prot · G8094 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:4 1 § Upplästes och lades fill handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöteroch ersättare för riksdagsledamöter har från inkommit bevis dels om aft (), , utsetts tillny ledamot av fr. o. m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag samt atf fill ersättare för riksdagsledamöter utsettsErik , , och Inga Gotffarb, (båda fp), dels om aft (), , utsettsfill ny ledamot av fr. o. m. sedan Kari-GustafMathsson (s) avsagt sig sift uppdrag samt atf till ersättare förriksdagsledamöter utsetts , , , ,, , och , (alla s). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit aft de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. 2 § Ersättare för statsråd AnL 1 TALMANNEN: Jag får anmäla atf () fr. o. m. den 3oktober 1984 inträtt - i stället för - som ersättare förLena . 5 protokoU 1984/85:1-6 Val av partigruppernas företrädare i talmanskonferensen 3 § Valav partigruppernas företrädare i talmanskonferensen AnL 2 TALMANNEN: Med stöd av 1 kap. 7 § och 7 kap. 12 § riksdagsordningenhar partigrupperna till mig anmält följande personer att utgöra partiernasföreträdare i talmanskonferensen: () () ()() (vpk) Till suppleanter har nominerats: () () i (c) Kersfin () Berfil Måbrink (vpk) Talmannen förklarade de anmäldapersonerna valda fill partigruppsföre-frädare och suppleanter italmanskonferensen för fiden till dess nästa lagfima började. Företogs val av 20 medlemmar och 20 suppleanter i . AnL 3 TALMANNEN: . Valberedningenhar berett de på föredragningslistan upptagna valen av medlemmar ochsuppleanter i . Den har därvid enhälligt beslutat om gemensammalistor. Förslagenframgår av en i kammaren utdelad promemoria. Sedan de gemensamma listorna upplästs av talmannen ochgodkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på resp. listor, valda för fiden intill dess val nästa gångägde rum; i (s) IngridSundberg (m) () ' Nr 4 HansNyhage (m) ' () yi rdiska () g, Kari-ErikHäll (s) BengtWesterberg (fp) BengtWiklund (s) LarsWerner (vpk) GunnelJonäng (c) KarinFlodström (s) UlfAdelsohn (m) LahjaExner (s) ThorbjörnFälldin (c) Per OlofHåkansson (s) LenaÖhrsvik (s) SiriHäggmark (m) OlleÖstrand (s) LillyBergander (s) i (s) EvaHjelmström (vpk) GunnarBjörk i (c) LarsUlander (s) BirgittaRydle (m) 5 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmed avsäger jag mig suppleantskapet i finansutskottet.Stockholm Kompletteringsval tid utskott, utrikesnämnden ochkrigsdelegationen Härmed avsäger jag mig mitt ordinarie ledamotskap avutrikesnämnden. Härmed avsäger jag mig suppleantskapet i utrikesnämnden.Stockholm Dessa avsägelser godkändes av kammaren. 6 § Kompletteringsval till utskott, utrikesnämnden ochkrigsdelegationen AnL 4 TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny ledamot ijustifieutskottet efter anmält och somny suppleant anmält . Vidare har socialdemokrafiska riksdagsgruppen anmält LarsAndersson som suppleant i näringsutskottet efter . partigrupp.har med anledning av och gjorda avsägelser anmält följande nya företrädare, nämligen somsuppleanter i finansutskottet och , somsuppleant i utrikesutskottet i , som ledamot iutrikesnämnden , som suppleant i utrikesnämnden Jan-ErikWikström samt som ledamot i krigsdelegation . Talmannen förklarade valda till ledamot i justitieutskottet (s) suppleanter i finansutskottet () BengtWesterberg (fp) suppleant i justitieutskottet () suppleanti utrikesutskottet i Röstänga (fp) suppleanti näringsutskottet () ledamot iutrikesnämnden () suppleant i utrikesnämnden () ledamot i krigsdelegation () 7 §Anmäldes och bordlades 1984/85:14Boende- och nytfoparkering på gatumark 8 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den 3oktober 1984/85:22 av i (vpk) fillindustriministern om strukturförändringarna inom speeialsfålsindustrin iBergslagen: Överenskommelsen mellan regeringenoch stålindustrin om strukturförändringar inom specialstålsindusfrin börjar nufå följder för de enskilda människorna och för Bergslagen. De första beslutenom nedläggningar har kommit i och med aff ägarna beslutat lägga ner stålverk 2i . 