket vid bokstaven K som i"" eller R som i "regeringen". Sominitiativtagare och medansvarig tvingas säkert regeringen gå in och garanteraprojektet ända till sista sidans sista bokstav. Omnu staten och näringslivet vill stödja tillkomsten av ett stort svensktuppslagsverk, vore det riktigare aft satsa på inköp av det färdiga verket tillexempelvis skolornas bibliotek. På def viset skulle för samma summa mer än 1000 skolbibliotek kunna förses med detta uppslagsverk. Regeringenföreslår en drastisk minskning av anslaget fill inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk, som ett nytt statsbidrag om 3 milj,kr, föreslås för inrättandet av arbetsplatsbibliotek, I den hårda prioriteringav statsutgifterna som framtvingas av det nuvarande statsfinansiella läget,tycker vi att ett sådant nytt statsbidrag är mindre angeläget, bl, a, motbakgrund av att företagens förnyelsefonder, enligt beslut av ,kan utnyttjas för sådant ändamål. Genom att man slopar detta bidrag, kan den avoss föreslagna höjningen av utgivnings- stödet möjliggöras.Dessutom kan en minskning av anslagsposten till inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk som regeringen föreslår reduceras med 1 milj,kr. Jag ber att få yrka bifall till de reservationer som bär mitt namn. Tillsist: har regeringen och socialdemokraterna sagt nej till en radförslag till förbättringar på kulturområdet. De har framför allt gäHt de ekonomiskavillkoren för de fria kulturarbetarna. Motivet för socialdemokraternas avslagpå våra förslag har alltid varit brist på pengar - och def är hedervärt i enknapp ekonomi. Men finns det plötsligt 10 milj. kr. att satsa på ettekonomiskt bärkraftigt svenskt förlag, som vill ge ut ett uppslagsverk. Detryktas att dessa 10 miljoner har tagits från det uteblivna presstödet fillStockholms-Tidningen! Då tycker jag aft det är naturiigt atf ställa ett parfrågor till socialdemokraterna och kulturministern. Denförsta frågan är: Är bidrag till ett ekonomiskt bärkraftigt svenskt förlag denbästa användningen av 10 milj. kr, inom kulturområdet? Denandra frågan är: Finns def löften eller garantier om ett stöd på 10 milj,kr, från näringsHvet? 4 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk); Vi skall här formellt behandla vissa anslag till kulturändamål, men ireaHteten handlar det om betydligt större frågor, nämhgen om försvaret ochvidareutvecklandet av det svenska språket och den svenska kulturen. Det är inteolämpligt att tala om detta just , . Detgäller då för att gå från ceremonier till den politiska praktiken.Och det hade naturligtvis varit roligt om riksdagsledamöternas intresse förutvecklandet och bevarandet av den svenska kulturen hade varit lika starkt somderas intresse för den vackra sång som vi tidigare fick höra från läktaren. Eftersom jag inte skall hålla så många flera anföranden här i kammaren,vill jag göra en liten parentes: Jag tror aft det i längden är farligt förriksdagens anseende om bara i huvudsak eff litet fåtal ledamöter, som tillhörvederbörande utskott, så aft säga de närmast sörjande, är närvarande under destora debatter som hålls här i , - Slut på parentesen. Språketoch litteraturen är enligt vår mening en oundgänglig grundval för nationen, fördess utveckling och bevarande. Språket och litteraturen måste skyddas ochvidareutvecklas i kamp mot de starka nedrivande krafter som uppträder ochsom riktas mot det svenska folket, både från maktfaktorer inom landets gränseroch från viktiga maktcenfra utanför dess gränser. Jag tror därför att det ärnödvändigt atf man går till grunden och gör klart för sig vilka principer manvill skall gälla för kulturpolitiken, Från kommunisternas sidavill vi då hävda atf följande principer är oundgängligen nödvändiga: Allamänniskor måste garanteras rätt aft fritt tillgodogöra sig alla kulfurensgoden, Alla människor måstegaranteras rätt fill sådana arbets- och levnadsförhål- landen att de kan i praktiken utnyttja denna rätt och ävendelta i kulturskapande, Alla människor måste garanteras skydd mot påverkan frånden kommersiellt styrda skenkulturen med dess förråande ochkönsdiskriminerande innehåll. Rätten att fritt tillgodogöra sig alla kulturens godeninnebär att statliga och andra myndigheter inte får förbjuda eller strypakulturyttringar. Men den innebär också - och jag tycker