prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tycker nog ibland att i sitt myckna resande i samband 46 med internationella uppdrag glömmeratt konventionstexterna inte alltid är Då vi analyserade dem i fri- och rättighetsutredningen fann vi Nr 44 dem oftasvåröverskådliga och svårtillgängliga. Det beror väl på att de skall Onsdaaen den täckamänga nationers erfarenheter. Vi får alltså ha klart för oss att det kan rAp(.prr,UQr 19S4 bli tolkningsproblem.Om jag återgår till vår grundlags fri- och rättighetska- pitelvill jag ändå hävda att det skydd som finns där på flera punkter är Fri-och betydligt starkare än det som följer av rättighetskonventionerna. några ord om den socialdemokratiska motion somhandlar om sambandet mellan medborgerliga rättigheter och skyldigheter. Den harföranlett ett särskilt yttrande från vpk-ledamoten som jagegentligen inte har någon anledning att polemisera emot. Jag har lika litet som och desocialdemokratiska motionärerna någon förståelse för manipulationer avskatteflyktskaraktär, som exempelvis görs i samband med utflyttning frän riket.Men det här är frågor som ägnas uppmärksamhet inom lagstiftningen utanför värtutskotts bered-ningsområde. Däremot är det enligt utskottets mening olämpligt attåtergå till något som kunde påminna om utskyldsstrecket, som avskaffades 1921,och fattigvärds-och konkursstrecken, som skattade åt förgängelsen, sörjda avingen, 1945, Med dettavill jag yrka bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter, 44 (): Det anmärkningsvärda i den här frågan är juatt socialdemokraterna över huvud taget inte verkar vara intresserade av att fåen debatt om hur man skall kunna skydda dessa fri- och rättigheter. pekar på de problem som finns, och jag sade i mitt tidigare inlägg attdet faktiskt finns en del saker som måste upp. Detta är ingalunda någonenkel materia. Det intressanta blir dä: Är man från socialdemokratiskt hållintresserad av att skydda närings- och yrkesfriheten, att ge egendomsskyddetett positivt erkännande i grundlagen, eller är man det inte? Svårigheter kan ju övervinnas. Vad man konstaterar, herrtalman, är att socialdemokraterna på dessa viktiga områden inte är intresseradeav att göra ett försök i den riktningen. De är uppenbarligen heller inteberedda att ens överväga att i grundlagens fri- och rättighetskapitel ta inuttalanden som är, kalla dem gärna det, symboliska men som i varje fall skulleinnebära en markering att man står bakom egendomsskyddet samt närings- ochyrkesfriheten. Det tycker jag är inte bara anmärkningsvärt utan direktavslöjande. Vi skall, herr talman, inte här ha någon debatt om Europadomstolensdom; den debatten har redan förts. Vad jag pekade på var att den svenskalagstiftningen uppenbarligen inte är av sådant slag att den håller för deåtaganden vi har gjort internationellt. Mot den bakgrunden vore det väl ändårimligt att man på det här området såg efter om det finns möjligheter attstärka skyddet t.ex. i det sammanhang där faktiskt har fälltSverige. Jag tror till skillnad från att vi, beroendepå den svenska lagstiftningens ofullkomlighet, kommer att bli fällda på ytterliga re punkter. Det är inget som vi har någon anledning att se fram emot. något somnaturligtvis kommer att i vida kretsar skada det svenska ryktet utomlands. 45 (): Tillskillnad från och deltog jag inte i det utredningsarbete som föregick utskottsbehandlingeni den här frågan, men jaghar ett mycket klart minne av hur det gick till iutskottet . Jag vill klart säga att jag inte tycker att 1979 årsutskottsbetänkande som helhet är dåligt. Vi stod ju bakom det, och det var enhel rättighetskatalog som vi den gången tog ställning till. Avsnittet omegendomsrätt och näringsfrihet var vid det tillfället en mycket liten detalj idet stora sammanhanget. Jag har velat säga detta eftersom närmast kände sig litet kränkt när jag något satte i fråga en del avdet som vi kom fram till . Under resans gång upplever vi ju alla en hel delbesvärligheter, och vi har alltsåfått uppleva att en del av