prot · G80997 · 1984-12-31 00:00:00 — Jaghåller med om detta. Men jag ifrågasätter om inte en upprustning av inuvarande sträckning till 13-metersväg eller motortrafikled skulle vara tillfyllest - som man skulle kunna satsa på och på en bättrefungerande järnvägstrafik mellan och . Landskapeti mellersta och norra lämpar sig illa för dragande av Topografin är sådan att mycket stora miljövärden går till spillo.Dessutom kommer ganska mycket produktiv att förstöras. Om beslutet omdenna investering hade skett på vanligt sätt, dvs. så att inifiativet kommitfrån lokal och regional nivå i stället för från regeringen, skulle pengarna haanvänts annorlunda - det är jag övertygad om. Det hade varit bättre omregeringen i samband med presentafionen av det s.k. Uddevallapaketet hade sagtatt man ställer medel i storleksordningen 450-500 milj. kr. fill förfogande förväginvesteringar i regionen, och så låfit lokala och regionala organ ochmyndigheter delta i planeringen av hur dessa medel skulle användas. Jag vill frågakommunikationsministern om han inte anser att detta hade varit en bättreplaneringsmodell. Om satsningen på en motorväg mellan ochStenungsund 20 Kommunikationsminister : Fru talman!Låt mig först säga att regeringens förslag om insatser på , sträckningenStenungsund-Uddevalla, inte tillkom av en slump. Vi konstaterade - vilket jagtror att vi också är ganska överens om - att det i krävs speciella insatserför att man skall klara den svåra situation som man har hamnat i. Då är detnödvändigt att skapa fina kommunikationer med , som ärexpansiv och som kan erbjuda möjligheter till ytterligare lokalisering tillUddevallaområdet. Jag vill också gärna erinra om atti detta paket ingår två etapper av , räknat från norska gränsen och söderut.Jag är helt övertygad om att det fortsatta jobbet på och intestannar upp i och med dessa insatser. 1 den fastställda flerårsplanen är detomkring 1,2 miljarder - inkl. dessa 500 miljoner- som avser E 6. Så visstkommer nödvändiga investeringar att ske på andra delar av och påvästkustbanan enligt de planer som finns. 21ELVING (): Jag är också övertygad om att det här beslutetinte tillkom av en slump. Jag tror inte att investeringar i denstorleksordningen tillkommer av en slump. Men vad som har förvånat mig och många andra är att justdetta projekt förts fram, eftersom det inte har redovisats som något angelägetönskemål från länet eller från kommunerna eller från de myndigheter som sysslarmed vägprojekteringen. Det är ganska länge sedan man tog bort gamla motorvägsreservato. d. ur gällande planer - marköversikter och kommunöversikter. Det gjorde manmed goda minne. Man konstaterade att här torde inte bli någonmotorväg , och därför plockades korridorer, reservat osv.bort ur dessa planer. Jag håller med kommunikationsministern när det gällerbehovet av bra förbindelser både mot och öster ut motTrollhättan-Vänersborgs-området. För min del vill jag emellertid inte sättalikhetstecken mellan goda vägförbindelser och motorväg. Jag menar att vi skullekunna få goda förbindelser genom att t. ex. bygga ut E 6-an i dess nuvarandesträckning till motortrafikledsstan-dard. Detta skulle bli billigare medpåföljd att vi skulle få pengar även till Om skattelättnaden för vissa forskare andra angelägna väginvesteringsprojekt inom regionen.Dessutom skulle det inte bh fråga om de stora negativa miljöingrepp som skullebli följden, om man valde att bygga en motorväg med en helt ny sträckning genomBohusläns känsliga landskap. I det uppdrag som ges till vägförvaltningenregionalt-att se på projekteringen av E 6-an, sträckan -ingår givetvis också att pröva angelägenheten från bl. a. miljösynpunkt. Iarbetsplanen, som vi hoppas skall komma fram , tas det igörligaste mån hänsyn till alla de aspekter som pekade på. