prot · G809165 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagfäster stort intresse vid vad sade om WHO-målen, som framförallt när det gäller alkoholpolitiken har ett hälsosyfte. Betyder det, EvertSvensson, att gamla krav på att vi också här i skallställa upp ett mål för en reduktion av alkoholkonsumfionen på den närmastetioårsperioden är eft mål som socialdemokratin nu kommer att ställa sig bakom?Det skulle faktiskt vara i linje med vad regeringen har accepterat när defgäller WHO:s program. Det kunde vara intressant aff få eft svar på den fråganhär . Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården 8 ()replik: Det kan vara svårt atf uttrycka sig rikfigt klart. Jag sade inte attförsäkringssystemet är business, utan jag sade att vårdgivarnas etableringkunde och skulle bli business, dvs. privata initiativ ordnar sjukvården för atttjäna pengar på den. Vihar ju ett utomordentligt exempel på hur detta kan fungera i . Där har manockså löst detta genom försäkringssystem - def är bara def att deförsäkringssystem som man har i inte är heltäckande. På detta område är defklart - vill ha eft heltäckande försäkringssystem. Jagbara frågade: Hur skall detta se ut? Skall def vara en statlig försäkring?Systemet skall ju täcka något som tillsammans omfattar av bruttonationalprodukten.Det är fråga om 65 miljarder. Det blir alltså en väldig reform inomförsäkringsväsendet. andra ändan står landstingen och privata vårdgivare på samma plan -desäljer sjukvård. Det kan inte behövas så stor fantasi för att begripa vad detkommer att innebära i kontakten mellan vårdgivarna och försäkringssyste- met.Om det t, ex, dyker upp eft fall där det krävs en hjärttransplantation ellernågot annat som kommer atf kosta 1 milj, kr,, skall det då prövas motförsäkringsbolaget eller -bolagen, om det skulle vara flera? Jagskall läsa innantill från det kommunalprogram som har gett ut. Detär viktigt att understryka detta: "En förutsättning för ökad privatverksamhet är aft sjukförsäkringen följer patienten och betalas ut för den vårdpatienten väljer," I reservationen säger man sig vilja ta ett steg itaget, men i slutändan blir det som jag har sagt. Baraeft ord till , Jag beklagar aff man infe riktigt skiljer mellanenskild vård och den vård som utförs av t, ex, eller andra organisationer,såsom kooperativ. Jag har exemplifierat att det har skett en utökning på dettaområde, och den har skett under en socialdemokratisk regering. Vi har alltsåingenting emot detta, Hälsovårdsminisfernsäger: Jag anser atf detta är en angelägen målsättning, Def får vara svaret påfrågan om alkoholpolitiken och de fram , Anf.9 () replik: Helt kort skall jag bara konstateraatf det går betydligt bättre för atf referera moderat politik omhan läser innantill än om han söker egna ord. Anf, 10 Statsrådet ; skall nu fa ställning till regeringens proposition omutvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, I propositionen redovisasregeringens syn på inriktningen och utveckHngen av hälso- och sjukvården medsärskild tonvikt på de förebyggande insatserna. Propositionenbygger helt på hälso- och sjukvårdslagens mål om en god hälsa och en vård pålika villkor för hela befolkningen. Riksdagenbeslöt enhälligt om en ny hälso- och sjukvårdslag , Den nya lagenär en ramlag som ger stor frihet åt hälso- och sjukvårdshuvudmännen att självautfornia hälso- och sjukvårdens verksamhet utifrån lokala förutsättningar.Landstingen har genom kommunallagen och hälso- och sjukvårdslagen detdemokrafiska ansvaret för att en god hälso- och sjukvård skall erbjudas dem somär bosatta inom landstingskommunen. Medborgarna utkräver politiskt ansvar närdet gäller rätfen fill en god hälso- och sjukvård i första hand av sinaföretroendevalda i landstingen. Menmedborgarna har också berättigade krav på ett politiskt ansvar i förden övergripande hälso- och sjukvårdspolitiken. och regeringen måsteange mål och riktlinjer för den landstingskommunala hälso- ochsjukvårdsverksamheten. Detta är särskilt viktigt eftersom vår hälso- ochsjukvårdslag