detlagstiftningsarbete som vi är så stolta över har sina skönhetsfläckar. För att hålla mig till egendomsrätt ochersättningsbestämmelser noterar jag till att börja med att intevill svara pä frågan huruvida det är av ideologiska skäl som han och övrigasocialdemokrater, i sällskap med vpk, inte är villiga att tillmötesgå vårt kravpå en utredning. Han tycker att det är allmänt besvärligt med en sådan, men detär inte ett skäl för oss som politiker för att avvisa krav på att man ska taitu med en uppgift. Låt mig fortsätta med några frågor om egendomsrätten.Varför, , skall vi ha andra ersättningsregler när samhället läggerbeslag på egendom än när det gäller att reglera frågor om ersättning enskildapersoner och företag emellan? Man reglerar ju enligt svensk rätt ersättningar iandra sammanhang - ersättningar vid fastighetsreglering, ersättningar pägrundval av vattenlagen, anläggningslagen, lag om enskilda vägar,ledningsrättslagen, aktiebolagslagens regler om inlösen av minoritetsaktierosv, - och det förfarandet fungerar. Men varför skall vi inte kunna ta stegetfullt ut och säga att samma regler skall gälla för det allmänna som de somgäller mellan enskilda personer och företag? Jag vill i det sammanhanget framföra en litenföljdfundering. En hel del politiker är helt fascinerade av tanken att denenskilde i vissa avseenden inte bara skall stå tillbaka för statens behov utanockså, om han eller hon har egen fastighet eller lösegendom, skall bidra meddelar av denna. Den enskilde skall alltså inte bara ha besväret, olägenhetenoch den ideella förlusten utan också få finna sig i en ekonomisk förlust. Nog måste väl ändå , som jag inte tror ärnågon rödglödgad marxist, hälla med om att det är viktigt nu och för framtidenatt vi slår vakt om den enskildes rättigheter mot det allmänna också iekonomiska frågor. 46OLLE (): Jag vill understryka, både för för , att socialdemokratins ideologiska inställning är attvi sätter stort värde på de fri- och rättigheter som finnsinskrivna i vår grundlag. Jag har påpekat att i sambandmed grundlagsreformen vid t\'å tillfällen när vi behandlat regeringsförslag harbegärt ytteriigare utredningar på fri- och rättighetsområdet. Båda deutredningar jag har talat om är resultat av initiativ frånkonstitutionsutskottet. Det visar vår principiella inställning. Man kan också ha den uppfattningen att engrundlagsreglering som saknar varje precision snarare kan minska än höjagrundlagens värde. Närdet gäller det vi diskuterar här har jaguppfattningen, att om frågan om näringsfriheten skall föras in i grundlagen,måste man öppna för så mänga undantag att det närmast blir ett slag i luften.Det kan vara fråga om en mycket väl grundad uppfattning, och det behöver intealls innebära en negativ syn på värdet av detta. Vi har, i enlighet med vår syn på den vanligalagstiftningen, den uppfattningen att näringsfrihet och yrkesfrihet skall gällahär i landet. Jag tycker alltså att det hos både och Sven-ErikNordin finns en något överdriven tilltro till en grundlagsreglering på det härområdet. När det gäller egendomsrätten och detaljerna i fråga omutformningen av lagstiftningen i anslutning till grundlagsbestämmelserna anserjag att detta inte är rätt forum för att diskutera hur en sådan detaljeradlagstiftning skall utformas. Jag anser emellertid att den nuvarandegrundlagsregeln väl kan bibehållas och fortfarande står sig, även efter densamhällsutveckling som ägt rum sedan beslutet . 47 (vpk): Jag vill bara, med anledning av ett yttrandeav i ett tidigare anförande, påpeka den väsentliga skillnad somfinns mellan dem som drabbades av det s. k. fattigmansstrecket och därmedsaknade rättigheter och dem som , efter att ha byggt upp ansenligaförmögenheter, undandrar sig sina skyldigheter mot samhället genom att flyttautomlands. Jag hoppas att också ser den betydandeklassmässiga skillnaden mellan dessa kategorier. 