prot · G80986 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag känner väl till bestämmelsen ikärnsäkerhetslagen. Jag satt själv med i den utredning som förbereddelagstiftningen, och vi hade mycket långa diskussioner om just detta. Det harsagts i andra sammanhang, och jag vill påpeka att Sydafrikalagen är unik.Därför hade det enligt min uppfattning varit mycket lämpligt att i dennalagtext också införa speciella bestämmelser om teknikexporten. Vikan jämföra med krigsmaterielexporten, där vi har en lagstiftning som gällergenerellt för alla länder, precis som kärnsäkerhetslagen. Men det oaktat har FNbeslutat om vapenembargo, som den har anslutit sig till. nya lagen har regeringen här i gått vidare och skärptvapenembargot, trots att det egentligen inte skulle behövas - vi har en mycketbra krigsmaterielexportlag, där det anges exakt till vilka vi får sälja vapenoch krigsmateriel. Just på grund av Sydafrikafrågans unika karaktär finns detalltså all anledning - även om vi har en generell lagstiftning - att specielltta upp detta med teknikexporten. Fråganom kärnteknik är särskilt viktig när det gäller . och Sydafrikahar samarbetat på kärnenergi- och kärnvapenområdet. Jag ifrågasätterom det inte är ett brott mot icke-spridningsavtalet, som syftar till att överhuvud taget inte bidra till att befordra någon som helst kärnenergiteknik iSydafrika, varken för kraftproduktion eller för vapenpro- duktion.Det är bakgrunden till de krav som vi från vpk:s sida har framfört i dessasammanhang. När det gäller vill jag upprepa vad jag sadeförut, nämligen att vi gott hade kunnat göra en markering, som inte hade kostatoss någonting. Det hade inte varit ett slag i luften utan en opinionsbildandeåtgärd, som det hade varit bra att genomföra. Beträffande befrielserörelsernasoch andras åsikter, som vi har talat om, har SWAPO i , precissom ANC i , begärt sådana här åtgärder. Förbud mot investeringar i och Exporten av kärnteknologi täcks in av den lagsom antogs 1984. Den skärpning av vapenembargot som talade omgäller också i högsta grad kärnvapen lika väl som andra vapen. När detgäller , som har berörts av och andra, har diskussionenlagts upp så, att någon har sagt att man tror att det i första hand är möjhgtatt uppnå vissa typer av importstopp utan att därmed överge . Någonannan tror att man skall kunna suspendera från och därmed sHppade GATT-regler som gäller. Ytterligare någon föreslår, liksom vpk, att detskall införas vissa typer av importregleringar, att det bör gå att sökaundantag i . Det är så att suspension inte finns i , och därmed fallerden punkten. Importstopp står i direkt strid med , om det riktarsig mot ett land och inte är orsakat av egna svårigheter. Det är det ju intefråga om i detta fall.' Jag vill ta upp en fråga som är viktig med tanke på hur viskall agera internationellt. Om vi följer de framlagda förslagen och säger attdet inte gör så mycket om vi bryter mot reglerna löper vi en mycket stor riskatt skulle vinna en process mot när det gällde att lösa entvist i . är nämligen inte på något sätt oklara på dessa punkter,utan de är mycket klara. Jag föreställer mig att det inte är på det sättet vivill bidra till den internationella opinionsbildningen, att skullevinna en process mot . Jag tror att om vi skulle genomföra den typen avåtgärder skulle man tyvärr le i mjugg i . Då återstår det andra förslaget som har lagts fram. Mankan, som jag tror att har sagt, söka undantag från , s.k. waver. Det är en sorts befrielseirån sina förpliktelser inom GATT.För att få ett sådant undantag från fordras det rent tekniskt att man hartvå tredjedels majoritet. Det är också underförstått att syftet med enframställan om undantag skall vara förenligt med syften, där en ökningav handeln är ett centralt element. Och det är inte precis relevant i falletmed , där man i stället vill minska handeln. Inget land har hellerhittills fått godkännande för att på det sättet kunna genomförapolitiskt motiverade handelssanktioner. Så även med detta andra förslag