prot · G80996 · 1984-12-31 00:00:00 — Har vi inte skogsägarna och derasintresse, får vi ingen råvara till skogsindustrin. säger att det inte räcker med att stimulera.Tydligen menar han att man måste ha piskan på skogsägarna. Man skall med enstraffbeskattning piska fram råvara för att kunna vara säker på att den skallkomma fram. Jag tror inte, , att den hårda beskattningen får deneffekten, snarare tvärtom. Många kommer att reagera negativt, och då kanbeskattningen få motsatt effekt. Vi är medvetna om att ränteläget är högt, men förnärvarande borde och hans parti känna större ansvar för det än vadvi har anledning att göra. Jag hoppas att vi får majoritet för centerreservationen,men skulle det gå så illa att den blir utslagen kommer vi i andra handnaturligtvis att lägga vår röst på moderatreservationen. Men med tanke på attdet bl. a. finns en moderat motion som går ut på att skogsvårdsavgiften skallavskaffas hoppas jag att så många moderater stöder vår reservation att vi fårmajoritet för den. 82LARS (): Det är glädjande att nu inser attdet är det stora budgetunderskottet som under de borgerliga regeringarnas tidokontrollerat fick växa fram som drev upp räntan, till men och till förfång förväldigt många skogsägare. Det är glädjande att erkänner att detförhåller sig så. Jag skulle sedan gärna vilja kommentera det som sagts omskogsvårdsavgiftens roll när det gäller att få fram råvara. och lägger ord i min mun som jag inte har använt. Jagskulle enligt dem ha sagt att skogsvårdsavgiften verkar som något slags"piska". Det sade jag inte. Jag sade att skogsvårdsavgiften är ettincitament, och det står jag för. Om man slår upp ordet incitament i Svenskaakademiens ordlista får man veta att det betyder "eggelse" och"uppmuntran". Det är vad det är fråga om i det här fallet. Skogsvårdsavgiften är inte ett incitament därför att denär just en avgift, utan den är det därför att den är avdragsgill. Det är justdetta faktum som gör att skogsägaren vill skaffa sig en inkomst genom attavverka skog. Där har ni incitamentet! frågar vad det är för skattemässiga fördelarsom skogsägarna har. Jag trodde inte att jag skulle behöva räkna upp alladessa, men eftersom har bett mig om det skall jag göra det. Man har rätt till ett skogsavdrag varje gång man gör enavverkning, ett skogsavdrag som är av inkomsten på en utlagdavverkningsrätt och på en avverkning som man gör själv. De procenttalenbhr 100 resp. 60 om skogen är ett rationaliseringsförvärv. Man har vidare rätt att göra avdrag för reparation ochunderhåll på markanläggning. Man har rätt att göra avdrag för nyplantering. Ochman har, som det har sagts tidigare, rätt att göra avdrag förskogsvårdsavgiften. Dessutomhar man möjlighet att utnyttja utomordentligt gynnsamma avskrivningsregler i fråga om markanläggningar ochinventarier. Man har rätt - och detta är unikt för skogsnäringen - attgöra skattefria insättningar på skogskonton och skogsskadekonton, och man harrätt att göra särskilda investeringsavdrag precis på samma sätt som alla andrarörelseidkare. Detta är alltså de skattemässiga fördelar skogsägarna har.Var och en för sig kan de vara berättigade - jag påstår inte någonting annat -men fillsammans kan de få den effekten, och ,att en skogsägare under en mycket lång följd av år slipper att betala skattöver huvud taget. Sedan har vi dessutom alla de möjligheter till bidrag somskogsägaren har: bidrag för dikning, bidrag för plantering, bidrag förskogsvägar, bidrag för skogsbruksplaner, osv. I rättvisans namn skall tilläggasatt det här rör sig om åtgärder som skogsägaren finansierar själv, via den s. k.skogsvårdsavgiften. Jag skulle vilja bemöta ytterligare ett påstående, men avtidsskäl får jag låta det anstå till nästa replik. 