prot · G809119 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:119 Om den norska lastbilstrafiken i Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny ledamot ijustitieutskottet efter anmält och som nysuppleant anmält . vice talmannen förklarade valda till ledamot i justitieutskottet () suppleant i justitieutskottet () 2§ Svar på fråga 1984/85:500 om den norska lastbilstrafiken i har frågatkommunikationsministern om han tänker vidta några åtgärder för att rätta tilldet förhållandet att norska lastbilsåkare vid transporter t. ex. mellan södraoch norra tar vägen genom . anger att enomständighet som medverkar härtill är att den svenska kilometerskatten är lägreän den norska. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag sömskall besvara frågan. Den svenska kilometerskatten är lika hög för svenskafordon som för norska eller andra ufländska fordon. Enligt min uppfattning börman undvika att diskriminera fordon från andra länder eller från något visstland Om den norska lastbilstrafiken i genom attta ut högre skatter för sådana fordon än för de inhemska fordonen. Dennaståndpunkt har vi hävdat när andra länder haft för avsikt att ta ut högreskatter för svenska fordon än för inhemska. Jag är därför inte beredd att vidtaåtgärder för att särskilt skärpa skatten för norska fordon som används här. 3 (vpk): Jag tackar finansministern för svaret på minfråga. Frågan blev nu så att säga finanspolitisk. Jag hade ju räknat med ettsvar från kommunikationsministern. Frågan hade ju i första hand entrafikpolitisk bakgrund. har det skett en nära 50-procentig ökningav den norska lastbilstrafiken enbart inom tulldistrikt. Man kan förnärvarande uppskatta antalet tunga norska lastbilsekipage till närmare 100 perdygn i Norrlandsövergångarna. Vår ambition i är att minska antalet sådana tungaekipage över huvud taget, varvid samhällsekonomiska besparingar bl. a. i formav minskat vägslitage kan ske. Vi får också komma ihåg att vi härigenom minskart. ex. luftföroreningarna och bidrar till bättre framkomlighet ochtrafiksäkerhet. Den kraftiga ökningen av norsk långtradartrafik kan haskilda förklaringar, men utan tvivel måste det spela en roll att det norskalångtradarekipaget blir avsevärt billigare att framföra genom än genomNorge beroende på den lägre kilometerskatten på diesel i . Detintressanta, herr finansminister, är relationen mellan skattesatsen i ochi . Den är tydligen ägnad att stimulera dll ett ökat användande avsvenska vägar vid transporter låt mig säga i längsgående riktning. Det rör sigom en skillnad på i runt tal . per mil om den norska långtradaren tarvägen genom . Kan den norska långtradaren också förse sig med norsktdieselbränsle för färden kan man även tjäna på det, för det är billigare iNorge. Man gör härmed en förtjänst på . Allt detta är ägnat attstimulera till att använda de svenska vägarna. Därför finns det ett intresse,som jag ser det i varje fall, att försöka eftersträva ett system som innebäratt den här inomnorska varudistributionen kommer att ske på riktiga grunder ochinte medför ökad trafik med norska ekipage på svenska vägar i konkurrens medsvenska åkerier. Det finns exempel på att man från beger sig tillSverige på grund av de jämförelsevis låga avgifterna i . Man får hyfsadefraktvillkor, och så utför man transporter i konkurrens med svenska åkerierutan att det egentligen finns någon konkurrensjämlikhet. Det här är inte en rimlig ordning. Jag tycker att detborde finnas några möjligheter att harmonisera villkoren för nordiskåkerirörelse. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1984/85:502 om viss passagerarbevakningvid tullen Nr 119 har, med anledning av atts. k. envägsspeglar har installerats i den nya terminalbyggnaden vidKungsängens flygplats i , frågat mig vid vilka tillfällentullpersonalen använder sig av denna typ av dold övervakning och om jag villmedverka till att detta förfarande, som enligt inteförefaller stå i överensstämmelse med svensk rättsuppfattning, upphör. Det s. k. envägsglas som nämner finnshos tullens expedition i ankomsthallen för att tullpersonalen skall kunna skötasina sysslor på expeditionen som passagerartrafiken från utlandetskall kunna observeras utan att personalen nödvändigtvis behöver lämnaexpedi-fionen. Det är alltså fråga om ett rafionellt sätt att bedrivatullkontroll när det behövs med hänsyn till den personalstyrka som finns attfillgå och de arbetsuppgifter som skall fullgöras. En kontroll i dessa former är inte ofillåten enligt svensklagsfiftning. Jag har också svårt att tro att passagerare som kommer hit frånutlandet skulle vara omedvetna om att tullen här liksom på andra håll i världenutövar kontroll vid gränsen. Jag kan därför inte se något olämpligt i attkontrollen sker som på flygplatsen i , men resenärerna bör upplysasom att sådan kontroll förekommer. Jag har erfarit att tullmyndigheterna kommeratt sätta upp anslag om detta. Om viss passagerarbevakning vid tullen 5ELISABETH (): behandlade vi här i kammarenjusdtieutskot-tets betänkande 1984/85:24 om översyn av TV-övervakning. Vidflera tidigare tillfällen hade en sådan översyn begärts i mofioner från borgerligthåll, men också från socialdemokratiskt. Den gällande ordningen regleras i lagen 1977:20. Dentillkom för att stärka den enskildes skydd mot integritetskränkningar. DoldTV-övervakning är förenad med straffansvar. Frågan hade tidigare varit uppe för behandling, såväl vid1982/som vid 1983/. De gångerna avstyrktesmotionsyrkandena av, jusfitieutskottet. Så blev också kammarens beslut. Vid förra veckans behandling i kammaren blev resultatetdock det motsatta. De borgerliga partiernas reservation i justitieutskottet omen översyn av TV-övervakning vann majoritet i kammaren med 156 röster mot 139för det socialdemokratiska avslagsyrkandet. Jag har som bakgrund till min fråga fillfinansministern om dold övervakning med hjälp av s. k. envägsspeglar redogjortför beslutet om översyn av TV-övervakning. Jag har därigenom velat ge uttryckåt den oro för oberättigad och integritetskränkande övervakning som kan skeäven med andra tekniska hjälpmedel än TV-övervakning. Jag kan konstatera att den typ av övervakning som s. k.envägsspeglar utgör kan uppfattas som kränkande av den övervakade allmänheten. 6 protokoll 1984/85:117-119 Nr 119 Det borde åtminstone vara ettsjälvklart krav-liksom vid TV-övervakning den ~ *' information om förfarandet anslås på för allmänheten väl synligplats. 16 april1985 Det är en källa till glädje attfinansministern i slutet av sitt svar konstaterar att man i nu har beslutat att sätta upp ett sådant anslag. Om visspassage- J8 J" vunnit en lättnad för dem som eventuellt känner sigkränkta, som jag rarbevakning vid har eftersträvat. tullen sammanhanget vill jag understrykaatt tullens arbete är av största betydelse- inte minst vad beträffar spaningen efter narkotika. Tullen måste självfalletges effektiva arbetsmöjligheter. Men, herr talman, detta får inte ske med hjälpav för de enskilda människorna kränkande metoder. Allt oftare hör vi i debatten talas om risken föroberättigad och överdriven myndighetskontroll, om risken förstorebrorsattityder. Ständigt ny och alltmer avancerad teknik på området kanhota den personliga integriteten. Det finns risk för att utvecklingen glideross ur händerna. I nuvarande lagstiftning återfinns inga bestämmelser omhur envägsspeglar får användas. Detta är en metod som enligt min uppfattninginte har uppmärksammats på det sätt som jag har önskat." Eftersom min taletid är slut hoppas jag attfinansministern vill gå upp i en replik, så att jag får chansen att fortsätta. Inför denna vädjan föll jag till föga. Jaghar nämligen én sak att säga beträffande integritetsproblemet i just dettafall. Jag tror i och för sig att det är helt riktigt att vi intevid något tillfälle skall få vara utsatta för dold övervakning, dvs. att viskall vara medvetna om att sådan övervakning kan förekomma. Men jag vill understryka att det i detta fall är fråga ommänniskor som befinner sig i vad man kallar ett tullfilter. De är alltsåmedvetna om att de passerar gränsen till och att det i samband meddetta förekommer och skall förekomma tullkontroll. De bör således vara medvetnaom att det i en eller annan form pågår tullkontroll. Sker den på det sättet atten tulltjänsteman observerar personen i fråga genom ett sådant här fönster ochman upplyses om att så kan ske, anser jag inte att det föreligger någon riskför integritetskränkning - om man inte är oerhört känslig för varje form avobservation från någon annan mänsklig varelse. 