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1984/85:425 om skattelättnaden för vissaforskare har frågat utbildningsministernom hon avser att vidta åtgärder, så att kretsen av personer som omfattas av dennya lagen om skattelättnad för vissa forskare vidgas, så att strävandena mot eninternationalisering av högskolan kan fortsätta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Bakgrunden fill de särskilda skatte- och avgiftsreglernaför vissa utländska forskare är behovet av en framgångsrik forsknings- ochutvecklingsverksamhet här i landet. Trots att den svenska forskningen står påen hög nivå, finns det områden där forskare med den nödvändiga kompetenseneller inriktningen inte finns att tillgå inom landet. Syftet med åtgärdernavar att göra det möjligt för företag och institutioner att rekrytera sådananyckelpersoner. Kretsen av forskare på vilka reglerna skall tillämpas harbestämts mot denna bakgrund. Jag vill också påpeka att ställde sigavvisande till en utvidgning av den berörda kretsen. Lagen trädde i kraft så sent somden . När den har tillämpats bör en utvärderingske. Jag är inte beredd att göra några uttalanden huruvida förändringarav det slag som åsyftar bör vidtas. 24 BOSÖDERSTEN (s): Jag ber att få tacka finansministern för hans svar. handlar dock den här frågan egentligen inte omskattepolitik utan om utbildningspolifik. Därför hade jag också ursprungligenställt min fråga till utbildningsministern. Men visa makter har gjort att detnu är finansministern som svarar. var utländska forskare och lärare från i varjefall och på grundval av den s.k. professorsregeln skattebefriadeunder två år om de arbetade här ilandet. Detsamma gällde för svenskar. Detnya dubbelbeskattningsavtalet med får mycket negativa konsekvenser förinternationellt utbyte av lärare och forskare. är redantillräckligt provinsiella. kommer de att bli det i ännu högre grad. Deninstitution där jag själv är verksam, iLund, har haft ett utbyte med ett universitet i . Men nutvingas vi på grund av de nya reglerna att avsluta utbytet. Skälettill att jag ställde frågan till utbildningsministern var egentligen följande.Vi har på det utbildningspolitiska planet en retorik som säger att vi skall värnaom två saker: för det första jämställdhet och för det andrainternationalisering. Effekterna av de nya reglerna kommer emellertid att blide rakt motsatta. Här rör det sig verkligen inte om att skapa någotskattefrälse, utan det gäller enbart att ta hänsyn till att folk som under etteller verkar utomlands skall få en viss ersättning för alla deextrakostnader som en flyttning medför. Med de internationellt sett mycket lågalönerna lär det bli omöjligt för oss att i större utsträckning rekryterautländska lärare och forskare. Jag hoppas därför trots allt att ,och framför allt , skall bli aktivt och se till att vifår en ändring till stånd. Omomsättningsskatten på utlänningars köp och försäljning av svenska aktier Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1984/85:433 om omsättningsskatten på utlänningars köp ochförsäljning av svenska aktier har frågat mig om jag avser föreslå att skattepliktenupphävs i fråga om uflänningars köp och försäljning av svenska aktier. Enligt lagen (1983:1053) om skatt på omsättning avvissa värdepapper skall personer som är bosatta utanför betala skattför den handel de bedriver med svenska värdepapper genom medverkan avfondkommissionä-rer. inkom Aktiefrämjandet tillfinansdepartementet med en begäran om att skatteplikten för ufländskaplacerares köp och försäljning av svenska värdepapper skall upphävas.Framställningen har remissbehandlats. Beredningen av ärendet pågår förnärvarande, och jag räknar med att den skall vara slutförd . Jag ärinte beredd att nu redovisa vilka förslag beredningen kan ge anledning till. 26 KNUTWACHTMEISTER (m): Jag skall be attfå tacka finansministern för svaret på min fråga. Jag vill inledningsvis erinraom att beslutet om omsättningsskatt på aktier, som fattades ,inte föregicks av sedvanlig remissbehandling. Lagrådet hördes inte heller. Under utskottsbehandlingenhösten framfördes allvarliga invänd- 2 protokoll 1984/85:97-100 Omomsättningsskatten på utlänningars köp och försäljning av svenska aktier ningar frånaktiehandlarnas