83 BOLUNDGREN (m): Den här debatten vore värd en större publik.Det är första gången jag har hört det alldeles uppseendeväckande påståendet attskatter är någonting som är en eggelse och en uppmuntran för människor. Juhögre skatter, desto större eggelse och desto större uppmuntran. Helst skalldet förstås vara avdragsgilla skatter, eftersom de då kan bli ännu högre, såatt det blir ännu mer av eggelse. Det är egentligen helt fantastiskt! Jag förstår nu hur detkommer sig att socialdemokraterna driver en högskattepolitik. De har alltsåunder levt i den tron att en sådan stimulerar människor tillarbetsprestationer och annat. Deras resonemang faller på sin egen orimlighet,och jag behöver inte kommentera det, men jag tycker att det i och för sig ärganska lustigt. säger också att det är glädjande att jaginser att budgetunderskottet påverkar ränteläget. Jag sade att det är en av desaker som gör det. Det är därför högst anmärkningsvärt att den nuvaranderegeringen har ett så stort underskott i en högkonjunktur. Med samma beräkningsreglersom användes med borgerlig budget har man nu ett störreunderskott, trots den nuvarande högkonjunkturen. Det allvarliga är att socialdemokraterna har åstadkommiten så hög inflation. Den är dubbelt så hög som de planerade. Detta i sig hålleruppe räntan. Förutom att vi har en internationell påverkan begränsasmöjligheterna att sänka räntan genom den höga prisstegringstakten i Sverige.Vi måste ha en viss nivå på realräntan, eftersom annars ännu mer pengarförsvinner ur vårt land. Det är alltså den socialdemokratiska politiken somskapar dessa förutsättningar för ränteläget. Sedan tillkommer internafionellaimpulser. Detta med skogsbeskattning är tydligensvårt. Först och främst: Om en rörelseidkare eller skogsbrukare har kostnaderför reparationer och underhåll, så har dessa kostnader i evärdliga fider varitavdragsgilla -ingen har sagt något om det. Detta är kostnader, och kostnaderför företagareoch skogsbrukare är avdragsgilla. Tycker att det är något slagsstimulans, en fördel eller förmån när jag som företagare drar av en kostnad somjag haft, innan jag redovisar nettot? Skulle jag beskattas för kostnaderna?Samma sak gäller avskrivningar. Den regeln bygger på att jag skall få skriva avett objekt som jag anskaffat och som drar en kostnad över tiden. När det gäller skogsavdraget, som jag gissar att LarsHedfors menar, så är det så att den som köper en skogsfastighet har rätt attgöra skogsavdrag till dess att han uppnår hälften av anskaffningsvärdet - inteen krona mer. Den som inte har köpt en skogsfastighet haringenting att göra avdrag för. Det är inte så att man i samband med varjeavverkning kan göra de avdrag talar om. har alltså enlitet felaktig uppfattning om reglerna, men de finns att läsa iskatteutskottets betänkande från ett tidigare tillfälle. Problemet är naturligtvis att socialdemokraterna i dennafråga, liksom i så många andra, driver en högskattepolitik som är till skadabåde för skogsbruksnäringen och för landet i dess helhet och som skapar problemför dem som skall leva med skogsvårdsavgiften. Än sålänge har inte svarat på mina frågor: Är det möjligtatt uthålligt förränta ett skogsbruk med på skogsbruksvärdet enligtfastighetstaxeringen? Är det rimligtatt beskatta en kanske ung, räntetyngd jord- och skogsbrukare med 23 000 av ? Det finns säkert de socialdemokrater som nickar bifall, men de leverknappast i verkligheten. Det är så att vi moderater vill attskogsvårdsavgiften skall avskaffas. Vi tror inte att man kan göra det den 1juli , eftersom vi inte hinner avveckla de kostnader som finansierasmed medel från skogsvårdsavgiften. Vi är överens med om attskogsvårdsavgiften bör avvecklas - det är bara fråga om hur det tar.Till dess att den kan avvecklas vill vi ha den sänkt fill 3%o. Det är också så att skriver i sitt särskildayttrande: "Jag förutsätter dock att regeringen uppmärksammar frågan och -när det visar sig möjligt - lägger fram förslag om en sänkning avavgiften." Det är uppenbart att det kommer att visa sig möjligt efterden , när vi kan få en regering som inte lever i tron attskatter, höga skatter, är en eggelse och en uppmuntran för folket. 