300 personer kommer aft föriora sina arbeten utan att några nyajobb erbjuds. Följderna för de enskilda och för i första hand kommun,men också för hela regionen, blir allvarliga. De anställda protesterar mot nedläggningsbesluten och harockså presenterat underlag som visar att nedläggningen inte är nödvändig ochdessutom blir dyrare för företaget än fortsatt drift. Kostnaderna förarbetslösheten som drabbar samhället är givetvis oräknade, varför ennedläggning framstår som eft mycket dåligt alternativ ur alla synvinklar. Regeringens mofiv för aft driva fram uppgörelsen omspecialstålet var bl. a. atf man vUle samordna specialstålsindusfrin så att mankunde utkräva eft s. k. ägaransvar. Som motprestation från statens sidagenomfördes avskrivningar av lån som de berörda bolagen upptagit hos staten. Mot bakgrund av den nu aktuella utvecklingen vill jagfråga industriministern: Avser industriministern atf tanågra initiafiv för aff de anställdas bedömningar av nedläggningarnasekonomiska följder skall få en chans atf sakligt bedömas före nedläggning avmetallurgin i ? Vad tänker regeringen föreslåför åtgärder för aff möta en än större arbetslöshet, som blir följden avfortsatta nedläggnngar i Bergslagen? 1984/85:23 av () till bostadsministern omdef aviserade förslaget om fastighetsskatt på egnahem och fritidshus: I proposition 1983/84:40 bil. 9bostadsdepartementet sägs, under p. 3.2 En staflig fastighetsskatt fr.o.m.1985, bl.a. följande: "Def är ocksä från bostadspolitisk synpunktangeläget, trots grundsynen att omfördelningsåtgärderna skall omfatta samtligatyper av bostäder, att söka undanta vissa grupper av fastighetsägare från denstatliga fastighetsskatten. Jag tänker då främst på de småhus- ochfritidshusägare, som på grund av att de har förvärvat sin fastighet undersenare är, ofta har onormalt höga kostnader. Egnahem och fritidshus som harförvärvats bör därför undantas frän fastighetsskatten år 1985.De bör dock successivt föras in årgångsvis i systemet med början ." I lagrådsremissen om statlig fastighetsskatt, beslutad den26 , sägs beträffande denna fråga bl.a. följande: "Som jag har nämnt bör övergångsvis ävenvissa fastigheter som har förvärvats undantas frånfastighetsskaften. Jag anser aff en sädan undantagsregel bör gälla för småhussom har förvärvats . Som skäl för ett undantag med dennautformning kan anföras att överlåtelsepriserna på småhus harvarit höga och aft förvärven har skett utan atf parterna har haft vetskap omden kommande fastighetsskatten. De småhusägare som har köpt sitt husundersenare år bör därför ges ett skäligt rådrum för aft anpassa sin ekonomifill de nya förutsättningarna. Med hänsyn fill aft införandet av én statligfastighetsskatt aviserades (prop. 1983/84:40 bil. 9) börundantag däremot inte medges för förvärv som har skett efter utgången av år1983." I pressmeddelande från av den 16september framgår aff fastighetsskatten är avsedd att tas ut från samfligafastigheter utan undantag. Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställa följandefrågor till bosfadsministern: Kommer regeringens förslag tillstatlig fastighetsskatt atf innehålla något undantag för eller annan form avkompensation till de småhus- och fritidshusägare som förvärvat sina hus underfiden ? Om svaret på fråga 1 är nej - vadär i så fall skälet till detta? Om svaret på fråga 1 är nej - påvilket sätt skall i så fall de småhusägare som köpt sitt hus ,utan vetskap om den kommande fastighetsskatten, kunna "anpassa sin ekonomifill de nya förutsättningarna"? 1984/85:24av () fill statsministern om åtgärder för att förbättra densvenska ekonomin: I den regeringsförklaring somavgavs vid öppnande ger statsministern en mycket glättad bild avSveriges ekonomi. Nedgången i samhällsekonomin sägs vara bruten. Det finns otvivelaktigt ljuspunkter i svensk ekonomi.Detta är emellertid helt normalf i en god internationell konjunktur. I sambandmed t. ex. högkonjunkturen 1979-1980 var utvecklingsbilden likartad.Utvecklingen bröts då av den andra oljekrisen. Förhoppningsvis slipper vi nu enliknande chock för ekonomin. Mitt i högkonjunkturen finns def dock anledning aff pekapå några oroande utvecklingstendenser, som varslar om problem som är besvärandeför svensk ekonomi. Den första gäller arbetslösheten. Sysselsättningen ökar,säger statsministern i regeringsförklaringen. "Arbetslösheten är nu lägreän ." Jämförelsen är dock mindre relevant. 