attformellt söka undantag från - och inte bara strunta i dem - löpervi, eftersom är tydliga, stor risk att bli nedröstade. Då vinnerSydafrika mot i och skulle därmed naturligtvis också vinna en Förbud mot investeringar i och poäng i den internationella debatten om isoleringen avSydafrika. När vi har en stor enighet och när alla i påallvar vill vidta sådana åtgärder som har betydelse i internationelltsammanhang, låt oss då inte köra in i en återvändsgränd där vi i själva verket,genom vårt handlingssätt, skulle riskera att stödja , om vi verkligengenomför dessa förslag internationellt. Det vore ingen hjälp för att stärka deninternationella opinionsbildningen. 19 (vpk) replik: Jag tar upp det sista först. GATT-reglernaoch vår anslutning till dem är självklart mycket komplicerade saker. Men hålländå med om, , att GATT-reglerna - som jag sade i mitt förstaanförande -verkligen inte har tillkommit för att ge stöd åt ett sådant systemsom det i . Vi kan väl vara överens om att det inte är andemeningen idessa internationella bestämmelser, som har tillkommit för att främjautvecklingen för alla människor. Ur den synpunkten har man åtminstone enmoralisk ryggrad när man tar upp ett sådant här resonemang. Jag tyckte också att egen redogörelse förde olika GATT-bestämmelserna skulle kunna öppna möjligheter att ta upp endiskussion om detta. Om vi fortfarande, precis som när vi talade om den förrafrågan, är överens om att Sydafrikaproblemet är ett unikt internationelltproblem där vi har agerat - så långt har rätt - i strid med våraandra principer i sådana här frågor, och det är rätt agerat, kan det ocksågälla i den här frågan. Här tycker jag att det blir en skiftning i MatsHellströms diskussion. Här svängerhan plötsligt tillbaka till formaliteter iinternationella organisationer och lämnar det moraliska anslag som finns ipropositionen och som kommit fram i första anförande, som jagtyckte var mycket bra. Vi kan inte helt plötsligt när det dyker uppinternationella bestämmelser som är svåra och komplicerade bara hänvisa tillformaliteter och säga: Det går inte. Jag tycker fortfarande att det finnsanledning att regeringen tar fasta på vad vårt parti har sagt i den här frågan. Visst finns det lagbestämmelser när det gäller exporten avkärnteknologi och sådana saker, men det finns också här en speciellomständighet och det är att de facto, fast det inte är offentligtpreciserat och omtalat, är en kärnvapenmakt och har kärnvapen. Vi bör intehjälpa till att bygga ut detta ytteriigare genom att tillåta någon som helstexport av kärnteknologi till den staten. säger att jag skulle ägnamig åt formaliteter. Men det räcker inte att vi sitter och är nöjda i den härkammaren. Vi önskar bidra till en internationell påtryckning i verkligheten motSydafrika. Då är verkligheten också vad vi och andra länder gör, hur vi agerari de internationella organisationerna. Då tror jag för min del att det skullevara till direkt skada för saken, att kunna skapa internationella påtryckningarpå , om skulle gå fram med förslag där vi riskeradeatt bli nedröstade, där vi riskerade att i en internationellorganisation skulle vinna mot oss. De skulle vinna mot oss just påisoleringsfrågan. Det skulle vara en framgång för dem, inte för de internationellapåtryckningarna mot dem. är tyvärr entydiga, handlar om att öka handeln. Det som kan bryta upp är om FN:ssäkerhetsråd med de bestämmelser FN har beslutar om en handelsbojkott motSydafrika. Vi önskar få till stånd en sådan allmänhandelsbojkott mot . Därför tillhör vi de tyvärr alltför få länderna iFN som driver den frågan. Vi kommer att fortsätta från den svenska regeringenssida att med all kraft vi förmår driva kravet att skallbesluta om en allmän handelsbojkott mot - som vi i så fallnaturiigtvis ställer upp på. Slutligen skall jag ta upp en fråga som berörts tidigare,nämligen de olika förslag som har funnits i olika utskott om tidsgränser, omvilken typ av kriterier som skall tillämpas när man bedömer dispenser ochannat. Jag tror liksom