84KARL-ANDERS (): Det är möjligt att inte användeordet piska, men han sade rätt klart att de tidigare stimulansåtgärderna intevar fillräckliga. I och med det såg i varje fall jag piskan framför mig. Närhan sedan talade om hur viktigt det var att man fick göra avdrag för denna högaavgift, som delvis är skatt, så måste man väl i det här falletbetrakta det som en piska. måste vara rätt främmande förnäringsverksamhet, när han tycker att det på något sätt är anmärkningsvärt får göra avdrag för markanläggningar, planteringar och liknande. Hur skulleman kunna bedriva ett rationellt skogsbruk, , om man inte hademöjlighet att först investera i det och att göra avdrag för markanläggningar,planteringar och hknande? Skulle detta vara så anmärkningsvärt fördelaktigt? Låt mig sedan bara säga att när talar omskattefria insättningar på skogskonto, så måste han totalt ha missuppfattatavsikten med de insättningarna. De är inte skattefria annat än tillfälligtvisför att ge skogsägaren möjlighet att utjämna sina inkomster . Närmedlen tas ut från skogskontot beskattas de i vanlig ordning. Det trodde jagatt kände fill. 85 (): Eftersom både och tycker att det är anmärkningsvärt att jag kommenterar deavdragsmöjligheter som skogsägarna har, måste jag tydligen upprepa vad jagsade - jag beklagar att jag måste göra det: Vart för sig kan de här avdragensäkert motiveras, men tillsammans kan de få den effekten att en skogsägareunder en lång följd av år slipper att över huvud taget betala någon skatt alls.Det var detta jag ville ha sagt med uppräkningen av avdrag. Låt mig sedan allra sist passa på att avliva en myt somKarl-Anders och sprider här. Ni säger att de som skötersig får inga bidrag, utan det är bara de som missköter sig som får bidragen.Det är en fullständig missuppfattning i fråga om hur det har gått till. De som har skött sig har naturligtvis gjort det i kraft avsitt eget arbete, men de har också gjort det i kraft av bidrag somskogsvårdsavgiften har finansierat. Man kan inte räkna med att skogsägarnavarje år skall ha lika stora bidrag, oavsett om de gör någonfing eller ej. Deskötsamma har fått sin del tidigare. 86 BO (): Mycket kort som informafion fill LarsHedfors: De skogsägare som har skött skogsbruket på ett mycket bra sätt hartidigare gjort investeringar utan att få några bidrag. Det är dessa som harfått de högsta skogsbruksvärdena vid fastighetstaxeringen och betalar de högstaskogsvårdsavgifterna. Det är dessa, som inte behöver göra investeringar,som därför inte heller fillgodogör sig de bidrag som utgår. Det finns all anledning, om man vill stödja skogsbruketoch möjliggöra ett gott skogsbruk , att avskaffaskogsvårdsavgiften och låta skogsbruket klara sina egna kostnader. Då kan manfördela det hela över tiden på ett vettigt sätt. Staten skall helst inte läggasig i det. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(extra avdrag för folkpensionärer med skattefria livräntor) Nr 96 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKjell nrmriaopn dpn - biföllsmed acklamation. Mom. 3 (existensminimum) Polisens arbetsför- Utskottetshemställan bifölls med 225 röster mot 76 för reservation 2 av _ Mom. 6(veterantraktorer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (fordon som återtagits efter konkurs) Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 93 förreservation 2 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Först biträddes reservation 1 av m. fl. med80 röster mot 48 för reservation 2 av och . 173ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 177 röster mot113 för reservation 1 av m.fl. 11 ledamöter avstod från att rösta. 10 § Föredrogs betänkande 1984/85:43Bevillningsavgift 1984/85:15Vissa förvaltningsprocessuella frågor 1984/85:16Anslag till statsrådsberedningen m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:17Telefonavlyssning (skr. 1984/85:104) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 11 § Polisens arbetsformer m.m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /85:18 om polisens arbetsformer m. m. 1984/85:81). 