1982 befannvi oss i slutet av den längsta och djupaste lågkonjunkturen efter andravärldskriget. vände konjunkturen, och har vi en godinternafionell konjunktur. Atf jämföra den ekonomiska utvecklingen under dessaår är som att jämföra äpplen och päron. Vikfigare att konstatera är aft arbetslösheten , mitti högkonjunkturen, är högre än i någon /ågkonjunktur (ochfidigare ), och detta trots aft de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna är mer omfattande än i nägon tidigare högkonjunktur. Den öppnaarbetslösheten har f. ö. enligt AKU-siffrorna legat högre än 1982 underalla månader utom augusti. Statsministerns omdöme i regeringsförklaringengrundar sig alltså på denna enda notering. Till det kommer attarbetslöshetstiderna tenderar att bli längre, dvs. många arbetslösa får väntaallt på att få ett jobb. Defta inger allvarlig oro. Den andra gäller inflationen. Den sjunker, sägerstatsministern. "Def är en huvuduppgift för den ekonomiska polifiken attfå ner inflationen." Det är riktigt att inflationstakten just nu sjunker, menvikfigare att konstatera är aff den ligger betydligt högre än inom såväl EG somOECD totalt. Inflationstakten avspeglar bl. a. kostnadsutvecklingen, som iSverige går snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. Def innebär atf defkonkurrensförsprång som 1981 och devalveringar gav oss håller på aftätas upp. Inflationstakten har också legatbefydligt högre än den inflationsjustering som gjorts av denstatliga skatteskalan. Inflationsskyddet uppgick till medaninflationen översteg . är motsvarande siffror 4 resp. 7ä8%. Redan detta innebär en urholkning av den skattereform som riksdagenbeslutade om 1982. Om inflafionen pä detta sätt år tillåts höjaskatten, blir effekterna mycket påtagliga. Regeringen har nuföreslagit att det automatis- ka inflationsskyddet skall avskaffas. Vad som skall kommai stället vet vi ännu ingenfing om. Om avvikelsen mellan justering av skatteskalan ochinflation är lika stor som kommer halvaskattereformen , på ca , aff i slutet av dettadecennium ha återtagifs genom skaftehöjningar. Marginalskatterna kommer iviktiga inkomstlagen att ha skärpts med . Utan någonjustering alls blir skatfeskärp-ningen givetvis ännu större. Regeringens avsikter strider mot 1982 årsskatteöverenskommelse, där det heter atf def skall finnas någon form av"skydd mot inflationen", alltså mot inflafionen och inte mot t.ex.regeringens inflafionsmål. Def torde råda ganska stor enighet ommarginalskatternas negativa effekter på samhällsekonomin. Def är mot denbakgrunden angeläget aft efter 1985 gå vidare och ytterligare sänkamarginalskatterna. Den sista punkten jag i detta sammanhang vill peka pågäller budgetunderskottet. En viktig förutsättning för en framgångsrikantiinflafionspolifik är en stram budgefpolifik. Erfarenheterna från 1970-talefvisar eft klart samband mellan finanspoUtikens uppläggning i och vårrelativa inflationstakt. Långfidsufredningen förutsatte i sitt balansalternafiv atfstatsbudgeten skulle behöva förstärkas med sammanlagt18 miljarder kronor. Hur dessa budgetförstärkningar bör fördelas över fiden är,enligt LU, en sfabiliseringspolifisk fräga som måste bedömas mot bakgrund avdef aktuella konjunkturläget. Högkonjunkturen har av allt atf döma nu nått sin kulmen.En konjunkturomsvängning förutses av de flesta bedömare framåt 1986. Det ärangeläget aff utnyttja def goda konjunkturläget och genomföra de nödvändigabudgetförstärkningarna innan def är . Dessa måste enligt vår meningkomma till stånd genom utgiftsminskningar. Skattetrycket är sä högt i Sverigeaff def inte kan skärpas ytterligare. Av långsiktigt strukturella skäl måsteutgiffsnedskärningarna fortsäfta ocksä efter 1985, men man måste då haberedskap aff av sysselsäftningspolitiska skäl balansera dem med skattesänkningaroch arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Mot den bakgrund som här redovisats vill jag