sida, särskilt när det gällde omsättningsskatt på utlänningarsköp och försäljning av svenska aktier. Man förutspådde att utländskaaktieplacerares affärer skulle göras utanför , varigenom vi skulle gåmiste om den tjänsteexporten varjämte svenska banker och fondkommissionärerskulle få försämrade konkurrensmöjligheter på den utländska aktiemarknaden.Dessa farhågor har besannats. Utskottsmajoritetenavvisade emellertid kritiken och ansåg att omsättningsskatten på denna del avaktiehandeln kunde gälla "i vart fall i ett inledningsskede". Efteråterförvisning av ärendet från kammaren underströk skatteutskottet"angelägenheten av att regeringen noga uppmärksammar effekterna av dennya lagstiftningen och dess prakfiska tillämpning och utan dröjsmål föreslår deändringar som kan visa sig erforderhga". Inovember 1984 föreslogs av Aktiefrämjandet, som finansministern nämnde, ien skrivelse till regeringen att omsättningsskatten på utlänningars köp ochförsäljning av svenska akfier skulle slopas. Skrivelsen sändes på remiss, ochingen av de 15 remissinstanserna motsatte sig slopandet. Tvärtom tillstyrkte deganska genomgående förslaget från Aktiefrämjandet - och bland dessaremissinstanser kan nämnas bankinspektionen, , och . Jagbehöver inte upprepa alla de motiv för ett slopande av skatten som har angettsi remissvaren - dem känner naturligtvis finansministern väl till. Det finnsemellertid ytterligare en synpunkt, som inte tycks ha framkommit i remissvarenmen som ändå är värd att beakta. Värdepappersexporten är ingalunda betydelselösnär det gäller finansieringen av det svenska bytesbalansunderskottet. 1983motsvarade faktiskt valutainflödet till följd av aktieexporten av dennettoupplåning utomlands som behövdes för att täcka det åretsbytesbalansunderskott. Till detta kan läggas att valutainflödet genomaktieexport räntemässigt är betydligt fördelaktigare för än denupplåning utomlands som annars måste göra. Man kan alltsåsäga att utförsel av svenska aktier utgör en för mycket fördelaktigform av export. Det är således ännu ett vägande skäl för att inte sätta käppari hjulet genom att låta omsättningsskatten vara kvar i denna del. Avslutningsvisvill jag fråga finansministern om han inte tycker att dessa senast anförda synpunkterär värda att beakta när finansministern snart kommer att ta ställning isakfrågan. Jag kan svara ja på den frågan. 28 (): Fm talman! Jag tackar för det svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1984/85:408 om marginalskatteproblemet har ställt följande frågor till mig: Anserfinansministern, att marginalskatteproblemet endast berör en minoritet? Om så ärfallet, innebär detta enligt finansministern att marginalskatteproblemet ärett mindre betydelsefullt problem? Den reformering av inkomstskatten som har genomförts underåren 1983-1985 har medfört att marginalskatten för bortåt av deskattskyldiga uppgår till högst , Även för skattskyldiga med inkomsteröver den s, k, brytpunkten, dvs, skattskyldiga med högre marginalskatt, harbetydande sänkningar genomförts. Jag kan därför svara ja på den första frågan. Det är uppenbart att marginalskatteproblemet genom de skeddasänkningarna har blivit mindre betydelsefullt . Jag kan därförsvara ja även på den andra frågan. 30GUNNAR HOKMARK (m): Jag skall be att få tacka finansministern försvaren på mina frågor, som ställdes på gmnd av att den förre finansministernGunnar Sträng yttrade sig om marginalskatterna som om de vore ettminoritetsproblem. Detta skedde dessutom mot bakgrund av att finansministernför inte alls länge sedan sagt att marginalskatterna var ett av vår tidsstörsta ekonomiska och politiska problem. hävdar finansministern att problemet helt plötsligt hartrollats bort. Så är det givetvis inte. Vad vi egentligen har i i dehär sammanhangen är en önskemålsregering, som önskar att marginalskatternaskall vara lägre och som önskar att inflationen skall vara lägre. Den tror attdet räcker med att bara önska sig. När talar om marginalskatterna bryr hansig inte om de marginaleffekter