prot · G80917 · 1984-12-31 00:00:00 — Delar möjligen den uppfattning somregeringschefen lär ha gett uttryck åt, nämligen att man i Iranhåller på att bygga upp demokratin med minutiös noggrannhet? Har man deninställningen, då är ju regeringens attityd i den här frågan fullt förståelig.Jag vill bara kraftigt understryka att jag för min del inte delar denuppfattningen om regimen i . Vad gäller frågan om mänskliga rättigheter iIran kan det rimligen inte råda något tvivel om regeringens syn.Utrikesministern har upprepade gånger deklarerat vår syn på frågan om mänskligarättigheter och framfört vår kritik här i kammaren. Det har också gjortsbilateralt från den sida till . Det har gjorts i FNfrån den sida och redovisats här i kammaren avutrikesministern. Utrikesministern har f. ö. i samtal med Iransambassadör återigen klargjort vår inställning när det gäller de mänskligarättigheterna i . Så på den punkten kan det rimligen inte råda någottvivel. Sedan till frågan om etiken - det som vi nu talar om. Jagskulle endast kunna förstå fråga över huvud taget om han ocksåhade sagt att vi inte skall ha gäststuderande från . Men det är ingen somhar ifrågasatt att 400 studenter från betalade - det är skillnaden - vaddet kostar det svenska utbildningssamhället att bedriva utbildning. 'Det tyckerjag är riktigt. handlar det om 50 till som vill bli tandläkare, och eftersomdet rör sig om tjänsteexport kommer den iranska regeringen att ersättautbildningen. Då säger ni att vi börjar hjälpa regeringen i . De studenter som är här och som också kommit från till Sverigeunder Khomeinis tid får utbildningen betalad av det svenska samhället - och detråder såvitt jag vet full enighet om detta i den här kammaren. Jag tycker inteatt ert resonemang går ihop. Jag menarverkligen att skall man bedriva utrikespolitik måste man se till situationen ivarje land för sig med utgångspunkt i de allmänna värderingarna. Jag kan intekomma till någon annan slutsats än att det vore felaktig utrikespolitik om viskulle bidra till att isolera regeringen i . Jag anser att det vore felväg. 41JAN-ERIK (): Det finns förvisso många blodiga regimer ivår värld , men jag tror att det är få som kan mäta sig med regimjust . Det är just i ljuset av denna bedömning som det är så viktigt att intebara diskutera denna fråga som ett utslag av handelspolitik. Det är möjligt,som regeringen framhåller,att det här kan vara god affär. Enligt min mening är det framför allt exempelpå dålig moral. 42 (vpk): Herr talman'. Det finns ett antal iranska studenter iSverige. känner jag inte till proportionerna, men jag utgår från att en stordel av dem som är här är motståndare till den prästregim som sitter i . Detär det första jag vill framhålla. När de andra, de som eventuellt är anhängaretill regimen, kom hit vet jag inte - det kanske är . Det är ialla fall ett dåligt argument använder. är det ju konkret såatt man skall spä på med ytterligare 50 studenter som skall utbildas tilltandläkare, som är handplockade av prästregimen i . har vi fått fram en fulldokumentation på vilka ohyggliga brott prästregimen har begått. Då kan det välinte vara något fel att vi börjar agera, när statliga intressen är inblandade,och att vi säger stopp just för att markera för regimen att vi har ögonen påden och inte kommer att tillåta denna utbildning. 43 (): säger att det inte rimligenkan råda någon tvekan eller något tvivel om den inställningnär det gäller . Jo, herr talman, och jo, herr utrikeshandelsminister, närgapet mellan ord och handling blir tillräckligt stort uppstår både tvekan ochtvivel. Detta är en av de allvarligaste aspekterna i den här affären. försöker befria sig från ansvar genom attsäga att varje land måste bedömas för sig och att man skall göra envälstrukturerad utrikespolitisk analys. Det skulle vara väldigt intressant attfå höra hur man lyckas strukturera sin utrikespolitiska analys så väl att mankommer fram till att mördarregimen i är en lämplig samarbetspartner förden . Överläggningenvar härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1984/85:48 om skoimporten från har frågat mig hur jag bedömereffekterna på den svenska skoindustrin av den pågående tjeckiska säljoffensivensamt om jag är beredd att i