är en ramlag. Regeringoch riksdag har också ett ansvar i atf följa aft hälso- och sjukvårdensutveckHng står i samklang med de intentioner som har gett uttryck föri lagstiftningen. Jag menar därför aft regeringen måste redovisa en uppföljningav utvecklingen kontinuerligt för . Denproposition som vi skall behandla redovisar i stort dagsläget för hälso-och sjukvården och ger utvecklingslinjerna för hälso- och sjukvården iframtiden. Jag vill i det följande kommentera vissa av de riktHnjer förhälso-och sjukvårdspolitiken som regeringen har lagt fast i propositionen. Den första riktlinjenlyfter fram behovet av en samlad folkhälsopolitik, Folkhälsopolitikenmåste i första hand inriktas mot aft reducera och när så är möjligt elimineraolika hälsorisker. Hälsoriskerna i dagens samhälle finns i denvardagsverklighet som präglar våra liv, t, ex, i arbets-, boende- ochtrafikmiljön, i arbetslöshet och i hot om arbetslöshet. De är också förknippademed missbruk av alkohol och narkofika, konsumtion av tobak samt urhälsosynpunkt olämpliga kostvanor. Många psykiska och somatiska sjukdomar ärvidare förknippade med personHga kriser och påfrestningar i våra relationertill medmänniskor. Specielluppmärksamhet ägnas de grupper i samhället som är utsatta för de Största hälsoriskerna.Dessa riskgrupper återfinns oftare bland arbetare och lägre tjänstemän, blandinvandrare, långvarigt arbetslösa, ensamboende och frånskilda män samt blandbarn i familjer med låg inkomst samt sociala och psykiska problem. Grundenför folkhälsoarbetet är den allmänna solidariska välfärds- och socialpolitiken.Det konkreta förebyggande arbetet bör inriktas på att motverka specifikahälsorisker och stödja hälsofrämjande verksamheter. Detär ganska beklämmande att lyssna till ljumma inställning fillbetydelsen av ett offensivt folkhälsoarbefe. På många punkter- både i det härsammanhanget och i tidigare debatter - märker vi hur tydligt moderaternaskiljer sig ifrån det starka stöd som den solidariska välfärds- ochsocialpolitiken har bland människorna i det här landet. Jagär glad över att utskottet stöder regeringens förslag om en ändring i hälso-och sjukvårdslagen med innebörd atf hälso- och sjukvården skall arbeta för attförebygga ohälsa. Utskottefs förslag aft verbalisera detta krav i en särskildparagraf, i stället för aft som i proposifionen lägga in def som en punkt i 2§, ger enHgt min mening en ännu större tyngd åt detta krav på hälso-ochsjukvården. Kunskapenom hälsorisker, hälsoförhållanden och vårdbehov inom oHka befolkningsgruppermåste vidareutvecklas och i lättillgänglig form regelbundet redovisas i enfolkhälsorapport, Iett välfärdspolitiskf perspektiv är det mycket angeläget att man i samlad ochlättillgänglig form får en helhetsbild av hälsorisker, hälsoförhållanden ochvårdbehov inom olika befolkningsgrupper. Vimåste bättre än följa hälsoutveckHngen hos befolkningen. Statistik,epidemiologiska och andra forskningsresultat bör sammanställas så att vi får enklar bild av hur hälsorisker, sjuklighet och dödlighet är fördelade inombefolkningen och hur hälso- och sjukvårdens resurser används så att målet om engod hälsa för hela befolkningen - dvs, alla - och en vård på lika villkorverkligen uppnås. Detär mot den bakgrunden mitt förslag om en regelbunden folkhälsorapport varttredje år skall ses. Jag anser att en sådan folkhälsorapport bör Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården föreläggas somett underlag för dess hälso- och sjukvårdspolitiska ställningstaganden och dendebatt vi här i vill föra om utveckling och förändringar inom hälso-och sjukvården. Attvård på Hka villkor för hela befolkningen måste säkerställas är engrundläggande princip i hälso- och sjukvårdslagen och utgör också en viktigriktlinje i propositionen. Fortfarandefinns det relativt stora skillnader mellan olika befolkningsgruppersmöjligheter att vid behov få god vård. De som oftare än andra har svårt att fågod vård återfinns särskilt bland glesbygdsbor, invandrare, ensamstående äldre,långvarigt arbetslösa