som drabbar de normala inkomsttagarna:bostadsbidragen och barndaghemsavgifterna är fortfarande mycket höga. Vad haninte heller i sitt svar säger är, att kommer marginalskatternaåterigen att stiga på grund av att man har urvattnat den marginalskattesänkningsom var planerad. Det var på det viset som ville lösa ett avvår fids största problem, nämligen genom att urvattna en planeradmarginalskattesänkning och dessutom fullständigt avskaffa indexregleringen, såatt marginalskatteskärpningen kommer att leda till att normala inkomsttagarekommer att få betala ca , mer i skatt. I vissa normala inkomstskiktkommer man att få en höjning av marginalskatten med kanske upp fill . Jag skullevilja fråga: Om det var så att marginalskatterna var ett avvår tids största ekonomisk-polifiska problem, hur kan det då komma sig attmarginalskatteproblemet uppenbarligen, enligt finansministern, är så passlitet att man nu måste öka det problemet? Det är ju detta som finansministerngör till 1986. Återigen höjer han marginalskatterna. Om man avskaffarindexregleringen, vilket ni också gör, kommer återigen Om tullkontroller på obekväm arbetstid marginalskatternaatt nå upp till samma höjder som de hade . Det är mot dennabakgmnd som man lugnt kan konstatera att regeringen har blivit enönskemålsregering: den önskar men den gör ingenting. Jag skulle vilja fråga finansministern om det är ett brasätt att lösa marginalskatteproblemet att fill öka samma problem. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på frågorna 1984/85:414 och 429 om tullkontroller på obekväm arbetstid har frågat mig dels om jagavser att i samband med eventuellt införande av en särskild avgift påtullförrättning höja den tullfria gränsen för att minska byråkratin, dels omjag kommer att medverka till att enskilda resenärer som medför varor som uppgårtill tullpliktigt belopp inte behöver erlägga den föreslagna extra avgiften.Vidare har frågat om jag är beredd att redogöra för huravgiften kommer att uttas då man från exempelvis ordnar inköpsresor iSverige med chartrade bussar. har frågat mig om regeringen avser attinföra en särskild tullavgift fr.o.m. . Frågan om tullförrättningsavgifter har också aktualiseratsi genom motioner. Jag anser därför att det är lämpligt att kortredogöra för vad som föregått regeringens beslut om dessa avgifter. I rikflinjerna för den allmänna budgetpolifiken harriksdag och regering uttalat nödvändigheten av att myndigheterna tar till varamöjligheterna att i ökad utsträckning ta ut avgifter för sin verksamhet, menockså ställt krav på myndigheterna att omprioritera då inga resursförstärkningarkan påräknas. Eftersom inte utgör något undantag när det gäller attfölja dessa riktlinjer, efterfrågades redan i den reviderade finansplanen år1983 en redogörelse från generaltullstyrelsen om vilka möjligheter verket ansågföreligga för att i ökad utsträckning ta ut avgifter vid tullförrättningar utomnormal förrättningstid och förrättningsplats. Regeringen hade då ocksåuppdragit åt statskontoret att utreda huruvida det fanns hinder i gällandebestämmelser för denna typ av avgiftsbeläggning. Ett annat tungt vägande skäl för regeringens beslut är attden ökande trafiken över gränserna för del har inneburit att enalltför stor del av verkets resurser måste tas i anspråk för ren expediering avtrafiken. Detta har lett till att tullen inte har haft möjlighet attupprätthålla den kontrollerande verksamheten på en acceptabel nivå. Mot den bakgrund som jag nu har redogjort för fattaderegeringen beslut om att uppdra åt generaltullstyrelsenatt - i huvudsaklig överensstämmelse med ett förslag som styrelsen presenterat- iökad utsträckning avgiftsbelägga tullförrättningar utom normal förrättningsfidoch förrättningsplats. I beslutet angavs att styrelsen vid utarbetandet av taxaför förrättningskostnad och vid fastställande av vad som skall avses mednormal förrättningstid skulle samråda med ochkommerskollegium. Vidare angavs att styrelsen vid den närmare utformningenborde överlägga med de