prot · G80994 · 1984-12-31 00:00:00 — Pornografin skapar felaktiga förväntningar och falskaföreställningar mellan människor, som den förnedrar och förråar.Samtidigt är behovet av pornografi ett uttryck för att människor lider bådesjälslig och kroppshg nöd i vårt samhälle. Attbekämpa behovet av förnedrande och förråande pornografi handlar om att förändraattityder, levnadsmönster och könsroller. Ett generellt förbud mot pornografiskulle inte lösa de problem som ligger bakom den Men det finns undantag! Under desenaste åren har allt råare pornografiska alster producerats. De våldsskildringarsom är kombinerade med sexuella övergrepp som finns har ingenfing gemensamtmed tidigare pornografiska bilder, som för många fungerat som sexuellt upphetsande.Det handlar om grovt våld, om sadism - sådant som vi annars förknippar med koncentrationsläger.Den här typen av våldspornografi borde därför särbehandlas när man diskuterardet lämpliga i att tillåta dessa bilder. Man bör också ha en överensstämmelse isynen på vad som är tillåtet på film och vad som är tillåtet på bild. Att värna tryckfriheten är något vi måste vara mycketnoggranna med. Precis som yttrandefrihetsutredningen framhållit så är intebegränsningar av yttrandefriheten godtagbara om de har till enda syfte attvärna om en viss attityd, moraluppfattning eller etisk norm, hur allmänt spriddoch hur allvarligt upplevd denna än är. Däremot har man infört begränsningar itryckfriheten när det gäller hets mot folkgrupp. Man får inte hota elleruttrycka missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer medanspelning på ras, hudfärg, nationalitet, etniskt ursprung eller trosbekännelse. I den våldspornografi som florerar är det kvinnor somoavbrutet missaktas och föraktas. Med gällande lagstiftning är detta tillåtet.Man måste fråga sig varför det är tillåtet att djupt kränka och förnedrakvinnor, när det samfidigt inte är tillåtet att uttrycka sig kränkande om enviss etnisk grupp. Varför är det inte förbjudet att uttrycka missaktning motett speciellt kön? I det förslag till ny videovåldslag som läggs fram föreslåsskärpningar i förhållande till nu gällande lag. Man föreslår att 1 § ivideovåldslagen skärps så att den kommer i närmare överensstämmelse medbiografbyråns praxis när den förhandsgranskar filmer för allmänheten. Om detförslaget genomförs, så kommer åtskilliga videofilmer som är lagliga attbh olagliga. Det är bra. Men var är den stora skillnaden mellan rörliga bilderoch tryckta bilder? Varför vill man förbjuda våldspornografi på rörliga bilderom man inte är beredd att göra det på tryckta bilder? Naturligtvis upplevsövergrepp på en film för många mer påtagligt än vad en tryckt bild upplevs, mennågon större skillnad som motiverar så olika synsätt som gäller finnsinte. påpekar att kunskapen om hurpornografiska framställningar påverkar är mycket bristfällig. Av det lilla manvet kan man tydligen inte dra slutsatsen att pornografins verkningar är avuteslutande negafiv art, säger utredningen. Man säger också att "detdåliga inflytande som pornografin kan ha på de ungas sexualsyn får motverkas iandra former än genom kriminalisering". När det gäller våldsskildringars påverkanseffekter harmånga olika teorier framförts. En har varit att dessa skildringar skulle ha enposifiv effekt, den s.k. katharsiseffekten. Innebörden av den är att den somtar del av en våldsskildring därigenom skulle "renas" från sin egenaggression, som alltså inte skulle behöva få utlopp i våldshandlingar. Sedanden här teorins upphovsman själv tagit avstånd från den synes den numera varaallmänt förkastad, säger yttrandefrihetsutredningen. pekar i stället på attvåldsskildringar främjar våld. Detta är också en orsak till den skärpning avvideovåldslagen som föreslås. Detförödande med våldspornografin är kombinafionen av mycket grovt och förnedrandevåld med sexualitet. Det torde vara uppenbart att unga pojkar och män som oftaläser och tittar på sådana skildringar också kan påverkas i sin kvinnosyn ochsitt beteende mot kvinnor. Ingen har i alla fall kunnat bevisa motsatsen. Närnu samhället inser att videovåldet måste minskas, filmer som visas på bioförhandsgranskas, en utredning om eventuell förhandsgranskning av allavideofilmer skall filisättas, förbud mot barnpornografi har införts ochskyltningsförbud finns - varför kan man då inte också sätta en gräns för vadsom är fillåtet i våldspornografiska tidningar? Närden gamla lagen om sårande av tukt och sedlighet upphävdes trodde förmodligenmånga att marknaden skulle vara självreglerande. När så att säga "det mestförbjudna" blev tillåtet, så skulle sensafionen minska och det skulle intelängre bli så intressant. blev det inte så. "Det mest förbjudna"måste nu överträffas . För att kunna överträffa det som haransetts som det mest förbjudna måste de som säljer och producerar dessa alsterta till former som ingen skulle ha kunnat drömma om. Dethandlar inte längre om människors hemliga drömmar om sexuahtet. Men kanskenästa generation, som läst dessa skildringar, i sina hemliga drömmar kommer attse de bilder de sett i dessa fidningar. Och kommer det att bh fartigt! Manskall självfallet vara mycket försiktig med inskränkningar i tryckfriheten.Men i värnet om vår demokrati har vi ändå slagit fast att det är förbjudet attbedriva hets mot folkgrupp. Det borde vara lika vikfigt för vår demokrati ochför vår kultur att respekten för kvinnor och män som likaberättigadeupprätthålls. Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga justitieministern: Varför får man djupt kränka och missakta kvinnor ivåldspornografiska skildringar, när man inte får missakta människor som har t.ex. svart hudfärg, är judar, kommer från eller är mormoner? Vad är det för skillnad ur yttrande- ochtryckfrihetssynpunkt när man lagstiftar mot rörliga bilder men inte mot trycktabilder? Vad tänker statsrådet göra för att minska denvåldspornografi som så skändligt kränker kvinnor? 14 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:458 av () tillkommunikationsministern om satsningen på en motorväg mellan ochStenungsund: Det s. k. Uddevallapaketet, sompresenterades av regeringen , innehöll bl.a, stora investeringar ivägbyggen på nästan 500 milj, kr,, vilket i sig är positivt dåinfrastruktruella investeringar är bra för regionen. Att investeringen skulleske i form av en motorväg mellan och är dock förvånande,eftersom detta inte betraktas som ett angeläget projekt av vare sigvägmyndigheter, kommunen eller näringslivet. Med anledning av det ovanstående vill jag frågakommunikationsministern: Vilka kommunikationsmässigaöverväganden låg till grund för beslutet om en satsning på motorväg mellanUddevalla och ? 1984/85:459 av () till finansministern omupprustning av mellan och Tröndelag: De nordiska finansminstrarna harenligt uppgift kommit överens om vissa anslag för utveckling avkommunikationerna, i första hand utbyggnad av . Även andramellanriksförbindelser, t, ex, den s, k, mellan ochTröndelagen, är emellerfid av stor kommersiell betydelse. Är statsrådet mot bakgmnd av dessaförhållanden beredd medverka till att även som en del av detaviserade samnordiska projektet blir föremål för upprustning med i särskildordning anvisade medel? 1984/85:460 av (c) till industriministern omlokaliseringsstödet till dataföretag: Lokahseringsbidrag kan enligtförfattningen ges till industri- och turistföretag inom det regionalpolitiskastödområdet. Utvecklingen inom nya tekniska områden, framför allt dataområdet,har medfört att lokaliseringsstödets nuvarande utformning missgynnar företaginom databranschen som vill lokalisera sig inom det regionalpohtiskastödområdet. Om ett dataföretag utvecklar mjukvara/program till industriellutveckling, maskiner etc. kan lokaliseringsstöd utgå. Men däremot om ett annatdataföretag utvecklar mjukvara/program för administrativa, ekonomiska mtiner,kan inget lokaliseringsstöd utgå. Båda utvecklar en produkt som är enförutsättning för att maskinen/datorn skall fungera. Vadämnar industriministern göra för att komma till rätta med de uppenbartorättvisa reglerna för lokaliseringsstödet vad avser ny teknik? 1984/85:461av () till arbetsmarknadsministern om arbetsförmedling genomlokalradion: Lokalradion i har startat ett program somheter "Jobbing". Där förmedlas lediga platser till arbetslösa ocharbetskraft till arbetsgivare. Programmet har blivit mycket uppmärksammat ochförmedhngen har varit framgångsrik. Enligt fidningsuppgifter hararbetsmarknadsminister besökt lokalradion i för attstudera experimentet. Arbetsmarknadsministern säger sig emellerfid inte viljarekommendera andra lokalradioredaktioner att starta liknande program. Mot denna bakgrund villjag fråga arbetsmarknadsministern: Av vilket skäl är arbetsmarknadsministern tveksamfill att rekommendera att programmet i Radio Stockholmkopieras av andra lokalradiostationer? Anserarbetsmarknadsministern att verksamheten vid ger anledning attse över lagen om arbetsförmedling? 1984/85:462av tredje vice talman () till kommunikationsministern omteleverkets mätning av samtalsmarkeringar: Enligt uppgifter i massmedia föreligger storabrister i mätning av samtalsmarkeringar vid telefonsamtal. Enskildaabonnenter har fått telefonräkningar på höga och felakfiga belopp. Därtillkommer att i sina relationer med dessa enskilda individer tyckssakna förmåga att medge brister i sin egen verksamhet. Människor tycks uppfattadet som utomordentligt svårt att även i självklara fall få rätt gentemotverket. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Vad avser statsrådet göra för att öka televerketsmedvetenhet om att det är ett serviceorgan för medborgarna? 1984/85:463 av Carl-HenrikHermansson (vpk) till utbildningsministern om Grafiska skolan i : 130 elever vid Grafiska skolan i hotas avpermittering, därför att skolan inte förmår upprätthålla undervisningen. Deskulle alltså tvingas avbryta sin utbildning mitt under pågående termin. De sompåbörjar en utbildning inom det allmänna skolväsendet måste rimligen kunnaräkna med att denna utbildning upprätthålls fills de har hunnit avsluta den.Detta minimum av trygghet måste samhället kunnagarantera. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attsäkra att Grafiska skolans verksamhet upprätthålls så att eleverna kan avslutasin utbildning? 1984/85:464 av StenAndersson i (m) till jordbruksministern om professionella boxningsmatcheri : Avser jordbruksministern medverka fill förändringari lagsfiftningen så att dispens kan givas för att arrangerandet av professionellaboxningsmatcher kan ske i ? 1984/85:465av () till finansministern om prisstoppet: Har det förhållandet att regeringen försttidigarelade prishöjningar fill och försöker fördröjaytterligare sådana genom prisreglering något samband med att det är val om etthalvår? 15§ Kammaren åtskildes .