årsprotokollförhandlingarna med taupp de problem det tjeckiska agerandet vållar på den svenska marknaden och förden svenska försörjningsberedskapen. Importen av skor från är sedan ett antalår föremål för kvantitativ begränsning. Medanledning av klagomål som inkommit från svenska skotillverkare har kommerskollegium undersökt utvecklingen av importen avläderskor från . Klagomålen gäller en starkt ökande import tillomotiverat låga priser. har konstaterat att åtgärder måttevidtas för att tillförsäkra den svenska herrskotillverkningen rimligakonkurrensförutsättningar. Tillgången på läderskor är ett viktigt inslag i densvenska försörjningsberedskapen. Jag vill erinra om att år 1977fastslog att det för att upprätthålla den produkfionskapacitet som erfordras avförsörjningsberedskapsskäl bör produceras 2-2,5 miljoner par läderskori landet. Skall denna produktionskapacitet kunna upprätthållas, måste desvenska tillverkarna ges möjlighet att verka under rimliga konkurrensvillkor. Mot denna bakgrund har regeringen tagit upp frågan vid deårsprotokoll-förhandlingar som äger rum med i syfteatt nå en fillfredsställande lösning. I ljuset av vad som framkommer vidförhandlingarna får från svensk sida övervägas om ytterligare åtgärder blirnödvändiga, t. ex. en antidumpingprocedur i enlighet med . 45 (): Jag tackar utrikeshandelsministern försvaret. Det är ett positivt och bra svar. Utrikeshandelsministern poängterarsaker som kommerskollegium har pekat på. Jag vill här bara kort uttrycka att det skulle vara olyckligtom vår försvarsberedskap minskade på grund av skoimporten från Tjeckoslovakien.Jag tackar än en gång för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1984/85:34till lagutskottet /85:41 och 42 till justifieutskottet /85:43 tillskatteutskottet /85:45 Bil. 14 §Allmänpolitisk debatt (forts, från prot. Att trygga alla människors rätt till en godlivsmiljö i vidaste mening har varit ett övergripande mål för socialdemokratinända sedan partiet bildades. Den demokratiska socialismen formulerades som ettalternativ till den rovdrift med människor och naturresurser som följde i detkapitalistiska systemets spår. I detmiljöpolitiska program som det socialdemokratiska partiet antog vid kongress konstaterades att människans miljö varallvarligt hotad. Varningssignalerna kom a|lt tätare både här hemma ochutomlands. Jag vill citera programmets beskrivning av den pågåendemiljöförstörelsen: "och vattendragen växer igen och förorenas.Utsläppen från industrier och uppvärmningsanläggningar hos oss och påkontinenten sveper över vårt land, surar ner luften, sjöarna och marken. Fisketfördärvas och betingelserna för jord och skogsbruk försämras, rost ochförvittring påskyndas. Kemiska ämnen som används i industrien, jordbruket ochi hushållen förgiftar vår omgivning. Växter och djurlivet skadas." Vad det socialdemokratiska partiet ville påvisa var att degrundläggande villkoren för mänskligt liv på jorden hotas om vi inte rättanpassar oss till de naturligt givna förutsättningar som moder jord håller ossmed. Även om kärnvapenupprustningen framstår som det allvarligaste hotet motmänsklighetens överlevnad, kan vi också på andra vägar genom oförnuftigt ochkortsiktigt handlande allvarligt äventyra mänsklighetens framtid. Industrialiseringen har under vårt sekel skapatförutsättningar för en i stora delar av världen framgångsrik kamp mot nöd ochfattigdom. Men den har också haft en annan sida. De risker för miljöförstörelseoch misshushållning med knappa resurser som följt i spåren av en i många andraavseenden positiv utveckling har gett socialdemokratin anledning att slå fastatt miljöförstörelsen måste hejdas och förstörd miljö så långt som möjligtåterställas. Hushållningen med naturresurser och omsorgen om miljön kaninte överlåtas åt marknadskrafterna och det privata vinstintresset. Deninsikten är gammal inom socialdemokratin. En i verklig mening aktiv miljöpolitikmåste föras under samhällets ledning och ansvar. Socialdemokratin drev dessa frågor i regeringsställningunder . Vi satsade på forskning och utbildning, pålagstiftning och administration samt på en aktiv samhällsplanering för att hushållamed mark och vatten och säkerställa markområden för rekreation, friluftslivsamt vetenskapliga