att det är viktigt attframhålla def i den här debatten - att tillgången till kulturen i princip börvara fri. Det är en gemensam nationell egendom som alla människor som bor i dethär landet har en rättighet atf få tillgodogöra sig och vara med att utveckla. Utifrån dessa utgångspunkter har vpk tagit olika initiafivhär i på kulturpoHtikens område. Jag hade själv tillfälle atf förnågot år sedan i en motion ställa frågan om en särskild klassikerutgivning. Denmotionen avslogs då. Jag noterar med tillfredsställelse aft ett sådant förslagfanns i kulturministerns proposition och att utskottets majoritetockså sluter upp bakom det. Jag tror att def är fel när man hävdar atttillgången på klassiker är god i , atf förlagen och bokhandeln svämmaröver av svenska och utländska klassiker. De strövtåg jag har kunnat göra ilitteraturen har övertygat mig om att det är en oerhörd brist påklassiker till ett rimligt pris. Det är därför ett mycket bra inifiafiv som hartagits. Från vpk-ledamöter har också vid årets riksdag ställtsförslag om utgivandet av en folkets sångbok. Jag vill tacka kultumfskoftetsordförande för de varma bifallsord hon gav den motionen. Trotsatt utskottet tvingats att formellt avstyrka motionen hoppas jag aff det skallkunna tas initiativ pä olika håll för att vi skall få fram sångböcker som tillett lågt pris sammanfattar de sångskatter som den svenska nationella kulturenär så rik på, I en vpk-motion finns också ett förslag om att man skallstödja berättartra-ditionen på mål. Förslagsställaren själv kommer senare idebatten aft illustrera vad han menar med detta förslag, och jag lämnar defdärför. De två huvudfrågor som från vår sida tagits upp i dettabetänkande gäller dels frågan om en bibliotekslag och principen om fribokuflåning, dels vårt krav på en återgång till systemet med fasta bokpriser. Flera talare har redan varit inne på frågan om enbibliotekslag. Jag vill återigen beklaga att den utredning som propositionen omfolkbiblioteken bygger på - folkbibliofeksutredningen - inte fick behandlafrågan om en bibliotekslag, Def är ju inte bara vpk som står bakom def kravet,utan det finns en mycket stark opinion inom den fackliga rörelsen, blandkulturarbetarnas organisationer och bland kulturarbetarna själva för att manskall genomföra en lagstiftning på detta område. Det resonemang som förekommer i proposifionen när detgäller lagfrågan tycker vi är något missvisande, Def förutsätts där atf denenda form av lag som skulle kunna tänkas på folkbibliofeksområdef är en som mednödvändighet innehåller detaljreglerande normer, I propositionstexten utgårman ocksåifrån att eft reellt hot mot folkbibliotekens avgiftsfrihet inte föreliggereller i alla fall inte skulle kunna komma att sättas i verket. De faktiskaförhållandena visar på motsatsen till båda dessa påståenden. Vadvi har krävt är en bibliotekslag i meningen eft bindande uttalande frånriksdagen. Kalla det gärna ett biblioteksmanifesf i stället för enbibliotekslag. Där skulle de övergripande målen för folkbibliotekens verksamhetoch de ändamål hela systemet skall tjäna definieras. En sådanbibliotekslagstiffning bör utformas så, att den ger ramar för den kommunalaverksamheten. Däremot skall den inte innebära detaljstyrning och reglering -något sådant har för oss varit helt främmande liksom också, tror jag, för deövriga förslagsställarna på det här området. Ettviktigt inslag i en sådan ramlag måste vara aff skydda folkbibliotekenstjänster mot avgiftsbeläggning. Att detta är helt nödvändigt, om infegrunderna för folkbiblioteksverksamhefen skall raseras, visar de långtgåendeplaner som finns i en del kommuner på aft införa avgifter. Det senaste exempletär det beslut som har fattats i kulturnämnden i , där man vill införabibliofeksavgiffer. Om detta realiseras skulle bli den förstakommunen i landet som inför avgifter. Enlagfäst avgiftsfrihet måste givetvis omfatta de båda huvudfunkfioner sombiblioteken har, def vHl säga både bokutlåningen och informationstjänsten. Detsenare är inte minst viktigt mot bakgrund av den snabbt ökande databaseradeinformationsmängden, som gör def svårt för medborgarna i gemen att ta del avden information som finns. Detta gör det nödvändigt aft biblioteken fårkraffigt utvidgade funktioner. Jagär oerhört överraskad över kulturutskotfets betänkande, där