48 (); För att så här i adventstid glädja kammarensledamöter och även talmannen har jag avstått från att delta i debatten den härgången. Jag är övertygad om att den kominer upp . Jag vill baratill protokollet ha antecknat att vi från sida också yrkar bifalltill reservafionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debattenom betänkande 14.) 49ANDRE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterakonstitutionsutskottets betänkande 11 om vissa riksdagsfrågor. 4 protokoll 1984/85:44 50 (): Det kunde finnas mycket att säga omriksdagens arbetsordning i anslutning till de motioner som behandlas iutskottsbetänkandet. Jag har i och också i andrasammanhang redovisat hur jag menar att de problem som vi alla är väl bekantamed borde lösas. Jag skall inte nu här närmare beröra detta. Det viktigaste äratt ledamöterna kan få arbetsförhållanden som gör det möjligt att bättre levaupp till de dubbla krav som ledamotskapet ställer, dvs. dels att kunna göragoda insatser här i huset, dels att kunna delta i verksamheter och samhällsdebatterutanför , särskilt på hemorten. Detta ärockså betydelsefullt förenallsidig rekrytering till . En del av de tankar och förslag som jag framfört upprepadegånger har kommit med i direktiven till folkstyrelseutredningen, och det är minförhoppning att denna utredning skall visa sig mäktig att göra avsteg från denkonservatism som gjort sig gällande så snart förslag om mera betydandereformer av arbete kommit på tal. På en punkt har vi centerpartister markerat särskildasynpunkter i ett yttrande till betänkandet. Det gäller beslutsordningen iriksdagen. Det är enligt vår mening mycket viktigt att beslutsordningen ärneutral och inte i sig kan påverka besluten i sak. Vi är medvetna om att någonhelt perfekt beslutsordning inte finns någonstans i det brokiga mönster somtillämpas i olika parlamentariska församlingar. Vi är också medvetna om att detär svårt att i detalj reglera voteringsordningen. Vi har också i vårt landmedvetet valt att låta delar av eliminationsmetoden, som vi använder oss av föratt komma fram till slutliga beslut, vila på praxis. Detta är naturligtvis en smidig och praktisk ordning, ochman kan väl säga att den i stort sett fungerat bra. Men förutsättningen ärnaturligtvis att gällande praxis respekteras av alla parter. Vår motion, somutskottet har haft att behandla, föranleddes av att tillämpningen av rådandepraxis ifrågasattes av socialdemokraterna , som kammarensledamöter erinrar sig. Det kan naturligtvis inte få vara så att gällandeordning bryts när det av taktiska skäl passar någon part. Man får hoppas attdetta var en engångsföreteelse. Utskottet understryker också enhälligt hur viktigt det äratt man vid röstningen i kammaren inte låter taktiska överväganden rörandevoteringsmetoden vara bestämmande. Vi som står bakom det särskilda yttrandetutgår från att detta uttalande från utskottet kommer att respekteras och hardärför avstått från att avge någon reservation. Motionen har genom utskottetsuttalande åtminstone temporärt tillgodosett det syfte vi i första hand hade medmotionen. Skulle nya incidenter inträffa får vi, herr talman, återkomma. 51SVEN-GÖSTA (): I betänkande1984/85:11 behandlas bl. a. en av mig inlämnad motion angående tryckning ochdistribution av motioner. har det skett rationaliseringar ochmoderniseringar i såväl den offentliga som den privata förvaltningen, och dethar lett till besparingar och effektiviseringar som blivit till gagn för helavårt moderna samhälle. Tyvärr tvingas man dock konstatera att på vissa områdenhar stått vid sidan av denna utveckling när det gäller riksdagensegna arbetsformer. I min motion har jag därför tagit upp frågan om nödvändighetenav att ser över sin organisation och följer med i utvecklingen. Detär en stor fara om konservatism och brist på nytänkande får utgöra hinder närdet gäller besparingar och effektiviseringsåtgärder inom riksdagsadministrationen. För att ge ett exempel på möjligheter till besparingar ochrationaliseringar har jag i min motion tagit upp tryckning och distribution avmotioner. a. anser jag att motionerna bör sammanföras änmesvis för attunderlätta behandlingen av motioner i