fillstatsministern ställa följande frågor: Vilka åtgärder kommer regeringenatf föreslå för att komma fill rätta med den allvarliga arbetsmarknadssituationen? Vilka åtgärderkommer regeringen att föreslå för aff nedbringa den svenska inflafionstaktentill internafionell nivå? Vilka åtgärderkommer regeringen aff föreslå för aff säkersfälla aff skattereformgenomförs enligt infenfionerna och infe urholkas genom ett ofullständigtinflafionsskydd? Vilka åtgärderkommer regeringen att föreslå för atf efter 1985 fortsättamarginalskaftesänkningarna? Vilka åtgärderkommer regeringen att föreslå för atf åstadkomma en betydande del av den budgetförstärkning somenligt Nr 4 9 § Meddelande om frågor Meddelades atf följande frågor framställts 1984/85:40 av (c) fill jordbruksministern omavgifterna enligt miljöskyddslagen: beslutade aftavgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen skall tas ut enligtett sysfem som innebär aft avgiften fas ut i förhållande till den fid som åtgårför hanteringen av enskilda ärenden. Detta beslut i har fått fill konsekvens atf enjordbrukare i fått betala . till miljö- och hälsoskyddsnämnden iBorlänge utan aft hans företag åsamkat nägon skada över huvud taget.Myndigheterna far dessutom betalt för rena rufinärenden och debiterar dä detenskilda företaget /tim. Vad ämnar jordbruksministern göraför aft komma till rätta med den försämring av rättssäkerheten somtillämpningen av miljöskyddslagen har medfört? 1984/85:41 av Bertd () till jordbruksministernom avgifterna enligt miljöskyddslagen: har pä förslag avregeringen fatfat beslut om uttag av avgifter för fillsyn och prövning enligtmiljöskyddslagen. Förslaget mötte stor kritik från bl. a. nafurvårdshåll.Kritiken har vuxit efter aft beslutet trätt i kraft. Mot dennabakgrund vill jag fråga: Är jordbruksministern beredd atf takonsekvenserna av kritiken och ompröva utformningen av avgiften så att den inteleder fill en försämring av miljöskyddet? 1984/85:42av () till utbildningsministern om försöksverksamheten inomgymnasieskolan: Vid behandlingen av proposition1983/84:116 beslöt under förra att viss försöksverksamhetskulle genomföras inom gymnasieskolan. gjorde därvid en del tillägg, som gällde bl. Verksamheten bör nu ha kommit igång, och med anledning därav ber jag atf till utbildningsministern fåframställa följande frågor: I vilkenomfattning bedrivs den planerade försöksverksamheten i gymnasieskolan? att försöksverksamheten nu fått en tillfredsställande omfattning? att vidtaga ytterligare åtgärder i syfte att skapa ett bättreunderlag för reformarbetet inom gymnasieskolan? 1984/85:43 av () tilljustitieministern om åtgärder mot det ökade antalet våldsbrott: Våldsbrottsligheten fortsätter aftöka. Sommarens många rapporter i massmedia om våldsbrottsligheten, och särskiltom våldsbrott som riktat sig mot kvinnor, har väckt berätfigad uppmärksamhet.Detta gäller såväl gatufridsvåldef som det våld som sker inomhus. Mångamänniskor - i synnerhet kvinnorna - är rädda för att gå ut. Även på små orterkan det kännas otryggt på gator och torg. Vad avser statsrådet att göra på såväl kort som lång sikt för atfminska antalet våldsbrott? 1984/85:44av () fill utbildningsministern om fördelningen av årselevplatsernai gymnasieskolan: beslöt regeringen aft deårselevplafser i gymnasieskolan som länsarbetsnämnderna inte hadeianspråktagit skulle återföras till , för att sedanomfördelas. I samband med omfördelningen återlämnade bl.a. länsskolnämnden iMalmöhus län 254 årselevplafser på den s.k. lilla ramen. Huvuddelen av deåterlämnade platserna utgjorde länsskolnämndernas reserver i fråga omlärlingsutbildning, LA-kurser och högre specialkurser. Därmed försvann denbuffert som behövdes för väntade anspråk från kommunerna. finns nuett redovisat behov av mellan 500 och 600 årselevplafser. Vid en frågedebatt om ökat antalutbildningsplatser i Lunds gymnasieregion ställde jag en direkt fråga tillstatsrådet : "Vad avser statsrådet atf göra för affundvika liknande problem , och vad händer med de LA-kurser ochlärlingsplatser som har dragits in genom SÖ:s dammsugning? De kommer säkert,i den arbefsmarknadssitua-fion som