man använder justinformationstjänsten som ett slags argument mot en bibliotekslag. Vi har ifolkbibliofeksutredningen mycket starkt understrukit just informafionstjänstensbetydelse. Enligt vår mening är dess utveckling eff ytterligare argument föratt det är nödvändigt med en bibliotekslag och ett klart fastställande av attfolkbibliotekens tjänster måste skyddas mot avgiftsbeläggning. Detparti som framför allt driver frågan om avgiftsbeläggningen är moderatasamlingspartiet. Jag tycker att man där på ett betänkligt sätt har låfit denliberala ekonomiska teorins teser gå före hänsynen fill nationens ochdemokratins intressen. Jag hoppades aft vi skulle kunna komma överens om aftdet faktiskt är ett nationellt och demokratiskt intresse atf alla medborgarehar fri tillgång till vår litterära skaft och till information. Jag vill frågaIngrid , som här talade mycket kraftfullt och uttrycksfullt om värnetav den nationella litteraturen, om hon inte själv tycker atf detta förutsätteratf alla medborgare skall ha tillgång till denna utan särskild avgift. Jagtycker atf def finns en motsättning i det moderata sättet atf resonera som äranmärkningsvärd. Utskottet,liksom kulturministern, har i betänkandet resp, propositionen uttalat sig föravgiftsfrihet. Detta är inte svårt aft finna, om man läser de bägge dokumenten.Men det är ju så att det både i propositioner och utskottsbetänkanden talas ettdelvis kryptiskt språk, som kan vara svårt aff förstå för vanliga medborgare. Mot den bakgrunden tycker jag atf det skulle varautomordentligt värdefullt om vi här i debatten fick kraftfulla deklarafioner idenna fråga både från socialdemokraternas företrädare på utskotfsnivå och frånkulturministern, där man mycket bestämt säger ifrån att tarställning för gratisprincipen när det gäller bibliotekens uflåning och derastillhandahållande av information. Man skulle därmed också tillmötesgå enbegäran som i går restes i fidningen från ett stort antal fackligaföreträdare från olika organisationer som är förfärade över den utveckling somär på gång inom vissa kommuner och de starka krafter som är i rörelse på dettaområde. Den andra frågan, om fasta priser på böcker, kan jagbehandla mera kortfattat. Också på def området har den ståndpunkt som vpkföreträder ett starkt stöd från olika organisationer. ,, , Arbetarnas bildningsförbundm.fl. har uttalat sig för en form av fastprissystem när det gäller vår litteratur.Vi har den uppfattningen att ett sådant fastprissystem skulle kunna utgöra enräddning för boken och för fackbokhandelns ställning i många kommuner - enställning som är hotad från flera håll. Vi tycker inte att de argument som har framförts mot ettfastprissystem är övertygande. Liksom i andra frågor vi behandlar kommer vifill slut fram till anslagsyrkanden - det handlar om pengar. Jag vill mycketkort säga att från vpk:s sida är vi motståndare till att stödet fill inköp avinvandrarlitteratur för bibHofeken i praktiken halveras. Vi vill ha ett ökatstöd just fill inköp av litteratur på invandrarspråken. Vi vill också ha enstörre satsning på kulturtidskrifterna, som vi anser vara oerhört värdefulla idagens läge. Dessutom vill vi ha en större satsning på videogram för döva, somett nödvändigt komplement för denna stora grupp av den svenska befolkningen, Def finns andra mycket behjärtansvärda ändamål. Även omdet faller något utanför ramen för detta betänkande vill jag anknyta fill vad utskottetsordförande antydde i sitt anförande, nämligen behovet av ettökat anslag för att rädda Marionetteatern, Den är belägen här i , menenligt vår uppfattning - utskottet har studerat frågan men tyvärr alltför sentför att kunna ta ett självständigt inifiativ - är det en verksamhet somegentligen borde vara en statlig angelägenhet. Jag skall inte utförligtargumentera för värdet av just denna teaterform. Jag vill bara anmärka aft jaganser att utbildning i just den speciella teknik som Marionetteatern företräderborde vara en grundläggande utbildning för samtliga skådespelare, både på denlyriska scenen och på de dramatiska teatrarna. Det borde vara möjligt att finnaformer för att rädda både utbildningsverksamheten och föresfällningarna påMarionetteatern, som har ett oerhört gott internationellt anseende. Jag skulle vilja vädja till kulturministern att ta deinitiafiv