7 (): I och för sig är jag naturligtvis nöjd, somjag sade i mitt första inlägg. Jag har ju uppnått det jag i första handeftersträvade, nämligen att allmänheten vid skall få deninformation som jag tycker att man har rätt att kräva och som det också finnslagbestämmelser om när det gäller TV-övervakning. Men, herr talman, jag skulle ändå, när det gäller riskenför övervakning och vår rädsla för storebror, vilja citera en av storaskalder, : 82 "Det sitter en herre i himlens sal, och till hansåldriga händer gå knippen af trådar i tusental från hvart människolif hantänder. Han samlar dem alla, och rycker till, så niga och bocka vi som han villoch göra så lustiga piruetter, vi stackars marionetter." Om begränsningen av skatteavdrag Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1984/85:510 om begränsningen avskatteavdrag har frågat mig om jag kangarantera att regeringen inte avser att skärpa avdragsbegränsningen underkommande mandatperiod. Som jaganförde i mitt tidigare svar i samma ämne är någon skärpning av Men detta innebär inte att jag är beredd att ge BoLundgren någon garanfi för att det inte kan komma att vidtas någon förändringav beskattningen av fysiska personer som kan påverka värdet av 9 BOLUNDGREN (m): I en frågedebatt sadefinansministern att han inte hade några planer på att lägga framförslag som. innebär en ytterligare begränsning av underskottsavdragensskattemässiga värde. Något svar på frågan om vad som skulle hända ,om regeringen till äventyrs skulle sitta kvar efter höstens val, fick jagemellertid inte. Jag ställer frågan inte enbart för min egen skull, utan för demånga människor som har underskottsaydrag genom exempelvis innehav av ett egethem. Det är en mycket berättigad fråga att ställa. I intervjuerhar ju såväl finansministern som statssekreteraren i finansdepartementetuttalat sina sympatier för en ytterligare begränsning av avdragensskattemässiga värde. Om man som beslutsfattare och som politiker i ansvarigställning uttalar sig på det sättet i intervjuer, borde man också vara skyldigatt tala om för medborgarna vilka tankar man har inför den kommandemandatperioden. Det är klart att det kan innebära problem för den sittanderegeringen. Vi har erfarit hur dåvarande oppositionsledaren , nuvarandestatsministern, 1979 gav villaägarna fribrev, det skulle inte bli någonbegränsning av ränteavdragens värde. Så blev det i alla fall - till följd avbeslut i 1981 - genom socialdemokraternas medverkan. Bostadsminister mer eller mindre lovade1982 villaägarna att de inte skulle drabbas av någon ytterligare beskattningav småhus. Om begränsningen av skatteavdrag har vi ändå fått fastighetsskatten. En ytterligare begränsning av underskottsavdragens värdefår stora konsekvenser för småhusägarna. För en normalinkomsttagare med småhusoch ett underskottsavdrag på . innebär det, som jag sade för fyraveckor sedan, en höjning av boendekostnaden med . om värdet påavdragen minskar fill i stället som . Detta kommer utöver dekostnadsökningar som småhusägarna har drabbats av till följd avfastighetsskatten. I det svar som finansministern ger finns inga klarabesked. Det är samma tendens som gäller för hela den socialdemokratiskapolitiken. Regeringen föredrar att inte lämna några besked om vad som skallhända under den kommande mandatperioden. Den slutsats man kan dra av uttalanden frånfinansministern, av det svar som han har gett och av tidigare svar är attregeringen faktiskt