utrikesutskottets företrädare att detta iförsta hand är en praktisk fråga. När vi skall bedöma företagens ansökningar omdispenser, som vi av olika skäl anser alltför omfattande, är det självfalletatt vi redan nu försöker göra en helhetsbedömning där vi väger in olika element- såsom utvecklingen i allmänhet i företagen och andra kriterier än despecifikt uppställda. Det måste man göra, och det ger redan nuvarandelagstiftning möjlighet till. Det hela är en fråga om hur man praktiskt hanterar lagen,och jag är överens med de företrädare för olika partier som har sagt att det ärmycket viktigt vilken praxis regeringen nu utvecklar. Det är viktigt för attlagen i praktiken skall innebära den skärpning som vi alla är överens om ärnödvändig. Förbud mot investeringar i och 21PÄR (): Avskyn mot apartheidpolitiken i haren mycket bred förankring i svensk folkopinion. Det har också visat sig myckettydligt under denna debatt . är det enda land i världen som har rasismen somett element i sin konstitution - som alltså har en konstitution som bygger påen minoritets förtryck av en befolkningsmajoritet på rasmässiga grunder. Det ärsåledes olagligt i att bortse från människors hudfärg och ras ochbehandla dem lika. Det finns förvisso många avskyvärda regimer i världen ochmånga länder där det i och för sig finns ett förtryck, som på många sätt kanjämföras med det som finns i , men är ändå unikt genom attdet är en stat som är uppbyggd på en rasistisk ideologi. De försök som hargjorts att göra kosmetiska förändringar av apartheidpolitiken är inte särskiltdjupt rotade. Det slag som har riktats mot bl.a. UDF - den nya bredaorganisation som har arbetat i för att få en annan ordning till stånd- visar hur oförsonlig regimen är mot alla som försöker åstadkomma en ändring idemokratisk riktning. 3 protokoll 1984/85:86-88 Förbud mot investeringar i och Vi har alla ett ansvar när det gäller att arbeta för enannan ordning i , även vi som lever i andra länder. Vi har ett ansvarför att medverka till att isolera internationellt - detta på tvågrunder. För det första finns den moraliska grunden. Vi får intevara delaktiga i apartheidpolitiken. Vi kan inte försvara att vi är med via t.ex. svenska företag och tjänar pengar på apartheidpolitiken. Det är ett motivtill att försöka minska våra ekonomiska kontakter med så mycket som möjligt.Det här är naturligtvis en fråga som var och en som i sin dagliga gärning, isitt företag, har relationer till bör fundera över. Det är en frågavi bör ställa oss som konsumenter, nämligen på vad sätt vi vill varainvolverade i apartheidpolitiken. Men vi har också anledning att försöka praktiskt påverkautvecklingen i . Vi kan göra det genom politiska markeringar, och vikan göra det genom att försöka skapa ett ekonomiskt tryck mot regimen iSydafrika som kan påverka utvecklingen. Det råder ju inget tvivel om att detinternationella trycket mot det dåvarande var en bidragande orsak tillatt upphörde att vara en rasiststat och blev det fria , ävenom det egna folkets befrielsekamp naturligtvis var det viktigaste. Det står helt klart att enskilda svenska insatser inte pånågot märkbart sätt påverkar den sydafrikanska ekonomin, utan förutsättningenför att våra åtgärder skall få någon effekt är att vi får andra länder med oss.Som här har framhållits är vi inte så ensamma om att vidtaensidiga åtgärder mot , utan andra länder gör detsamma ellerdiskuterar att göra det. För att bidra till att skapa en samordning av de olikatyper av påtryckningar som kan aktualiseras i skilda industriländer har detbildats en västeuropeisk samarbetsorganisation mellan parlamentariker som ärengagerade i Sydafrikafrågan - against Apartheid, AWEPA. Den organisationen har också många medlemmari den här kammaren. Det är vår förhoppning att detta samarbete skall kunnabidra till att öka det internationella trycket mot . Det bordeegentligen ligga i alla folkgruppers i intresse att så snart sommöjligt få till stånd en avveckhng av apartheidsystemet. Ju längre detnuvarande