utskott. Likaså är det en fördel förallmänhet, verk, myndigheter, företag, organisationer m. fl., vilka ärintresserade av en fråga som upptas i ett flertal motioner, att få dessasammanförda ämnesvis. Försök med att sammanföra motionerna ämnesvis har nupågått . Enligt vad föreståndaren för tryckeriexpeditionen har meddelatmig är samtliga som hämtar motioner från tryckeriexpeditionen mycket nöjda medatt de nu endast behöver inköpa de motioner de är intresserade av. Ävenpersonalen pä tryckeriexpeditionen upplever det som mycket positivt. Jagförutsätter att samtliga ledamöter också har sett fördelarna med att fåmotionerna sammanförda ämnesvis? Mot den bakgrunden är det något uppseendeväckande att mani betänkandet hänvisar till några remissyttranden som säger att ettsammanförande av motionerna ämnesvis kan vålla komplikationer. Förmodligen harremissyttrandena lämnats innan försöksverksamheten påbörjades. I övrigt ärutskottsbetänkandet positivt utformat. Jag hoppas att det sunda förnuftet fårråda och att man även i fortsättningen kommer att sammanföra motionernaämnesvis till gagn för riksdagsarbetet och för alla dem som vill ta del avriksdagens motioner. 52OLLE (): I de diskussioner som förekommer i denoffentliga debatten oin arbetsformer glömmer man kanske ibland atten hel del förändringar har genomförts . Det förslag till lag omändring i riksdagsordningen som läggs fram i det betänkande vi behandlar i dagär det sjuttonde i ordningen av de ändringsbeslut som, företrädesvis efterkonstitutionsutskottets initiativ, avgjorts sedan riksdagsordningen trädde ikraft. Den ena ändringen i utskottets nu aktuella hemställansyftar till att slå fast en uttrycklig regel om att ett betänkande skall kunnatas upp till behandling endast då kammaren har arbetsplenum. Härigenomundanröjs möjligheten till kupp från endast ett litet antal ledamöter, somskulle kunna leda till att vid ett sammanträde med lågnärvarofrekvens skulle tvingas att fatta ett beslut som stod i strid medriksdagsmajoritetens vilja. Initiativet till den ändring som vårt utskottbiträder har tagits i en gemensam motion av företrädareför samtliga riksdagspartier. Den andra ändringen tar sikte på att underlätta åtgärdersom går ut på att skapa en jämnare arbetsbelastning. Talmannen föreslås kunnaväcka förslag om att ett utskotts hemställan skall få avgöras efter endast en bordläggning.Sådan förslagsrätt tillkommer enligt gällande ordning endast utskott. Motionerna om utskottsorganisationen avstyrks inte därföratt motionärerna alltid skulle ha dåliga argument för sina åsikter, utan pågrund av att frågan om arbetsfördelningen mellan utskotten så harbehandlats. Jag kan vitsorda att det var ett komplicerat arbete. Jag varinblandad i samtal mellan de olika utskottens företrädare. Låt den nyaorganisationen, som infördes genom reform, "sätta sig" ocherfarenhet vinnas, innan vi på nytt föreslår förändringar i ärendefördelningen. I utskottsbetänkandet finns ett särskilt yttrande avcenterpartiet om beslutsordningen i . Jag uppfattar det som att BertilFiskesjö är medveten om vanskligheterna med att ersätta den s. k.eliminationsmetoden med en alternativ voteringsmetod - den s. k. seriemetoden. Viktigast för oss alla är väl att utskottet har ställt sigbakom en skrivning i vilken betonas vikten av att man såväl i arbetet iutskotten, med att formulera yrkanden! hemställan, som vid röstningen ikammaren inte skall låta taktiska överväganden rörande voteringsprocedurenstyra handlandet. Därom är vi helt ense. Låt mig också göra ett par reflexioner med anledning av demycket positiva skrivningar utskottet gör i anledning av dels iVärmdö motion rörande information om riksdagsarbetet, dels om sammanförande av motioner efter ämnesområde. Jag vill erinra om att i direktiven till den s, k,folkstyrelsekommittén tas stor plats upp av synpunkter på arbetsvillkorensförändring under enkammarriksdagen. De övergripande målsättningarna förkommitténs arbete anges vara att förbättra medborgarnas möjligheter att görasitt inflytande