myndigheter som blir berörda samt med turistrådoch företrädare för näringslivet. Som jag framfört i budgetpropositionen skallgeneraltullstyrelsen också beakta de handelspolitiska åtagandena gentemot andraländer. Detankommer således på att efter samråd med berörda myndigheter ochnäringsHvsföreträdare bedöma i vilka former som den utökade avgiftsbeläggningenlämpligast skall genomföras. Självfallet följer regeringen verkets arbete idenna fråga. Genomden redogörelse som jag nu har lämnat anser jag att fått svar påsin fråga. Vad gäller frågor vill jag framhålla att arbetetmed den ökande avgiftsbeläggningen inte har kommit så långt att jag förnärvarande kan svara på dessa. Omtullkontroller på obekväm arbetstid 32 Tredje vice talmanKARL (): I motiveringen fill min fråga har jag gjort en principdeklara-fion. Jaghar förklarat att min uppfattning är att det är felaktigt att lägga en avgiftpå uttag av en skatt. Det torde också vara helt odiskutabelt att det verkligenär fråga om en skatt, eftersom behåller den mindre delen medanresten vidarebefordras fill statskassan. När ärendet skall behandlas iriksdagen kommer säkerligen både den principfråga som jag har nämnt samtsynpunkter på den nya avgiften med tanke på frihandelssamarbetet att tas upp. Jagskall därför nu gå förbi detta. Motiveringenför min fråga var den oro som förslaget om tullförrättningsavgifter har skapati gränstrakterna. Vi som bor där har sett detta på väldigt nära håll. Detförekommer en livlig gränshandel, vilket är i linje med vår strävan efter öppnagränser mellan de nordiska länderna. Vi talar om vår strävan att ta bortadministrativa hinder. Då måste vi också själva agera i den riktningen. Dettaproblem är likadant vare sig det gäller färjetrafiken till och Finlandeller trafiken över Norgegränsen. Handelskammareni , som har pekat just på problemen i , vilka är desamma längshela gränsen, förklarar i ett uttalande följande: "FörVärmlands del med sin omfattande gränshandel skulle sådana åtgärder från ennorsk sida kunna leda till allvarlig skada för såväl detaljhandel somtrafikföretag m. fl. främst i länets gränstrakter. Vi har med denna skrivelsevelat understryka de särskilt negafiva effekter som dessa avgifter skullemedföra för ett gränslän." Detär alldeles rikfigt som statsrådet antyder att jag inte fått svar på minafrågor. Men jag skall tacka ändå. Jag tycker att det var hederligt avstatsrådet att skriva rent ut att han inte kan svara. Det skrivna svaretinnehåller ju faktiskt inte några svar på mina tre konkreta frågor. Omtullkontroller på obekväm arbetstid Jagbhr litet förvånad, när statsrådet säger att man ännu inte kommit så långt har utformat bestämmelserna. Enligt förslaget skall denna avgift uttas frånden . , , har man alltså inte tänkt igenom någontingnär det gäller utformningen av bestämmelserna. Statsrådet förklarar att hanföljer verkets arbete med detta ärende. Jag vill då fråga: Kommer statsrådetatt ta hänsyn fill de massiva protester som har kommit? Jag har här på ettpapper upptecknade namnen på en rad insfitutioner. Statsrådet vet lika väl somjag hur massiva protesterna är. Kommer statsrådet att ta hänsyn fill dem, närhan följer verkets arbete? 33 (): Även bakom min fråga ligger naturligtvis de protester som har riktatsmot tanken på att ta ut extra avgifter för tullkontroll utom normalförrättningstid och förrättningsplats. Jag ber att få tacka finansministern försvaret, men jag kan inte säga att jag är nöjd med det. Ävenom formellt har rätt att införa sådana avgifter, är det klart attett beslut härom i realiteten bygger på det ställningstagande som regeringenhar gjort, att man borde använda sig av den metoden för att få in mera pengar. Vihar i satsat ökade belopp för att genom turistrådförsöka öka turismen inom vårt land. Ute i regionerna och även i kommuner somhar stor turistverksamhet satsas mer och mer pengar för att få in mera utländskvaluta fill landet, för att få fill stånd arbetsfillfällen i områden som harproblem med sysselsättningen och för att