överväger - men inte vill redovisa det för väljarna - attgenomföra en avdragsbegränsning, med de konsekvenser för småhusägarna som jaghär har talat om. Avslutningsvis, finansministern, är det inte jag som iförsta hand behöver besked. Det är väljarna. Frågan är om finansministern numöjligen är beredd att ge väljarna ett sådant besked. Jag vill en gång för alla ordentligt klara utvad jag sade i den intervju som nu i åtskilliga sammanhang harfelciterat å det grövsta. Jag sade: Om det blir fråga om attytterligare sänka marginalskatterna anser jag att denna sänkning avmarginalskatterna, liksom , bör kombineras med en begränsning avunderskottsavdragens skattemässiga värde. Under denna förutsättning har jag alltså diskuteratönskvärdheten av en begränsning av underskottsavdragens värde. Eftersom regeringen icke kan binda sig för någraytterligare skattesänkningar under den kommande mandatperioden - i motsatstill , som anser att de kan binda sig för skattesänkningar på 23miljarder kronor -kan jag heller inte binda mig för vad som skall inträffa medunderskottsavdragen. Men så mycket kan jag säga som att jag aldrig har talatom en isolerad begränsning av underskottsavdragens värde utan samtidigaförändringar av skatteskalorna. Det är orimliga utfästelser som vill attpolitiska partier skall göra. Antag att vi sänker marginalskatterna utanatt göra någonting annat. Då begränsas också underskottsavdragens skattemässigavärde. har t. o. m. funnit anledning att klaga över att så skulleske. Slutligen: Vi lovade aldrig valrörelse att viinte i något avseende skulle ändra på beskattningen för villaägare. Vi lämnadealdrig något sådant fribrev. Det gjorde däremot övriga partier. Jag råder att vara något mernoggrann med kontroll av fakta. Annars kan han börja imitera sin partiledare,och det blir ingen vacker syn. Anf.II BO (): När det gäller frågan om att citera rätt kan finansministern inte hanågonting att klaga på beträffande mig. Samma sak gäller vår ordförande, . Däremot borde finansministern i andra frågor möjligen diskutera densaken med statsministern. Detsom enligt /nr 1/85 har sagts av finansministern är följande:"Jag tror dessutom att en fortsatt nertagning av underskottsavdragen vorenytfigt. Redan är för högt." Detfinns här ingen direkt koppling till en sänkning av marginalskatten. Men allright, uppenbarligen menar finansministern att man, om man skall gå vidare ochsänka marginalskatten, måste minska underskottsavdragensskattemässiga värde genom den form av avdragsbegränsning vi nu har. Den lederalltså till bristande symmetri och mycket krångel och byråkrati ibeskattningen. Så är det - det vet vi genom erfarenheterna frånriksskatteverket, som verket självt redovisat. Visstleder en sänkning av marginalskatterna i sig till att man begränsar detskattemässiga värdet av underskottsavdragen. Men man gör det genom att ta nerskattesatserna, inte genom artificiella tilläggsskatter och annat, dvs.åtgärder som för vissa innebär en sänkning av marginalskatterna men för andra irealiteten innebär en skatteskärpning. Det är den typen av avdragsbegränsningsom drabbar småhusägarna mycket hårt, och så skedde för en hel del av dem isamband med den avdragsbegränsning som blev följden av den underbara natten. Skulleman nu gå vidare och genomföra en sänkning av marginalskatterna kombinerad meden ytterligare skärpt avdragsbegränsning, kommer det sannolikt att drabba allamed . En sänkt marginalskatt innebär att jag fårbehålla mer pengar. Men en skärpt avdragsbegränsning medför att avdraget för deräntor som jag betalar in skattemässigt inte blir så mycket värt. Det ökarkänsligheten för räntor. Det tycker jag är bra, det är ett av de tyngst vägandeskälen till att vi vill sänka marginalskatterna. Men att dessutom begränsa avdragensvärde skärper beskattningen, och det är därför finansministern bör ge ettbesked om man vill göra isolerade avdragsbegränsningar. Det vill man tydligeninte. Då vill man uppenbarligen göra avdragsbegränsningar i samband