och förtidspensionärer samt inom vissa handikappgrupper.Ett centralt vårdpoHtiskt mål är att förbättra dessa gruppers möjligheter atterhålla en god vård, Hälso-och sjukvården kan inte styras efter marknadsekonomiska principer. För attgarantera att fördelningen av hälso- och sjukvårdens resurser sker enbart medhänsyn till behovet av vård bör denna till övervägande delen bedrivas inom dengemensamma sektorn och baseras på ett offenfligt ansvar, solidariskfinansiering, närhet, tillgängHghet och valfrihet. Denenskildes behov av vård och omsorg skall allfid stå i centrum. Vården bör sålångt möjligt anpassas fill patientens önskemål. Särskiltviktigt är detta för de handikappade och de långtidssjuka. Möjligheterna att bokvar hemma vid långvarig sjukdom måste ökas och Hvsmiljön inomlångtidssjukvården förbättras. Deäldres förhållanden och livsvillkor har aktualiserats inom regeringskanslietutifrån flera perspekfiv. Boendet har behandlats i en proposition därockså ett fortsatt utredningsarbete har aviserats som bl. a, inriktas på attförbättra boendemiljön inom långtidssjukvården. Äldreberedningen kommer,liksom demokratiberedningen, att presentera förslag och synpunkterpå hur den framtida omsorgen om äldre bör vara utformad. Föratt ge möjlighet till en belysning av de olika frågeställningarna harregeringen för avsikt att lägga fram en samlad äldrepolitiskproposition, där målsättningar och statHga insatser klarläggs ufifrån etthelhetsperspektiv på utveckHngen, sade att det var tröttsamt att höra vissa upprepningar från EvertSvensson, Jag skulle kunna replikera på detta och säga atf det är ganskatröttsamt att ständigt höra folkpartister upprepa det självklara kravet på attvi som en målsättning skall ha att de som vistas inom långvården och andrainstitutioner skall få tillgång till ett eget rum. Det finns inga motsättningarmeHan de poHtiska partierna i fråga om den målsättningen. Men det vill till attvi har resurser för att förverkHga den. Vi har räknat på vad det skulle kostaatt förverkliga det av uttalade målet. Det rör sig om ca 23miljarder kronor. Jag förstår inte hur kan tänka sig attförverkliga detta mål när vill skära ned statsbidragettill kommunerna med ca . Det går inte ihop, tog upp socialförsäkringssystemet och pekade på förslagen i denmoderata reservationen och i de program som har. införasocialförsäkringsavgifter som skall betalas av den enskilde i stället för avarbetsgivaren. Då skulle låginkomsttagaren obönhörHgen få betala mer för sinsjukvård än vad han eller hon gör . Vidareär för atf olika privata försäkringsbolag skall kunna stå förförsäkringarna för den enskilde medborgaren. Vi vet genom erfarenheter frånandra länder att eft sådant system innebär att def i stället för frihet förpatienterna att välja vårdgivare blir vårdgivaren som får frihet att väljapatienter. Då riskerar vi verkligen att få ett A- och eff B-lag inom sjukvården, var också inne på att vi genom en högre ersättning borde stimuleraläkarna i glesbygden. Men vet mycket väl att läkarna i glesbygdenvid förra årets taxeförändringar fick en ökning , Efter den uppgörelsesom har gjorts och det beslut regeringen fattade i går kommer regeringen attföreslå att ökade resurser i förhållande till andra läkare också skall gestill glesbygdsläkarna. Avslutningsvisvill jag peka på vikten av att de frågor som är berörda i propositionen fårutvecklas i en dialog med sjukvårdshuvudmännen. Det behövs också en förstärktsamverkan mellan olika sektorer i samhället, t, ex, boende-, miljö- ocharbetsmarknadssektorerna. Inom har vi genom hälso- ochsjukvårdsberedningen fått ett organ för samråd meHan staten ochsjukvårdshuvudmännen, I syfte att stärka det förebyggande arbetet, särskilt dettvärsektoriella samarbetet, kommer vi också att tHlsätta en rådgivandehälsopolitisk expertgrupp med representanter från berörda samhällssektorer.Inom denna kan fördjupat material tas fram och diskussioner föras. Det krävsgemensamma krafter för att vi skall kunna realisera de mål vi gemensamt harsatt upp. Detär min förhoppning att denna proposition, sedan den godtagits av , kantjäna som vägledning för alla som har ett ansvar för utvecklingen av hälso- ochsjukvården i samhället. Det ansvaret delas av många: , kommunerna,organisationerna, de privata vårdgivarna och åtskilliga av de statligamyndigheterna. Det är endast genom gemensamma ansträngningar med ettengagemang inom hela samhället som vi kan uppnå en fortsatt positivhälsoutveckling för befolkningen och en fördelning av vården och omsorgen somär värdig alla människor i ett materiellt och socialt högt utvecklat samhällesom det svenska. Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården 11 ()replik; Låt mig understryka att vi inte är negativa till förebyggandehälsovård. Vi är inte ljumma i vårt förhållande fiH folkhälsoarbetet,statsrådet . Vad vi har sagt är att vi måste ha balans mellanförebyggande och vårdande uppgifter inom hälso- och sjukvården. Vi saknar i dagatt man klart slår fast sjukvårdens och vårdens roll i sammanhanget. Utskottethar ju där följt intentionerna i den moderata motionen. Jag vill utifrån justdetta förhållande citera en mening på s. 14 i betänkandet: "Uttrycket'inriktas.mot' är enhgt utskottets mening alltför onyanserat och kan uppfattassom en överbetoning av den förebyggande verksamheten Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården jämfört med annanverksamhet ." Utskottetändrade på begreppet "inriktas mot", och utskottet ändrade på lagenmed just den motiveringen. Från moderat sida menar vi aft hela propositionen äruppbyggd kring denna överbetoning- hela inriktningen är uppbyggd kring enöverbetoning av den förebyggande verksamheten till förfång för vården. Detinnebär en risk för att vårdsidan undanskyms i detta sammanhang. Det är dettavi har kritiserat. Vikritiserar inte solidariteten inom , . Såvittjag vet rådde det ganska bred enighet, då vi antog den nya socialtjänstlagen.Jag tycker att vi skall föra debatten på en saklig nivå och utifrån de faktiskauppfattningar som föreligger. Beträffandesocialförsäkringsavgiften och den enskilde fick jag inget svar på min fråga omlögnen från socialdemokraternas sida. Jag beklagar def, och jag skall geGertrud ytterligare en chans att svara. Def moderata förslagetinnebär att den enskilde i stället för aff betala den delen avlandstingsskatten som skall gå över i socialförsäkringssystemet får erläggasamma belopp i socialförsäkringsavgift - alltså infe hela landstingsskatten menen del av den. Detta innebär inte, som försökte göragällande, atf den enskilde löntagaren får betala en högre avgift än han gör . Vi har ju ett proportionellt skattesystem när def gäller landstingsskatten.På det sättet innebär det ingen förändring för den enskilde urkostnadssynpunkt. Sedansade aft vårt förslag kommer aff innebära atf def blirvårdgivaren som väljer patient. Jag tycker aft det är mycket allvarligt näransvarig politisk ledning i regeringen så underkänner svenska patienter aff manhävdar att om vi ger patienterna valfrihet i vården är detta detsamma som attlåta vårdgivaren välja patient. Vårt förslag innebär ju i stället atf det ärpatienten som väljer vårdgivare. 12 () replik: Statsrådet säger aff enigheten nu är total om att varjepatient inom långvården skall ha rätt till eget rum. Uttalandet iutskottsbetänkandet bekräftar denna enighet, och jag har uttryckt min glädjeöver att nu alla parfier menar atf planeringen skall utgå ifrån atf detta skallförverkligas . Statsrådet tycker att det är tröttsamt att höra pådetta. För egen del blir jag uppiggad av denna enighet, för jag tror atfenighet är nödvändig för aft denna målsättning skall kunna förverkligas. Såmånga sådana här uttalanden har ju stannat vid ord. Jag hoppas att detta inteskaH vara ett sådant uttalande utan att def kan förverkHgas inom enfioirsperiod. Knappthar statsrådet uttalat självklarheten att vi är ense i den här frågan så gårhon i polemik och menar atf det blir alldeles för dyrt. Det skulle kosta 23miljarder kronor: Jag tror inte på den siffran. Statsrådet görheller