få bättre ekonomi i de verksamhetersom finns inom turistbranchen. Turistverksamhetenhar rätt stor regionalpolitisk betydelse i många gränsområden, som kan kommaatt drabbas av den här speciella typen av avgifter. Inte minst i den del avlandet som jag kommer ifrån, norra , har de förändrade relationernamellan och när det gäller priser medfört en kraftigt ökadbusstrafik över gränsen med inköpsresor, vilket naturligtvis också har medförtett kraftigt uppsving för handeln. Jag vill säga att främsta skälet till attsysselsättningen har förbättrats i området är de prisrelationer som förnärvarande råder. Jagkan ha förståelse för att staten har behov av att få ökade inkomster men villslå fast att den typ av avgift som vi nu talar om är klart negativ för turismoch näringsliv. som de regionala organisationerna har engagerat sig för att försökafå fler av kontinentens bussföretag att ha som ett resmål, och härfinns inga stora marginaler, utan det är tvärtom en mycket hård konkurrens somvi har att kämpa med. Jag beklagar därför att regeringen har bestämt sig föratt nu skall göra extra debiteringar. Om man skall se till atttullverket får ökade inkomster, hade mitt önskemål fakfiskt varit att denspeciella avgiften inte skulle knytas fill vissa fider utan att samma avgiftskulle tas ut oavsett när gränsen passeras. Det förhåller sig inte så, vilket måhända någon kunde tro som lyssnadetill , att går med vinst och att pengar somkommer in om man inför en avgift tillfaller statskassan. Tullverksamhetenkostar mycket stora belopp, och även om vi här bara skall täcka de extrakostnader som är förenade med visst slag av verksamhet, så vägrar jag attbetrakta det som en skatt. Denhär typen av avgifter finns i många länder, och ingen har kommit på idén,därför att det är sammankopplat med tullförrättning, att en avgift för ensärskild prestation, utförd utanför ordinarie arbetstid och på särskildaförrättningsplatser, skulle ha karaktären av en skatt. Så den debatten tyckerjag inte är särskilt fruktbar. KarlErik frågar om vi inte har tänkt igenom någonting sedan vi börjadetala om ökad avgiftsfinansiering. Vi har tänkt ganska mycket, men vi har intetänkt färdigt. Framför allt är det på det sättet att det är tullen som haruppdraget och arbetar med förslaget. Sedanvill jag säga att den här diskussionen föranleder en mera principiellreflexion. Både och är tillsammans med moderaternaövertygade om att det måste ske en ökad avgiftsfinansiering av offentligatjänster, att det skall vara bättre marknadsanpassning och mindre behov avskattefinansiering. Det är en princip som man har ställt sig bakom åtskilhgagånger, även här i . Mennu går det inte, lika litet som förra gången en avgift aktualiserades, nämligenavgift i samband med föriossningsvård. är ganska typisk för hurman resonerar. Man har full förståelse för att staten behöver inkomster, ochavgifter är nog bra men inte här. Här går det inte, liksom det inte heller gickpå BB. Vilyssnar till alla synpunkter som kommer in i det här sammanhanget, anfingen detär massiva protester eller mera försynta påpekanden av det slag som framförsfrån talarstol, och vi skall göra vårt bästa för att se till att detförslag som kommer och de avgifter som skall fastställas tillfredställer deprinciper som vi har ställt upp i uppdraget till generaltullstyrelsen. Omtullkontroller på obekväm arbetstid 35 Tredje vice talmanKARL (): Finansministern och jag har olika uppfattning om huruvida detta är enskatt eller inte, och den debatten är inte särskilt fruktbar, sägerfinansministern. De må vara hänt, men det är inte heller särskilt fruktbart attställa frågor till finansministern. Jag har ställt tre konkreta frågor, menfinansministern har bara sagt att han inte svarar på dem. Jagtycker det hade varit värdefullt om finansministern i detta läge hade lämnatnågot svar på frågan vilka effekter denna tullförrättningsavgift får för denenskilda medborgaren i gränstrakterna, som åker över gränsen , nätteroch och får vara med att betala denna avgift.