87 (): Det betänkande vi nu skall behandla gäller polisens gg arbetsformerpå lokal och regional nivå samt vissa frågor om utbildning och Polisens arbetsformer m. m. I de här frågorna är vi inom utskottet eniga, liksom vi varitdet fidigare när det gällt de väsenfliga frågorna och den stora polisreformensinnehåll och successiva genomförande. Låt mig säga att jag tror det ligger ett stort värde i attpolisreformen har kunnat genomföras under stor politisk enighet. Detmåste vara värdefullt för all personal som arbetar inom polisväsendet att kännaatt i stor enighet står bakom den svenska polisen i dess många gångersvåra och påfrestande arbete. På en punkt föreligger dock en reservationfrån oss moderater i utskottet. Det gäller frågan om inrättande av en professurvid , med polisverksamheten som ämnesområde. Utskottsmajoritetenhar stannat för att godkänna propositionens förslag, som innebär medel förforskartjänster på lägre nivå. Departementschefen uttalar dock attpohsforskningen bör byggas upp kring en professur i det här ämnet. Vadoenigheten gäller är således inte om utan när en sådan här professur börinrättas. Vi reservanter har svårt att förstå vilka hinder som finns mot att tadet här steget . Majoriteten i utskottet ansluter sig till departementschefensargument för att vänta och avvakta med att inrätta en professur.Argumenten i det här hänseendet är då för det första att avgränsningen avämnesområdet inledningsvis kan vålla problem och för det andra att denvetenskapliga kompetensen för en professur kan vara begränsad. Jag harsvårt att se att de invändningarna skulle minska i tyngd om man väntar. Problemmed avgränsningar av ämnesområden står ju alla discipliner ständigt inför. Detkan t. o. m. med större tyngd sägas att ämnesområdet klarare och snabbarefinner sin avgränsning om det förestås av en professor. Den andra invändningen - att kompetensen kan varabegränsad - kan i och för sig visa sig vara riktig. Men det vet vi ju inteförrän vi sett vilka som sill 1. söka vid en eventuell utlysning. Det bör ocksåsägas att tjänsten rimligen bör kunna sökas av forskare från hela Norden.Vidare bör väl kompetensen rimligen också höjas ju snabbare tjänsten inrättas ochinnehavaren får möjlighet alt börja arbeta. Med det här sagda vill jag yrka bifall tillden moderata reservationen i utskottsbetänkandet. 88ARNE (): Det beslut som om kommeratt fatta om polisens arbetsformer innebär det s. k. andra steget i ett stortreformarbete för svensk polis. Huvuddragen i reformen syftar till att ytterligareeffektivisera polisen och starkare lokalt förankra beslutanderätten överpolisverksamheten. Utifrån de prioriteringar av resurser som regering ochriksdag beslutar om, får man nu på lokal och regional nivå ettavgörande inflytande över verksamhetens inriktning och resursfördelningen inompolisväsendet. Reformen innebär också en stark förankring avbeslutanderätten över polisverksamheten i de lokala polisstyrelserna. De förslag till reformering av polisverksamheten som meddagens beslut genomförs i två etapper bygger, med endast några få undantag, påförslag som vi presenterat års polisberedning. Det utskottsbetänkandesom vi nu behandlar från justitieutskottet är enhälligt, utom i frågan ompolisprofessuren, som jag skall återkomma till. Det innebär också etttillstyrkande av regeringens förslag i alla avsnitt. Denna stora politiska enighet om polisreformen är en storstyrka när förslagen nu skall omsättas i praktiskt arbete runt om i landet.Rikspolisstyrelsen och lokala polisstyrelser har också engagerat sig på ettföredömligt sätt för att i det praktiska polisarbetet genomförareformförslagen. Särskilt viktigt anser jag det vara att lekmännen ipolisstyrelserna får möjlighet att ingående informeras om och engagera sig isina förstärkta roller. Eftersom endast en av de sex motioner som avlämnats medanledning av regeringsförslaget har följts upp med en reservation i utskottetsbetänkande skall jag kommentera endast den. Det är den moderata motionen 281med krav på inrättande av