gällande i politiken och att stärka ställning somcentralt politiskt forum. Beträffande uppläggningen av utredningsarbetet påriksdagsområdet framhålls, att vissa åtgärder kan tänkas bli genomförda utanlagändringar eller efter ändringar i riksdagsordningen, I den delen pekas påmöjligheten att förslagen bereds vidare i den arbetsgrupp inomkonstitutionsutskottet som behandlar arbetsförhållandena i . Sådanaförslag bör tas upp med förtur. Jag anser att tankegångarna i båda motionerna -såsom att överskådligt presentera motioner och att vitalisera kammardebatterna- hör till de frågor som kräver ett snabbt övervägande. Det kommer att bli tillfälle att återkomma till frågan omriksdagens arbetsformer, som handlar om att underlätta för politiker, i dettafall riksdagsmän, att utöva sin dubbla roll som folkets ombud - att vara bådebeslutsfattare och representanter, för den diskussionen kommer nuliksom tidigare att stå uppgiften att lösa sådana frågor som riksdagsåretsförläggning, propositionsavlämnandet, den stora arbetsbelastningen mot slutet avvåren och hösten, långa debattplena och de ofta långdragna voteringarna.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan, Överiäggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter behandlingen avkonstitutionsutskottets betänkande 14,) Kammaren övergår nu fill att debatterakonstitutionsutskottets betänkande 12 om inrättande av en statsrådslönenämnd. 54ANDERS (): Frågan om arvoden till politiker av olikaslag brukar alltid väcka allmänhetens intresse, ibland t, o, m, mycket stortintresse. Om detta är ingenting annat än gott att säga, så länge det handlar omen debatt som grundar sig på fakta. kan man beklaga att mer väsentligasakfrågor kanske inte röner samma massmediala uppmärksamhet som justarvodesfrä-gor - men det är förmodligen fåfängt att hoppas på att det skullevara så. gäller det de facto statsrådens löner. Det bordeinte råda några delade meningar om att dessa arvoden - med tanke påarbetsuppgifternas karaktär och det ansvar som är förenat med att utövastatsrådsämbetet - skall vara tillfredsställande och ligga på en rimlig nivå.Så är emellertid knappast fallet. Man kan alltid diskutera, herr talman, vad som är skäligtbetalt i kronor och ören, men det enda rimliga som här finns att jämföra med ärvad andra grupper i samhället i någorlunda motsvarande befattningar faktisktfår i ersättning. Vi kan då ganska lätt konstatera att statsråden, t. ex.jämfört med stora grupper inom näringslivet och även med chefstjänstemäninom den offentliga sektorn, faktiskt är dåligt betalda. Självfallet skall inte regeringens ledamöter varalöneledande. Jag understryker att de verkligen inte skall vara det. Mennågorlunda rimlig bör lönesättningen vara jämförd med den som gäller andrachefsbefattningar. Här bör finnas någon form av systematik, som gör attregeringen slipper att syssla med att ta ställning till sina egna löner. Regeringen har föreslagit inrättandet av enstatsrådslönenämnd. Den skall enligt propositionen ha till uppgift attfastställa löner och andra förmåner fill regeringens ledamöter och verka föratt detta sker efter genomarbetade riktlinjer. Förslaget om inrättande av en sådan nämnd kan accepteras.En sådan nämnd är i varje fall att föredra framför de tillfälligautredningsgrupper som vi haft under . De har satts ihoppå olika grunder då det varit dags att göra en revision av lönerna. De harsedan avgivit sitt betänkande, försvunnit och efter återkommit iny skepnad för att De moderata ledamöterna i kanalltså acceptera förslaget om inrättande av en sådan nämnd. Däremot kanmoderaterna i KU inte ansluta sig till förslaget från regeringen att en sådannämnd skall vara beslutande. Den bör, som det var tänkt från början - detåterfinns i förslaget från den tillfälliga nämnden - vara av rådgivandekaraktär, även om det bör förutsättas att regeringen följer förslagen frånnämnden om inte synnerliga skäl föreligger. Formellt sett är detotillfredsställande att regeringen i en fråga av denna karaktär underordnas ensärskild nämnd. I reservation 1, som är fogad till utskottetsbetänkande, föreslår de moderata ledamöterna i utskottet att nämnden blir avrådgivande karaktär. Jag ber att få yrka bifall till den reservationen. 