som är oundgängligen nödvändiga just nu för aft rädda Marionetteaternåt den svenska kulfuren och åt världskulturen. Jag yrkar bifall till samtliga vpk-reservationer i detta Nr 163 '''"'"- den 5 (): av utredningsarbete lämnades förraåret två I itteraturochfolk-betänkanden: Folkbibliotek i och LÄSMERA! Båda har spelat en hihlintek viktig roll vid tillkomsten av denproposition vi skall behandla och vars titel är ochfolkbibliotek. har tagit ställning till den, och jag skallhär försöka tala för utskottsmajoriteten så som den formerat sig i betänkandet1984/85:21, tyda förden oinvigde hemliga meddelanden graffitti(som obstruktion, stundom obscent outhärdlig, ibland vädjande, men ocksåutmanande, rakt, från en människa till en annan: jämlikheten aldrig ifrågasatt) är Liv! tecken somöppnar hemliga dörrar in fill liv detta ärfantasins värld världen upplevd bakom pannioben nu också ifrågasatt av nyamedier skimrande bilder flimrande bildskärmar Aniaras (elektronisktfulländad) en aldrig sinande ström av konkret avslutade bilder färdigtänkt (mandiskuterar infe med ADB) objektivt (vänsterhalvans skapelse) omöjligt attifrågasätta och ändå lever boken! Ändå lever språket talat rakt mellan oss kan vi ge oss tid besinna oss (högerhalvan bakom pannbenet) 2 protokoll 1984/85:163-164 föra samtal och rum till ochmed över klassgränser! så föderockså språket språket och ispråket skapar sig människan Hur detgår till? underläsandet flyttar vi plötsligt nya skikti vårt inre och vi serallt nytt i nybelysning (allt är åter skimrande) ochplötsligt är vi på väg Boken äralltså värd att försvara Stolthet och respekt alltså för våra folkbibliotek dengemensamma sektorns kanske viktigaste skapelse till språkets och bokens ochläsförståelsens värn! Är boklånen i våra bibliotek (som av nåd) debetalades som bruksvaror (och betalas ständigt på nytt) av oss alla i en gemensam verkstad i eftgemensamt arbete i ett kollektiv i en samhällelig process att brukas av ossalla fritt gemensamt skänkta avingen (men ägda av alla),,, Allt annat måste avvisas som klassmässigdesinformafion. I det betänkande vi nu skall behandla far vi ställning till regeringensproposifion om litteratur och folkbibliotek, I betänkandet far vi ocksåställning till fyra partimotioner, en för vardera , ,och vpk. Dessutom förekommer fem mofioner väckta , I anledning av dessa motioner, totalt nio stycken, förekommer detockså hela 38 reservationer, Alla kommer naturligtvis att ställas underproposition, men det är min förhoppning att vi inte skall behöva rösta om demalla. Somjag redan inledningsvis antytt har propositionen i sin utformning starkt kommitatt präglas av de båda betänkandena Folkbibliotek i och LÄS MERA! Mångsidigt sammansatta utredningar är trots allt inget dumt sätt aftarbeta fram beslutsunderlag. Propositionen föreslår inga grundläggandeförändringar vare sig när det gäller bokstödet eller på biblioteksområdet. Manföljer i allt väsentligt kulturpolitiska beslut. Genom det beslutet,som också bygger på tidigare hävd, sägs att statliga insatser infe får reglera;men väl stimulera och stödja kommunernas biblioteksverksamhet. Genomdenna ansvarsfördelning har ekonomiska insatser från statens sida för atfstödja kommunernas folkbibliotek kommit att bli marginella - bara omkring30 miljoner av den dryga miljard som kommunerna totalt satsar över hela landet. Ändåär de statliga insatserna inte ,betydelselösa. Staten har genom riksdagenskulturpolitiska beslut bestämt sig för att respektera bestämmanderättoch självständighet. Det är sant. Men ändå står det klart att staten genomriksdag och regering har ett övergripande polifiskt ansvar för utvecklingen pådet kulturpolitiska området. Def betyder, att om politiska partier i enlighetmed sina värderingar ser atf kommunernas ansvar för en jämlik kulturpolitiskutveckling åsidosätts, kan läget naturligtvis förändras. En majoritet kan dågripa in och endera stödja eftersatta verksamheter eller - om så blirnödvändigt - också reglera förhållandena genom lag ute i kommunerna. Betänkandetlåter sig naturligt delas i två avsnitt, även om de här och var griper in ivarandra. Det handlar om böcker och litteratur i handeln och i biblioteken.Förslag läggs fram som innebär förstärkning av statens ekonomiska insatsertill stöd för boken på marknaden. Om