medmarginalskattesänkningar. Får jag bara på en punkt protestera mot den beskrivning som gavs aveffekterna av skattereform. Merpartenav landets villaägare fick en skattesänkning netto, räknat efter nedtagningenav marginalskatt och skatteskalor och inberäknat t. ex. skärpning av underskottsavdragen.Det var och hans partikamrater som i en fullständigt besinningslöskampanj försökte skrämma upp landets villaägare års val, till storskada inte minst för de två stackars partier som ni nu försöker locka in i enny regering. De fick betala dyrt för den skrämselkampanjen. Sedan visade detsig att ni ljög i den kampanjen. Om begränsningen av skatteavdrag inte upprepa det nu igen års val. Det skulleskada er mer än någon annan. 13 BO (): skatteomläggning innebar att mansänkte marginalskatten, införde en avdragsbegränsning och minskadeinflafionsskyddet. Detta har senare urholkats ytterligare genom beslutet av densocialdemokrafiska regeringen helt ensidigt. För att finansiera sina beslut vidtog man åtgärder såsomhöjda arbetsgivaravgifter och ett införande av den allmänna löneavgiften 1983.Och man höjde också energiskatten för att finansiera det andra steget. Dettredje steget är halvt om halvt ofinansierat, säger finansministern emellanåt.Men man har genom inflationsskyddet fått en så att säga rullande finansiering. Sammantaget har den här skatteomläggningen lett tillskärpning av beskattningen. Totalt sett har det blivit intäkter som överstigerbortfallet av inkomster för statskassan. Det är sanningen om skatteomläggningenfrån 1982. Det är alldeles uppenbart så att finansministern är bereddatt gå vidare på den vägen. För småhusägarna, inte för alla men för många avdem, har det inneburit kostnadsfördyringar. hävdar att han säger sanningen om1982 års skattereform. Han påstår att denna reform, sett fill nettot, skulle hainneburit en skatteskärpning. Sanningen är att reformen har medfört enskattesänkning för de svenska hushållen med sammanlagt över 20 miljarderkronor. Jag förstår inte varför sådana uppenbara osanningar skallbehöva framföras i riksdag. 15 BO (): Låt mig när det gäller 1982 årsskatteomläggning redovisa följande. Man sänkte marginalskattesatserna, eller rättare sagtskattesatserna i den statliga inkomstskatteskalan. Det var det positivainslaget i den reformen, även om man inte gick så långt som vi moderater hadeönskat. Dessutom införde man en avdragsbegränsning som minskadeunderskottsavdragens skattemässiga värde. Det första steget finansierade mangenom att införa en allmän löneavgift på . Det andra steget finansierade manbl. a. genom energiskattehöjningen. Omläggningen innebar dessutom att man begränsadeinflationsskyddet, vilket ledde till att inflationen tilläts smyghöja skatternapå samma sätt som finansministern nu räknar med skall ske för att finansierastatens kostnader för det höjda schablonavdraget. Man säger ju att genom attinflationsskyddet upphör, får man in pengar för att täcka kostnaderna för detökade schablonavdraget.Det är just den tekniken som användes vid Nr 119 skatteomläggning. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:468 om torkningen av spannmål har frågat mig vad jagämnar göra för att förhindra att föda och foder utsätts för giftiga avgaserunder torkningsprocessen och att sådana produktd för lagring är nödvändig iSverige och sker enligt uppgift till med indirekt verkandevarmluftstorkning. Till en mindre del förekommer varmluftstorkning genomdirektuppvärmning med luft och förbränningsgaser eller hetluftstorkar. Enligt uppgift från livsmedelsverket kan användning avdirektverkande torkning innebära risk för att produkter kan förorenas avförbränningsprodukter, bl. a. av cancerframkallande polycykliska aromatiskakolväten. Dessutom kan nitrosaminer bildas genom reaktion mellan nitrösa gaseroch vissa ämnen i livsmedel. Jag har i den framlagda propositionen omlivsmedelspolifiken framhållit att konsumenterna skall ha tillgång tilllivsmedel av god kvalitet. Kvahtetskraven är också vikfiga för dem somproducerar livsmedlen. En grundläggande princip är att man skall tillämpametoder som är oskadliga från hälsosynpunkt. Enligt min mening kan den aktuellametoden för torkning av spannmål starkt ifrågasättas. Jag avser att föreslåregeringen att ge livsmedelsverket och lantbruksstyrelsen i uppdrag att närmareutreda verkningarna av metoden och att föreslå de åtgärder som kan behövas. Iuppdraget skall också ingå att överväga behovet av åtgärder i fråga om importeradeprodukter. 