55BERTIL FISKESJÖ (c): Jag vill först med anledning av AndersBjörcks inledning erinra om att vi inte har frågan om statsrådens löneruppe till debatt. Självfallet har inte heller jag någonting emot att statsrådenhar rimligt betalt, men det är inte i den frågan vi har att fatta beslut. Vad ärendet gäller är att regeringen, för att komma ifråndet publika obehag som anses följa med att regeringen själv öppet tar ansvarför lönesättningen för statsråden, i proposition föreslagit att det skallinrättas en permanent nämnd som skall bestämma vilka löner statsråden skall ha.Några närmare regler om denna nämnd anges inte i propositionen, inte helleranges vilken position den skall ha i den statliga beslutshierarkin. nämndens tillkomst och befogenheter att i princip eller ipraktiken inte skall sakbehandla de anslag i statsbudgeten som innefattarstatsrådens löner? Om detta sägs ingenting i propositionen. Det finns ingetförslag om att dessa poster skall lyftas ut ur statsbudgeten, men denpermanenta nämnden skall trots detta vara beslutande. Det åren av de mångabefogade frågor som inte får något svar i regeringsförslaget. Men även bortsett från sådana saker-som man ju inte kanbortse från-är det svårt att även med mycket livlig fantasi hitta på någotbyråkratiskt organ som från saklig synpunkt är sämre motiverat. Det ärnaturligtvis ingenting som hindrar att regeringen när det blir aktuellt - det förekommerju då och då - tillsätter några personer som funderar över hur stor lönstatsråden kan vara värda samt avger motiverade bedömningar av detta. Men fördetta krävs det sannerligen inte något stående ämbetsverk för bestämmande avstatsrådens löner. Onödig byråkrati har vi redan nog av i värt land. Om regeringsledamöter - nuvarande, förutvarande ochpotentiella - tror att man med den beslutande nämnden skall kunna undgåoffentlig debatt om lönesättningen misstar man sig självfallet. Inte ens detsyftet uppfyller förslaget, och det är väl det syftet man ansett det vara mestangeläget att få tillgodosett. Men inte ens det syftet uppfylls, såvida maninte sekretessbelägger vad denna märkliga nyskapelse skall ha för sig. Någotförslag i den riktningen har jag dock inte sett , men det kanskekommer. Utskottetsmajoritet, dvs, representanterna för socialdemokraterna, folk- partietoch vpk, tillstyrker förslaget fullt ut. Det finns således enligt dessapartiers representanter i utskottet ett stort behov av en stående, beslutandenämnd av okänd storlek med uppgift att år ut och år in grubbla över hur mycketstatsråden skall ha i lön. Det kan i förbigående erinras om att vpk med storpopulistisk kraft gick emot de senaste höjningarna av riksdagsledamöternaslöner. Men är samma parti berett att till ett särskilt organ avhända sigrätten att t. o. m. ha synpunkter på statsrådens löner. Det är skillnad på folkoch folk i vpk:s värld. vill att nämnden skall vara rådgivande. Meninrättas skall den, också enligt mening, och permanent skall denvara. Någon större praktisk skillnad mellan majoritetens och moderaternasförslag är det inte. Det förekommer ibland i den mera yviga debatten attmoderaterna säger sig vara emot byråkrati, särskilt onödig sådan. I den härfrågan tycks man ha stoppat alla sådana tankar djupt ned i glömskans säck. representanter i utskottet tycker attpropositionen skall avslås rakt över. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till reservation2, och jag kommer också att begära rösträkning, om inte annat såför nöjet att fä fastlagt hur många av kammarens ledamöter som verkligen går pådet ur statsrättslig, principiell och även praktisk synpunkt synneriigentvivelaktiga förslaget om en permanent av statsrådenslöner. Inrättande av en statsrådslönenämnd 56OLLE (): Som framgått av de föregående inläggen ärutskottet i den här frågan uppdelat i tre meningsläger.