så vill , kan den bestämmasig för att hjälpa fill att få fram utgivningen av eft nytt stort uppslagsverk.Det var länge sedan ett sådant kom ut. Det blir också möjligt atf fa ställningfill bokhandelsstöd och till en treårig punktinsats för klassiker riktad tillskolans behov. Hur utskottet behandlat de frågoma kommer attföredra senare i den här debatten. Jag lämnar alltså detta avsnitt och går övertill frågan om folkbiblioteken. Jaghar redan inledningsvis konstaterat aft folkbiblioteken ute i kommunerna vuxitfram som den största och bredaste satsningen när det gäller läs-ochlitteraturfrämjandet. Man kan gott säga att folkbiblioteken med fri tillgångfill boklån har blivit hörnpelare som bär upp folkbildningen i vårt land. Detär därför viktigt för oss poHtiker aff slå vakt om dem, att främja och utveckla dem och att vara observanta på de förändringarsom kan tänkas ske ute i kommunerna och påverka en god och rik tillgång tillsåväl aktueH litteratur som klassiker. Vi står mitt uppe i en strukturellförändring med mycket motsättningsfyllda tendenser i samhället. Samhälletsresurser har snabbt tömts, medan rikedom och ökade resurser samlats på alltfärre händer. Några resursstarka grupper har lyckats med knepet att mitt underen ökande ekonomisk kris bli rikare än någonsin, medan sviktande statsfinanseroch bristande kommunalekonomi tvingar fram nedskärningar och omprioriteringari den gemensamma sektorn. Där, i den, återfinner vi folkbiblioteken. Risken ärdå stor att biblioteken får maka åt sig för prioteringar till förmån för andraobjekt som kan ses som mer primärt matnyttiga. Hur har det då blivit i verkligheten? I en framlagdrapport genom KOSK - Kommunerna, staten och kulturpolifiken - redovisas hurkommunernas nettokostnader för kultur har ökat från till 4,4 %år 1982, Samfidigt har den relativa andelen till biblioteken minskat från 38 %fill ! Tecken tyder också på atf eft begränsat antal kommuner sackar efteri utvecklingen på folkbiblioteksområdet, dvs, atf spännvidden mellan bra ochdåligt ute i kommunerna ökar. Utvecklingen är i alla fall inte entydig vare sig i denena eller i den andra riktningen, och verkligheten är inte helt lätt att kommaåt, C-H, har redan talat om att det i en artikel iAftonbladet stått aft kommuns kulturnämnd har skämt ut sig genom atfpå allvar försöka föreställa sig aft det skall vara möjligt atf spara 50 000kr, i på att dra in fria boklån. Glädjande är kanske främst attingen kommun på fullt allvar ännu kommit på idén att förbättra sin ekonomigenom att ta betalt för boklån. Om det är av ideella eller andra skäl kan dockvara osagt. Indrivning och penninghantering kan kosta mer i byråkrati än vadbegränsade intäkter kanske kan ge, om man nu skulle söka bryta en väl etableradhävd och söka ta betalt för boklån. Jag skall här gärna svara C-H, ,BHr det så att allt fler borgerligt styrda kommuner försöker riva ner principenom fria lån ute i kommunerna, då kan det bli nödvändigt att majoriteten iriksdagen tar itu med frågan. Då kan kanske en minilag, sådan som vpk begär,bli aktuell, I detta läge har regeringen bestämt sig för atf i förstahand föreslå en begränsad förstärkning av def statliga stödet till deresurssvaga kommunerna. Till denna förstärkning hör också att man föreslår 35nya grundbidrag utöver de 150 som redan nu utgår fill länsbibliotekenregionalt. Denna resurs har ju inte minst till syfte att bistå med service tillde kommunala biblioteken och - naturligtvis - atf söka utjämnastandardskillnader mellan dem. Utskottsmajoriteten anser också atf reservafion 1i moment 1 är besvarad genom denna insats. I den uttrycks nämligen exakt sammatankar, dvs. atf statens uppgift bör vara atf skapa likvärdiga förutsättningaröver hela landet och aft stödet i första hand bör vara så utformat aft detkommer de ekonomiskt svaga kommunerna till del. Också reservation 2, lagd av , avvisas. Den förfram tankar -utan kostnad! - om att hemmet och skolan har både betydelse föroch ansvar föratt barn får en positiv inställning till Htteratur och läsning. Samma tankaråterfinns i propositionen, vilket tyder på atf regeringen redan är välunderkunnig om detta synsätt. har också genom tidigare beslut i årbeviljat medel för att levandegöra och stimulera litteratur i skolan, varförreservafionen redan är väl fillgodosedd,