och kulturella ändamål. Vi skyddade stränderna från bebyggelseoch slog vakt om allemansrätten. Industrins utsläpp begränsades. Våra vattenrenades genom en omfattande utbyggnad av kommunala reningsverk. En produktkontrollag infördes för att begränsa de kemiskariskerna. Åtgärder drogs i gång för en bättre avfallshantering. Vi tog itu medförsurningsproblemen och ställde arbetsmiljöfrågorna i fokus. världsmiljökonferens i blev avstamp fören betydande aktivitet från sida i det internationellamiljövårdsarbetet. Detta var, herr talman, en kort och ofullständig summeringav socialdemokratins insatser . Jag har erinrat om dessa insatsereftersom man av och till i miljödebatten vill förneka dem. Genom omfattande partimotioner drev vi miljöfrågornavidare under oppositionsåren. I regeringsställning har det socialdemokratiska partietrustat sig för att föra miljökampen vidare. Ett nytt miljöprogram harutarbetats. I detta program slår vi fast att en gynnsam ekonomisk utvecklinginte får köpas till priset av rovdrift på naturen eller risker för människors hälsa. Vislår fast att det övergripande målet för vår politik är att trygga allamänniskors rätt till en god livsmiljö nu och . Miljöförstörelsen och misshushållningen med knappanaturresurser har animerat en diskussion om tillväxten som mål för denekonomiska utvecklingen. Man pekar på avigsidor och avarter inomindustrisamhället, miljöförstörelsen, den sociala utslagningen, befolkningskoncentrationeni vissa regioner och utarmningen i andra. Industrivärldens tillväxt har under varitlåg. Vissa av de problem som tidigare utpekats som en följd av den ekonomiskatillväxten har under dessa år förvärrats. Vi möts av rapporter fränolika länder om hur den sociala utslagningen ökat. Hela orter och iblandregioner har utarmats på grund av industrinedläggningar. Det är sålunda inte tillväxten i sig som skapar problemför oss. Problemen har uppstått därför att tillväxten delvis fått ske medbortseende från mänskliga, sociala och miljömässiga konsekvenser. Att trygga alla människors rätt till en god livsmiljökräver därför en helhetssyn på samhällsutvecklingen, en helhetssyn som omfattarbåde ekonomisk utveckling, hushållning med naturresurserna och hänsyn tillmiljön. Vi står inför utmaningen att förena ekonomi och ekologi. Insatserna fören aktiv miljöpolitik och åtgärderna för att trygga sysselsättningen och , densociala välfärden måste gå hand i hand med varandra. För att exemplifiera meden aktuell debatt: Vi skall skydda fjällnära skogar och gemänniskorna i de norrländska glesbygderna rimliga möjligheter att försörja sig. Vi måste ta vårt ansvar inte bara för dagens människorutan också för kommande generationer. Vi måste göra vår insats i deninternationella gemenskapen i dessa mänsklighetens överlevnadsfrågor. Efter dessa mera principiella synpunkter på miljöpolitikeni stort vill jag redovisa hur regeringen driver arbetet i två av de frågor somspelar en särskilt betydelsefull roll i dagens miljödebatt. Utvecklingen på kemiområdet, som i många avseendenbidragit till att förbättra vår tillvaro, har medfört ökade riskerför människor och miljö. En av de första åtgärderna den nya socialdemokratiskaregeringen vidtog var att tillsätta en särskild kemikommission. Vi hade fått avslag på en sådan begäran när vi motionsvägen aktualiserade dettakrav under de borgerliga regeringsåren. har haft till uppgift att försöka ta ettsamlat grepp över de problem det här är fråga om. Tillsynen över tillverkningoch import måste skärpas. Det framtida jord- och skogsbruket måste bedrivasutan ett risktagande för hälsa och miljö. Effekterna i arbetslivet avotillräcklig information och kontroll av de kemiska ämnen som utnyttjas hargenom inträffade skador, sjukdomar och genetiska risker för kommande generationermed breda streck understrukit behovet av samordnade insatser när det gällerforskning, lagstiftning, tillsyn och information på detta område. Det är minförhoppning att vi på basis av utredningens förslag och de synpunktersom kan komma fram under remissbehandlingen skall kunna skapa trygghet förmänniskor och miljö i ett samhälle där kemikalieanvändningen ökar på olikaområden. Det får inte vara så, att man skall behöva riskera liv och hälsa föratt