förtrycket pågår, desto våldsammare kan man räkna med attkonsekvenserna blir den dag då människorna inte längre finner sig i förtrycket. I det aktuella betänkandet behandlas en rad motioner, somjag har väckt tillsammans med partikamrater. I motion 962 vill vi attdefinitionen av krigsmateriel skall utvidgas. har liksom andraFN-stater ett embargo på krigsmateriel till . Men det finns mångaprodukter som har dubbel användning, dvs. både civil och militär, och som dettidigare har varit möjligt att exportera till . sker det en vissskärpning på detta område genom att viss datautrustning, terrängfordon ochdrivmedel också klassas som krigsmateriel. Därmed har man gått önskemålen i minmotion en bra bit till mötes. Jag tycker att det är ett värdefullt steg framåt. I motion 963 föreslår vi att skall arbeta för ettoljeembargo mot . Det finns redan ett oljeembargo, som bl. Men vi tycker såledesatt även bör delta i ett oljeembargo mot . Visserligen är visjälva inte oljeexportörer i någon nämnvärd omfattning, men via bl. a. vårsjöfart kan vi ändå bli involverade i oljehandeln med , och det ärnaturligtvis djupt olyckligt. Detta krav har jag själv ställt ,men ännu har det inte lett till något egentligt resultat. Det faktum attdrivmedel nu räknas som krigsmateriel kan dock anses vara ett steg i denriktning som jag är ute efter. Jag misstänker att det finns anledning attåterkomma till den här frågan . Imotion 964 tar vi upp ett mycket speciellt problem i , nämligen attföretag kan klassas som s. k. key points, dvs. De företag somklassas som sådana måste vidta en lång rad försvarsåtgärder. De måste självasätta upp säkerhetsstyrkor osv. De säkerhetsrisker man vill värja sig mot ärnaturligtvis åtgärder från företrädare för den svarta befolkningsmajoriteten.Företagen i fråga blir alltså ett led i apartheidsystemets försvar av sinaorättvisor och ett försvar mot befolkningsmajoritetens krav på en demokratiskutveckling. Om ett företag klassas som key point eller ej är hemligt. Det äralltså svårt att veta vad som gäller. Det kan mycket väl vara så att ävensvenska företag ingår i detta system, dvs. att svenskägda företag direkt ingåri försvaret av apartheidsystemet. Det är naturligtvis en ganska skrämmandetanke. Vi som står bakom motion 964 har föreslagit att regeringen skall försökautreda huruvida svenska företag är inblandade i detta system. Utskottetssvar är något svävande. Man säger nej till en utredning men förklarar sedanändå att man självfallet anser att regeringen bör utnyttja de vägar som stårtill buds för att klargöra om svenska företag är klassade såsomnyckelfunktioner. Detta uppfattar jag som att utskottet i praktiken tillstyrkervad vi föreslår i denna motion. Därför finns det anledning för oss att varanöjda med utskottets svar på denna punkt. Motion1542 tar upp kravet på bojkott av . Denna fråga har redan diskuterats ikammaren. är inte med i . Det hindret föreligger inte. Det finnsett dekret från , som visserligen inte - vilket - innebär ett renodlat exportförbud men innebär förbud mot export avnaturresurser från . Eftersom underströk att det inte varett renodlat exportförbud, frågar man sig om handelsministern har kännedom omnågra varor som exporteras från och som inte i någon form innehållernaturtillgångar från . Vill man förbjuda export av naturtillgångar frånNamibia, har man i praktiken därmed förbjudit all nu aktuell export frånNamibia. MatsHellströms argumentation när det gällde just förbudet mot import av varor frånNamibia var väldigt egendomlig på många sätt. Att åberopa att det inte är ettrenodlat exportförbud är som sagt inte särskilt relevant, eftersom den faktiskaexporten från såvitt jag vet alltid innehåller någon form avnaturresurser från . Sedansade att det skulle vara märkligt att inte bojkotta förtryckarenSydafrika men däremot bojkotta offret . Men har just krävtatt man skall förbjuda export av naturresurser från Förbudmot investeringar i och Förbud mot investeringar i och Namibia.Jag vill då fråga om uttalande här skall