en professur vid . Departementschefen har föreslagit att enforskningsverksamhet byggs upp med polisväsendet som ämnesområde. Den börenligt förslaget också knytas till . Departementschefen uttalarockså att denna polisforskning - i varje fall - bör byggas upp kringen professur i ämnet. I nuvarande läge bör dock, enligt förslaget, verksamhetenstarta på en något lägre forskningsnivå, och frågan om en professur bör väntanågra år. I budgetpropositionen föreslås medel för två tjänster som forskare iämnet polisforskning vid högskolan samt en administrativ tjänst. Med undantag av har justitieutskottettillstyrkt departementschefens förslag över hela fältet och avstyrkt kravet imotion 281. I utskottets skrivning har vi också instämt i de skäl förställningstagande i frågan som har utvecklats i proposition 81. Jag vill med de här kommentarerna yrka bifalltill förslagen i justitieutskottets betänkande nr 18 på samtliga punkter. Polisens arbetsformer m. m. 89ERKKI TAMMENOKSA (s): Jag har begärt ordet med anledning av minmotion, som jag väckte . Den gäller frågan om tvåspråkighet som meritvid antagning till polisutbildning. Flera arbetsgrupper och kommittéer har tagit upp frågan omtvåspråkigheten i samband med rekryteringsfrågor. Man har nämnt polisväsendetsom ett exempel på ett område där omfattande kontakter finns med personer somtalar andra språk än svenska. Man har påtalat att en generell förordning kanåstadkomma att ifrågavarande meriter beaktas. Jag har läst och läst men intehittat något konkret förslag i ärendet. Så är också fallet med dagensproposition. Visst har det åstadkommits några uppmjukningar ibestämmelserna, men dessa är inte tillräckliga. Den nordiska språkkonventionenkunde givetvis vara ett steg i rätt riktning. Så har jag tolkat utskottetsbetänkande. Man måste även formellt kunna ge kunskaper i ett invandrarspråk ettvärde. Polisens arbetsformer m. m. Givetvis bör det vara något av de stora s. k.invandrarspråken. polisutredning Rekrytering och utbildning inompolisväsendet har konstaterat "att poliskårens sammansättning på skildanivåer även avspeglar det förhållandet att en betydande andel av landetsbefolkning numera har invandrarbakgrund". Jag vill påpeka att det i bor närmare 1 miljonmänniskor som på ett eller annat sätt har invandrarbakgrund. har emellertidutskottet inhämtat uppgifter som jag inte kan kontrollera, men som givetvismåste antas vara sanna. Man säger att polisväsendet tar hänsyn till sökandesinvandrarbakgrund, eftersom man tydligen har anställt polisaspiranter medsådan bakgrund. Tvåspråkigheten har således varit en merit. Jag efterlyseremellertid att man mer formellt värdesätter tvåspråkigheten som en merit. Jag får nöja mig med de positiva beskedsom har framkommit i betänkandet i vad gäller rekrytering av polisaspirantermed invandrarbakgrund. Jag har således inget yrkande. 90 (): Jag vill göra en kommentar till ErkkiTammenoksas inlägg. Det ankommer på att lägga fastantagningskraven för polisyrket. Polisberedningen arbetade fram förslag tillvissa förändringar, bl. a. att värnpliktskravet skulle utgå. Den mjukade ocksåupp vissa andra tidigare gällande krav samt tillskrev arbetslivserfarenhet enökad betydelse. Detta har också anammats av . Enligt uppgift redovisas i beredningens betänkande att manhar tagit in aspiranter med invandrarbakgrund från nio länder. Det råder ingettvivel om att tvåspråkighet är en merit. Utskottet har även understrukit attdet är av värde att poliskåren företräder ett så brett befolkningsunderlag sommöjligt. Det är också riktigt som säger att andelen polisermed invandrarbakgrund ökar . Utskottet utgår från att det synsätt somkommer till uttryck i utskottets betänkande även framgent skall präglarekryteringsarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 4 (professur vid ) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 75 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:19Anslag fill brottsskadenämnden (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:20 m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:21 Anslag till rättshjälpm.m. 1984/85:100 delvis) Kammaren biföll vad utskottet i dessabetänkanden hemställt. 