kunna försörja sig. Jag behöver inte närmare beskriva den miljökatastrof somhotar oss i luftföroreningarnas och försurningens spår. Från hela världen nåross larmrapporter om försurningens härjningar. Naturen förgiftas, skogar döroch sjöar blir livlösa. Människor drabbas, luftvägssjukdomar ökar, allergierblir allt vanligare. Korrosionen förorsakar stora materiella skador. Oersättligavärden går till spillo när luftföroreningarna drar fram mot kulturbyggnaderoch konstverk. drog vi i slutsatsenatt luftföroreningar och andra orsaker till försurningen av mark och vattenkunde leda till katastrofala följder för vår miljö. Vi försökte vinnaförståelse för angelägenheten av internationellt samarbete i denna fråga vidFN-konferensen . Vi drev frågorna i olika internationella organ och ibilaterala kontakter med våra grannländer. Den socialdemoktratiska regeringen lade 1976 fram ettåtgärdsprogram för att halvera våra egna svavelutsläpp.Programmet har genomförts, men vi kan konstatera att detta inte ärtillräckligt. hotas ca 20 000 sjöar. I vissa områden är vårtgrundvatten i fara. Våra skogar påverkas och skadas. Vi måste gå vidare. För detta krävs både nationella och internationellainsatser. Det var socialdemokratin som fick forma åtgärdsprogrammet förragången ett sådant lades fram. Vi måste nu lägga fram ett nytt program för deåtgärder som krävs i kampen mot detta allvarliga miljöhot. Orsakerna till de omfattande försurningsskadorna är flera.Utsläppen från förbränningsanläggningar är en tung faktor. Industriutsläpp ochbilavgaser, samt produktionsmetoder i jord- och skogsbruket är andraförsurningskällor. Forskarna diskuterar orsak och verkan och en inbördessamverkan mellan olika faktorer och dessutom hur klimat och markbetingelserinverkar. Stor enighet råder emellertid om att en begränsning av luftföroreningarnaär ett verksamt och nödvändigt medel om vi vill komma till rätta med problemen. Därför skärpte regeringen kraven på rening av utsläppenfrån förbränningsanläggningar. Därför tillsatte regeringen en särskildaktionsgrupp för att samordna de sju direkt berörda statliga verkens insatsermot försurningen och ge regeringen-underlag för ett nytt åtgärdsprogram.Aktionsgruppen har avlämnat sin rapport och den remissbehandlas . Därefterskall åtgärdsprogrammet slutgiltigt utformas. Samfidigt har regeringen fortsatt att driva på dessafrågor i det internationella samarbetet. föreslog deövriga nordiska länderna, att vi gemensamt skulle utforma ett program förECE-konventionens medlemsländer för att minska svavelutsläppenmed i och . Programmet presenterades i vidECE-konventionens första möte på ministernivå . I dag- litet drygtett år senare - har vi fått med oss 20 länder på detta nordiska program. Särskilt viktigt är det att markera att detta är enangelägenhet för både öst och väst. Öst och väst måste i denna fråga förenas ikampen mot en gemensam fiende som bara kan besegras genom samverkan över allagränser. Därför är det glädjande att vi numera bland de 20 ländernaäven kan räkna in , , och . Jag är fullständigt medveten om att en 30-procentigreducering av svavelutsläppen bara är ett första steg mot att bryta den farligatrenden i denna viktiga miljöfråga. Det är ändå angeläget att så många ländersom möjligt redan nu är beredda att vidta konkreta åtgärder. Uppgiften blirdärför att söka vidga kretsen av länder som ansluter sig till programmet. När det gäller skador på skog är det uppenbart att svavletinte är den enda boven. Forskarna blir allt säkrare på att kväveföroreningarnahar stor betydelse. Biltrafiken står för en stor del av kväveutsläppen. För åtgärder mot bilavgaserna talar även att deavgashalter som uppmätts på trafikerade gator - inte bara i , utanäven i ett flertal andra större städer - ligger överVärldshälsoorganisationens gränsvärden och bedöms kunna ge risker förmänniskors hälsa. Det är alltså dags att skärpa avgasreningskraven för bilar. Självfallet underlättas \åra möjligheter att genomföradessa åtgärder om det kan ske i samverkan flera länder emellan. Därför fannregeringen det angeläget att inbjuda representanter för de länder som ärangelägna att övergå till blyfri bensin och effektiv avgasrening tillett samarbete i dessa frågor. Två expertmöten