ingen analys som skulle kunna visa aft den är rikfig. Spri har tvärtomvisat atf vård på de äldres egna villkor blir billigare än deninstitutionaliserade vård som vi har för mycket av. Det avgörande äremellerfid om vi är ense om aff detta mål skall ställas upp för planeringen - ellerser statsrådet sådana hinder som gör aff det inte skulle vara möjligt att låtaplaneringen gå i denna riktning? Jagvill kvittera talet om frötfsamhet och irritation med aff tacka för löftet attriksdagen 1987 skall få en samlad proposition där alla de frågor som rör äldresvård och omsorg tas upp. Jag har efterlyst en sådan tidigare. skall vi inteklaga för att den inte redan har kommit utan se fram emot resultatet av defarbete som pågår och emot att får möjlighet att 1987 diskuteraalla dessa frågor i ett sammanhang. Jag hoppas aft statsrådet då, om det fortfarandeär hennes ansvarsområde, har funnit en möjlighet att också konkret förverkligade mål som hon nu i ord säger sig stå bakom. Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården 13 (vpk) replik: Vpk har två sakinvändningar mot HS 90 och mot proposifionen. Denförsta gäller huruvida man skaH utvärdera en gammal verksamhet innan manfastlägger riktlinjer för atf fortsätta på det gamla sättet. Jag tycker atfdetta är eft mycket måttligt krav. Såvitt jag vet förekommer def inom andraområden i samhället. Jagkan göra en jämförelse med arbetsmarknadspolitiken, som jag tror mig känna tillnågorlunda. Där gör man en utvärdering om man har bestämt sig för enomstrukturering, Def kan gälla en inriktning på beredskapsarbeten,ungdomsarbeten osv. Om man sedan bestämmer sig för att fortsätta på deninslagna vägen, går man givetvis tillbaka och ser om det blev några beredskapsarbeteneller ungdomsarbeten, innan man beslutar sig för att fortsätta med sammaåtgärder. På samma sätt menar vi att man skulle göra inom sjukvården. Om vi nufastlägger riktlinjer för en omstrukturering från sluten vård fill öppenvård,måste vi först gå tillbaka och se om de gamla besluten, som var ungefärlikadana, verkligen gav någon effekt, om vi uppnådde det vi trodde och det yiville uppnå. Vi bör också göra en utvärdering av om primärvården verkligen gerde hälsoeffekter som vi väntar atf den skall ge och i så fall vilkettidsperspektiv vi har aff röra oss med. Detfinns de som säger atf primärvårdens effekter i första hand kommer aft bli atfvi är så mycket äldre när vi läggs in på den slutna vården. Men vi har ingasådana undersökningar, och def är det vi efterlyser. Vi efterlyser ocksåkonkreta mål för hälso- och sjukvårdspolitiken, ungefär på samma sätt som manhar fastställt målet för alkoholpolitiken - man förväntar sig en 25-procentigminskning. Vi tycker att det är bra med sådana mål som är mätbara. På sammasätt vill vi ha eff mätbart mål för den övergripande hälso-ochsjukvårdspolitiken. Vi tycker nämligen att vi redan nu har alldelestillräckligt med honnörsord inom sjukvården, vilka def infe går aft mäta. Tillsist en fråga: Vilket år kan vi vänta den första folkhälsorapporfen? En sådanfolkhälsorapport kräver, såvitt jag förstår, aft def finns en fullgod statistikäven inom primärvården, dvs, en medicinsk statistik kopplad till socialabakgrundsdata. Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården säger aft inte är vare sig negativa till ellerljumma inför folkhälsoarbetet. Men de säger ändå klart och tydligt atf detycker att regeringen i propositionen redovisar en kraftigt överdriven tilltrotill vad folkhälsopolitik och en starkt utbyggd primärvård kan åstadkomma. Jagvill inte precis påstå att är de som går i bräschen för ett ökatfolkhälsoarbefe. Det är nödvändigt att vi har en stark inriktning på detarbetet. riktar beskyllningar mot mig när jag tolkar innehållet i de moderataförslagen i fråga om att ändra sjukvårdsersäftningen. Jag har läst moderatahandlingsprogam, referat av moderata diskussioner vid partistämmor och i andrasammanhang samt underlag för poUtik. Det framgår mycket klart attmoderaterna vill åstadkomma en systemförändring