13 § Vissa anslag m. m. inom område Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /85:8 om vissa anslag m.m. inom område(prop. 1984/85:100 delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. 92 (): I utrikesutskottets betänkande nr 8konstateras att vår utrikesförvaltning ställs inför nya utmaningar på framförallt det säkerhetspolitiska och det handelspolitiska området. Dessa utmaningarskall mötas med i stort sett oförändrade resurser. Detta ställer stora krav.Svensk utrikesförvaltnings höga klass visas bl. a. genom den smidighet medvilken dessa nya krav har kunnat mötas. Det ger ett högt betyg åt dem somföreträder vårt land utåt. Man kan konstatera att antalet kvinnor ichefsbefattningar utomlands är mycket lågt. Låt mig uttrycka den förhoppningenatt det skall vara möjligt att väsentligt höja det antalet. Jag tror att svenskutrikesförvaltning skulle vinna på det. Vi har ju ett antal kvinnor med mycketgoda kvalifikationer. I det aktuella betänkandet frånutrikesutskottet behandlas ett stort antal anslag inom utrikesdepartementetsområde. Om de flesta anslag är partierna i utskottet överens. Konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärderoch nedrustning i medför betydande kostnader och ställer stora krav påutrikesdepartementets personal. Moderata samlingspartiet betraktar dennakonferens som utomordentligt betydelsefull, och vi är bekymrade över attresultatet än så länge är så magert. Det kan hända att de som befinner sigbakom kulisserna har en något annan uppfattning. Man kan tycka att åtgärder föratt minska spänningen i genom en ökad öppenhet i fråga om militäraövningar och förbandsflyttningar entydigt borde ligga i de båda maktblockensintresse. Moderata samlingspartiet försöker att inom konferensenföra fram idéer, som skall kunna häva de låsta positionerna. Vi har också ivåra freds- och nedrustningsmotioner givit en rad konkreta förslag för attkunna öka säkerheten i vårt närområde och i övriga . Vi konstaterar medglädje att dessa förslag nu finns med i förhandlingsarbetet. Vårt parti ägnar betydande tid och resurser för attinformera om viktiga arbete och om andra betydelsefullafreds- 7 protokoll 1984/85:96 Vissa anslag m. m. inom område Vissa anslag m. m. inom område Enligt vårt sätt att se är detta en självklar del i varjepolitiskt partis verksamhet. Detta är också bakgrunden till att vi har sagt nej tilldet föreslagna anslaget till Arbetarrörelsens fredsforum på 130 000 kr.Arbetarrörelsens fredsforum är ett samarbetsorgan mellan LO och detsocialdemokratiska partiet med uppgift att delta i arbetet för att skapaopinion för fred och internationell nedrustning. Enligt vår uppfattning bör denna verksamhet finansieras avmoderorganisationerna, som i det här fallet har helt unika resurser ochdessutom erhåller betydande statsbidrag. För speciella projekt kan medel dessutom sökas ur anslagetInformation om freds- och nedrustningssträvanden. De medel som anslagits för aktiviteter inom detta områdehar ökat kraftigt , från ca . i den senaste borgerligabudgeten till drygt 1,6 milj. kr. i den nu löpande budgeten. föreslårregeringen drygt 2,2 milj. kr. Moderata samlingspartiet har accepterat tidigarehöjningar men föreslår oförändrade anslag. Vi finner detta så mycket mer naturligt som informationenpå detta område kommer att kunna förstärkas genom de medel som tillförs genomfredslotteriet, som inbringat 20 milj. kr. Bara ränteinkomsterna från lotterietmedger en fördubblad aktivitet på detta område. Vi har mycket svårt att förstå utskottetsbehandling av vårt yrkande att de frivilliga försvarsorganisationerna skall hasamma möjlighet som andra organisationer att få stöd av medel frånfredslotteriet för ändamål som överensstämmer med de riktlinjer som gäller. När fredslotteriet annonserades medverkadeöverbefälhavaren.