uppfattas som ettavståndstagande från innehållet i dekret nr 1 från . Även SWAPO, befrielserörelsen i , har förordatdetta exportförbud. Anser att SWAPO har fel, när organisationenvill ha ett förbud mot export av varor från ? Såvitt jag kan förståborde vi faktiskt, naturligtvis med de begränsade möjligheter till kontroll somvi har, ändå göra vad vi kan för att få stopp på importen från . Det ärmöjligt att man skulle kunna klara detta med en frivillig överenskommelse ochatt man borde försöka den vägen först, men det viktiga måste vara att vi fårett stopp på importen från . Den strider såvitt jag förstår mot dekretnr 1 från . Den lag som vi nu skall ta ställning till innebär på mångasätt skärpningar. Men den har i synnerhet en svag punkt som jag ser det,nämligen 8 §, vilken gör det möjligt för företag som gör vissa åtaganden attundantas från kontroll. Vi har i motion 168 krävt en ändring på denna punkt.Det vore angeläget att fortsätta att kräva att alla företag som vill görainvesteringar i också får sin dispensansökan prövad av regeringen.Detta krav har inte fått något stöd av utskottet. Självfallet får vi studerautvecklingen för att se om det finns risk för att 8 § försvårar våramöjligheter att på ett effektivt sätt kontrollera att lagen efterlevs. I våra motioner har vi allmänt tagit upp kravet på att manskall försöka finna möjligheter att åstadkomma ytterligare ekonomi.skasanktioner mot . Det stora hindret är helt klart medlemskapi . Jag har i en motion tagit upp denna fråga och menar där att viändå bör arbeta för att se om man kan antingen utesluta eller suspenderaSydafrika ur . Självfallet skall vi inte göra det på det sätt som MatsHellström tänker sig, alltså framlägga ett förslag och sedan ta ett nederiag iGATT, utan vi måste genom att utnyttja våra diplomatiska kanaler försöka skapade politiska förutsättningarna för ett sådant beslut i som vi skulle viljaha. Avslutningsvis vill jag framhålla att den lagstiftning somvi nu har fått är ett viktigt steg på vägen. Den breda opinionen på dettaområde är värdefull. Det är beklagligt att maler sig ur. Jagkonstaterar dock att är politiskt ganska isolerade i sin syn på hurman skall hantera relationerna till . tror nog knappast ens Reaganregeringen i längrepå det aktiva engagemanget som ett sätt att få en ändring till stånd iSydafrika, utan är väl ensamma som den ståndaktige tennsoldaten isin inställning. Jag tänker inte ställa något säryrkande, för att intekrångla till tillvaron vare sig för talmannen eller för kammaren, men givetviskommer jag att stödja de reservationer som stöder mina och mina kamratersmotionsyrkanden. ställde en fråga som kanskebehöver ett klarläggande. har möjligen missuppfattat vadNamibiadekretet innebär. Namibiadekretet innebär att man förbjuder prospektering,utvinning, försäljning, utförsel m. m. av naturtillgångar som sker utanNamibiarådets samtycke. har, som jag sagt, stött resolutionen som åberopardekretet, och vi har understrukit betydelsen av att det respekteras. Det finns heller inget svenskt företag i sombedriver verksamhet av den art som anges i dekretet. Eftersom vi har förbud motinvesteringar, är det också utomordentligt osannolikt att något sådant företagskulle kunna uppkomma. Om ett svenskt företag direkt ger sig in på detta, voredet ju klart lagstridigt. Ett indirekt förfarande, genom förvärv av ettutländskt företag, skulle inte få dispens, så det är en rent teoretisk diskussion. Vi har uppmanat de privata och statliga företagen attfölja dekretet. Vi har också sagt i propositionen att när vi nu inför en nylag, vill vi samla upp de olika rekommendationer som finns utöver själva lagen.Vi kommer att gå ut med en ny rekommendation till de privatanäringslivsorganisationerna, där vi återigen fäster deras uppmärksamhet påNamibiadekretet. Det är vad man kan göra för att följa dekretet. Det behövsingen lagstiftning om importförbud. Dels har vi nästan ingen import, dels måsteen handelsboj kött mot - av skäl som man i mycket hög grad är överensom