17BIRGITTA (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Jag är mycket glad över svaret, som innebär attjordbruksministern, om jag förstår svaret rätt, kommer att se till att dettaproblem inte längre skall existera i . När jag först fick reda på att det faktiskt är vanligt ivärlden och också förekommer i att man torkar vallfoder, brödsäd ochäven mjölkpulver med avgaser trodde jag inte att det var sant. Det varcenterparfisten i som lämnade in en motion till vårdistrikststämma om detta. När jag skulle ta reda på fakta bakom den motionenoch ringde till lantbruksnämnd och senare även tilllivsmedelverket och fick reda på att det förhöll sig så här, trodde jag inteatt det var sant. Men det stämmer alltså, och jag skulle tro att detta var enlika stor överraskning för jordbruksministern. Den härtorkningsmetoden innebär att bens(a)pyrenhalten i vete kan öka Om kvävegödslingen av viss jordbruksmark ända uppfill 130 gånger, om man inte har en ordentlig inställning utan att en sotandeflamma kan förorena vetet. Man torkar mjölkpulver, och därvid är risken storatt det bildas nitrosaminer, dvs. starkt cancerframkallande ämnen, också imodersmjölksersättning. Det är fullkomligt upprörande. Det framgår inte av mittmaterial om detta förekommer också här i eller om det enbart är iutlandet, men det måste vi naturiigtvis ta reda på. Det är rikfigt som jordbruksministern säger att vanligastär när det gäller spannmål och brödsäd att man inte använder sådana metoder attavgaserna direkt blandas in. Jag har emellerfid fått uppgifter om att när detgäller vallfoder är den vanligaste metoden också i att genomhetluftstorkar direkt blåsa in avgaserna. Det innebär att den föda som våra korfår blir starkt förorenad. Det är stor risk att dessa föroreningar utfälls iden mjölk som vi sedan dricker och att de även utfälls i köttet. Det står i svaret att en undersökning skall företas, somleder till att man inte får torka brödsäd enligt denna metod. Min fråga tilljordbruksministern lyder: Kommer denna undersökning också att gälla vallfoder,mjölkersättning och i övrigt det som jag har tagit upp här? Undersökningen kommer att omfatta metoden somsådan. 19 (): Det står i svaret att undersökningen skall gälla metoderför torkning av spannmål. För klarhetens skull vill jag gärna få bekräftat attundersökningen över huvud taget gäller metoder att torka vallfoder, mjölkersättningosv. Kommer undersökningen att omfatta allt detta? 20 Jordbruksminister : Herr talman!Svaret är ja. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1984/85:486 om kvävegödslingen av vissjordbruksmark har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för att motverka den ökade kvävegödsling som blir följden avstatens jordbruksnämnds beslut att ändra kvalitetsbetalningen för vårvete. Proteinhalten i den svenska veteskörden har under senareår sjunkit. Den sänkta proteinhalten har medfört försämrad bakningsförmåga,vilket i sin tur lett fill ökad import av högproteinvete och svårigheter attsälja det svenska veteöverskottet på världsmarknaden. har motdenna bakgrund beslutat öka proteinbetalningen för kvalitetsvete, dvs. Det ärfrån miljöskyddssynpunkt viktigt att kväveföreningar till vatten och Den ändrade prisregleringen kan medföra ökad kvävegödsling; dockinom en relativt begränsad areal för vårvete. Med anledning därav harlantbruksstyrelsen efter samråd med och naturvårdsverketutarbetat preliminära riktlinjer för kvävegödsling vid veteodling. Hänsyn hardärvid tagits till miljöskyddet.