råder, att behövas ." Jag fickinget svar då. är höstterminen långt liden och behovet av årselevplafserför LA-kurser och högre specialkurser är väldokumenterat, varför jag uppreparfrågan: Vad avser utbildningsministern atfgöra för att hjälpa länsskolnämnderna i den akuta situationen och för attundvika att en liknande situafion uppstår under kommande är? 1984/85:45av Hans Nyhage (m) till kommunikationsministern om taxiägarnas anslutning tillgemensam beställningscentral: i har ibeslut meddelat faxiägarna i , atf samtligaskall tillhöra en gemensam beställningscentral. Dispens från att ingå i dennamedges t. o. m. . Beslutet om obligatorisk anslutningsskyldighet strider motvad en mycket stor majoritet av invånarna, myndigheterna och taxiägarna i Markskommun anser vara riktigt. Man hävdar med bestämdhet atf den nuvarande organisafionenbäst gagnar människornas och samhällets intressen. Är kommunikationsministern bereddmedverka till att nu gällande lagstiftning ändras så, aft taxiägarna i enkommun, t. ex. , ej kan åläggas atf ingå i en enda gemensambeställningscentral? 1984/85:46 av () till finansministern omlöntagarfondernas medelsbehov: I beslut om införande avlöntagarfonder beslöts att fem fonder skulle inrättas och aft var och en av demskulle få 400 milj. kr. att disponera för aktieköp. För aft finansieralöntagarfonderna beslöts dels om en vinstdelningsskatf på , dels om enhöjning av tilläggspensionsavgiften . I propositionenberäknades de totala intäkterna bli , vilket såledesmotsvarade den beslutade totala medelsramen för löntagarfonderna. har beräknat attvinstdelningsskaften och löneavgiften kommer aff inbringa drygt 4miljarder kronor. Fondernas beslutade medelsbehov för både 1984 och 1985 kommersåledes aft finansieras . Med hänvisning fill def anfördavill jag fråga finansministern om han är beredd att föreslå aft någonvinstdelningsskatf och någon extra löneavgift fill löntagarfonderna inte skallutgå . 1984/85:47av () till statsrådet om sysselsättningenvid Uddevailavarvet: Sysselsätfningssituationen vidUddevallavarvet är mycket bekymmersam. Orderbeläggningen är såotillfredsställande atf personal snart måste varslas om uppsägning. Olika förslag har förts fram, bl.a. av de fackligaorganisafionerna, som skulle innebära att def akuta hotet mot Uddevallavarvetundanröjs. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag frågabiträdande industriministern : Vilka åtgärder är statsrådet bereddatt vidta för att trygga sysselsättningen vid Uddevallavarvet? 1984/85:48 av () fill statsrådet om skoimporten från : har skoimporfenfrån ökat kraffigt. Den utgör ett hot mot delar av densvenska, redan fidigare hårt trängda, skoindusfrin. Som konkurrensmedel brukas infe bara priset utan också enproduktutformning och en marknadsföring som skulle kunna beskrivas som"märkesintrång". Situationen för de närmast utsatta svenska företagen äralarmerande, och jag vill därför fråga utrikeshandelsministern: Hur bedömer statsrådet effekternapå den svenska skoindusfrin av den nu pågående tjeckiska säljoffensiven? Är statsrådet beredd aff i årsprotokollsförhandlingarnamed fa upp de problem det tjeckiska agerandet vållar på densvenska marknaden och pä den svenska försörjningsberedskapen? 1984/85:49 av () fill statsrådet om def reducerade bidraget fill vikarier: Under föregående beslöt enriksdagsmajorifet, bestående av socialdemokraterna, och moderatasamlingspartiet, aff skära ned filläggsbidrag i den del somanvändes fill vikarier vid lärares sjukdom eller tjänstledighet. Därigenominfördes i vissa fall s. k. lärarlösa lektioner och lärarlösa dagar igrundskolan, och i vissa fall byttes undervisning uf mot tillsyn. frågade jag om statsrådet , medanledning av de starka opinionsyttringar mot beslutet som då kommit tilluttryck, var beredd atf ompröva beslutet. Svaret var nej. har undervisningen varit i gång underhöstterminen, och def kommer allt fler vittnesbörd från kommunerna om beslutetsolyckliga konsekvenser. Mot denbakgrunden vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet nu beredd atf omprövabeslutet om def reducerade bidraget fill vikarier? 10 § Kammaren åtskildes .