på olika områden i samhället. Jaghar också noterat att ni moderater börjar tona ned denna debatt - den märksinte lika mycket nu som när ni hade er partistämma. Ni upplever nämligen attmänniskor är oroliga inför det som står för. Men det är realiteter-ni kan inte komma ifrån vad som står i era program och i de motioner som ni harväckt i . Det är eft annat samhälle som ni ser framför er. Närdet gäller socialförsäkringen vill jag påpeka för att avpengarna till försäkringen kommer från statsbudgeten, som har en progressivskatt. Om den enskilde skall betala avgifterna, blir det en högre kostnad förlåginkomsttagarna. OmIngemar blir uppiggad av att med en papegojas envishet tala om detegna rummet, skall han naturligtvis använda sig av den metoden för att bliuppiggad. Det finns emellertid inga motståndare till detta förslag. Det har t.o. m. den obundet liberala konstaterat. Varför tjatarfolkpartiet om någonting som alla står bakom, som måste vara en målsättning?Det är alltså fråga om i vilken takt vi kan klara det, därför att det kostarganska mycket. De23 miljarder som jag har angivit är en framräkning som vi har försökt göra påsocialdepartementet. Det är kanske fråga om mera pengar - vi har kommit framtill att denna summa är i underkant, kan inte förneka atffolkpartiet i sina ekonomisk-politiska motioner till föreslår attmellan 4 och skall dras bort från statsbidragen tillkommunerna. Det måste alltså minska deras möjligheter att uppnå det mål somIngemar vill, förmodar jag, mycket snart skall uppnås. Man måste geförutsättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de mål som vi äröverens om, Ifråga om utvärderingen vill jag bara säga till Margö , att iDagmarpropositionen ingår ett beslut om en uppföljning av förebyggandeinsatser, primärvårdens utbyggnad och psykiatrins omstrukturering. Detta skerunder en treårsperiod. Den första rapporten om det förebyggande arbetet kommerhösten 1985, På den fråga som MargöIngvardsson slutligen ställde, vi kan räkna med enfolkhälsorapport, förs jag inte ge något definitivt svar. Jag skulle emellertidkunna tänka mig aft den första rapporten kommer 1988, Anf.15 () replik: Statsrådet säger att det står i vår motion atf vi tror aft man kraftigtöverdriver tilltron till förebyggande åtgärder. Det är ju detta vi säger: atfman kraftigt överbetonar effekterna och att det innebär att svenska folket intefår den kvalificerade sjukvård som vi vill ge svenska folket. Beträffandesjukförsäkringen säger nu statsrådet atf jag tolkar de moderata förslagen pådet här sättet. Jag bad statsrådet aft klart och konkret peka på i vilket moderatprogram, i vilken moderat motion, i vilken moderat reservation det står attmoderaterna tycker att sjukhusen skall delas upp i allmänna och privata, atf desom har höga löner skall kunna köpa bättre sjukvård än de andra - för def harde ju råd med -, att de allmänna sjukhusen skall vara till för dem som harvanliga inkomster, osv. Politiska lögner som sprids, statsrådet , blirju inte sannare för aft statsrådet här i talarstolen kommer med svepandeformuleringar om vad som finns i de moderata förslagen. Jaghar här def senaste moderata partiprogrammet, och där framgår klart vilkenpolitik vi vill eftersträva. Det stämmer inte aHs med den bild som finns isocialdemokraternas material när det gäller att försöka bemöta oss. Jagbeklagar att statsrådet inte här har velat föra en seriös debatt om detta. Jagtror nämligen aft svenska folket inte viH ha den form av politisk pajkastningsom har förekommit. När det gällde en fidigare publikation sade ;Slopa och stoppa eländet! Jag skulle vilja vädja till statsrådet attstoppa även detta elände, för vi tjänar infe på att föra en sådan politiskdebatt. Beträffandede enskildas andel i försäkringsavgiften säger statsrådet att redan nu betalas15 % via skatten. Jag konstaterar att vi infe har föreslagit atf man skallutöka den delen. Vad vi har sagt är aft i stället för att den enskilde betalarallt i landstingsskatt skall en viss del gå över sjukförsäkringssystemet.