här i kammaren - genomföras av . Om enskilt startar en handelsbojkott, skulle detta- det är i varje fall min övertygelse - i den internationella debattenuppfattas som kosmetika. Det skulle uppfattas som att gör någonting påett område där det inte kostar oss något. Jag är rädd för att vi därmed ickeskulle bidra särskilt positivt till den internationella debatten. Vi skulle dåinte framstå som så seriösa som vi nu verkligen gör, när vi i stället tar ossan det som är svenska intressen i och gör begränsningar där. Förbudmot investeringar i och 23PÄR () replik: Jag tror inte att jag har missuppfattatinnebörden i Namibiadekretet. Det framgick också av vad självsade, att det innebär bl. a. förbud mot utförsel av naturtillgångar utanNamibiarådets samtycke. För att import från skall vara förenlig med dekretnr 1, fordras antingen att det är varor som inte innehåller naturtillgångarfrån -finns det någon import från som inte innehållernaturtillgångar? -eller också att importen sker med samtycke.Finns det någon import som sker med sådant samtycke? Såvitt jag förstår,innehåller den i och för sig blygsamma import som sker från Namibianaturtillgångar, och vidare sker den importen utan samtycke.Alltså måste denna import strida mot dekret nr 1. Jag känner inte till att dekret nr 1 skulle på något sättvara villkorat med ett krav på att bojkotta . Jag kännerinte heller till att Förbudmot investeringar i och SWAPO skulle ha hävdat vill ha en bojkott av varor från under förutsättning att det ocksåsker en bojkott av . Jagskulle tro att såväl som SWAPO anser att ett svenskt beslut omförbud mot import från - eller en frivillig överenskommelse someffektivt stoppar sådan import - är mycket tillfredsställande, även om vi intesamtidigt riktar en bojkott mot . Anf.24 (): Först vill jag säga att det är mycket bra att vi återigen tar upp delarav den svenska Sydafrikapolitiken till en lång och intensiv debatt i kammarenoch att vi får ett beslut om skärpningar på väsenthga punkter. Sammantaget s. k. betänkande från och den propositionvi nu behandlar en bra översikt över dagsläget i apartheidregimens Sydafrikaoch . De ger också en bra sammanfattning av den svenskaSydafrikapolitiken och FT*i-arbetet. Närjag säger att vi nu debatterar "delar av" den svenska Sydafrikapolitikenvill jag därmed markera att jag tycker att det fattas något väsentligt - inte ioch för sig i debatten, utan i utredningen och propositionen. Denna begränsningligger också i själva rubriken för propositionen - förslag till lag om förbudmot investeringar i och . Jaghade, som framgår av mitt särskilda yttrande, önskat att vi nu stod i begreppatt också skärpa vår hållning och skära av andra delar av det ekonomiskasamröret mellan och . För ett sådant beslut i kammaren i dagger emellertid inte utredningen och propositionen tillräckligt underlag. Vadjag närmast efterlyser är möjligheten att begränsa importen av sydafrikanskavaror liksom självklart av produkter från . Visst finns det en delresonemang kring detta i utredningen och propositionen, men de verkar ha gjortspliktskyldigast och utan några större ambitioner. Möjligheterna att göra någotåt handeln med avfärdas, som vi redan har hört, med GATT-reglerna.När det gäller är det handelns ringa omfattning och lättheten attkringgå ett förbud genom att exportera via som får motiverauppgivenheten. Jag skulle gärna vilja redovisa varför jag tycker att det här är en såviktig del av en trovärdig svensk Sydafrikapolitik. Avde varor från som vi importerar svarar frukt och fruktkonserver förden största delen - 1982. Det är också de produkter vi som konsumenterkonfronteras mera direkt med. Vi märker inte så mycket av t. ex.ferrolegeringar och krom. Precissom den osedvanligt stora enigheten i kammaren antyder, är också de allraflesta svenskar väl medvetna om vad apartheid innebär och tar avståndfrån vad regim står för. De är också väl införstådda med att Sverigehör till de länder som har gått längst i sin politik gentemot , och destöder denna politik.