har hållits här iStockholm. Vid det senaste kunde representanterna för tio länder bli överens omatt blyfri bensin i viss utsträckning bör kunna finnas tillgänglig redan under1986. Experterna ansåg vidare att avgasreningskraven bör skärpas till en nivåsom motsvarar den som f. n. gäller i . Samarbetet fortsätter nu under svenskt ordförandeskap, ochexpertgruppen kommer att träffas igen för fortsattadiskussioner. Det internationella samarbetet när det gäller åtgärdernaför att begränsa såväl svavelutsläppen som kväveutsläppen avser önskvärdaförändringar . Hur ska vi då i vårt land gå vidare? Låt oss först ochfrämst slå fast att vår ambition är att även i fortsättningen vara pådrivande ikampen mot försurningen. På den hållna socialdemokratiskapartikongressen redovisade jag ett program i tio punkter: Utsläppen frånindustrins processer reduceras med sikte på en halvering. Möjligheterna tillytterligare avsvavling tillvaratas. Ett fortsattkraftigt internationellt agerande. Siktet skall vara inställt på att få medalla europeiska länder på det nordiska programmet. Det innebär att utsläppen iEuropa som helhet skall minskas med minst en tredjedel . Kväveoxidutsläppen påverkar i allthögre grad försurningen av miljön. De måste därför kraftigt minskas. Minskadeutsläpp från bilarna. Övergång till blyfri bensin och s. k. katalytisk avgasreningsnarast möjligt och med siktet inriktat på samverkan med andra länder i Europasom verkar för ett snabbt genomförande av dessa åtgärder. Åtgärder föratt minska utsläppen också från de tunga dieseldrivna fordonen. Åtgärder föratt minska kväveoxidutsläppen från energiproduktion och industriprocesser. Åtgärder föratt minska användningen av handelsgödsel i jordbruket. Åtgärder föratt minska försurningen genom skogsbrukets produktionsmetoder. Förstärktainsatser för forskning, rådgivning och information. Vi måste få veta mer menockså bättre kunna ta hand om det vi vet. Fortsattkalkning för att klara de akuta problemen i sjöar och vattendrag. Detta bör vara inriktningen när detgäller det åtgärdsprogram som vi skall arbeta fram på basis av den aktionsplansom nu är under remissbehandling. Regeringen bedömer riskerna för ytterligare skogsskadorsom allvarliga. Riskerna för skogsskador är en huvudanledning till attytterligare åtgärder för att minska utsläppen måste vidtas, så attskadorna såväl för samhället som för enskilda kan minskas eller heltelimineras. Jag har, herr talman, fått mottainterpellationer i försurningsfrågan från ett antal centerpartiriksdagsmän. Jagerbjöd mig att svara på dessa interpellationer i samband med denallmänpolitiska debatten, alltså . Interpellanterna har emellertid uttalatönskemålet att få svaren . Då jag lovat att tillmötesgådetta önskemål, kommer jag för dagen att avstå från att gå in på de merakonkreta frågor som man har ställt till mig i dessa interpellationer. Jag vill emellerfid redan nu framhålla att jag hälsar medtillfredsställelse att visar intresse för att stödja regeringensambitioner i denna viktiga miljöfråga. När det gäller kampen motluftföroreningar och försurning kan vi föra den med brett stöd från svenskafolkets sida. Jag är övertygad om att svenska folket sätter stort värde på omvi i denna allvarliga fråga kan gå till verket med samlad kraft. Tar vi fastapå den enighet som i grund och botten råder i dessa frågor, kommer också vårmöjlighet att uppträda med fasthet och övertygelse i det internationellasamarbetet att stärkas. Att vi når framgång i det internationella samarbetet ären avgörande förutsättning för att det allvarliga hotet mot vår miljö på grundav luftföroreningar och försurning skall kunna avvärjas. Vi har utan tvekan under den allra fåttinternationellt genomslag för vår kamp mot denna allvarliga fara för skogar ochsjöar och för människors hälsa. Den framgången har vi inte uppnått genom attbara sitta och titta på - som uttrycke sig i går, när hanvärderade den socialdemokratiska regeringsinsatsen i denna fråga. Visocialdemokrater kommer oförtrutet att föra kampen mot denna allvarligamiljöfara vidare såväl nationellt som internationellt. resultatet av sitt arbete. Utredningen tillsattes för attvi skulle få möjlighet att genomlysa de problem som drabbade vårlivsmedelsförsörjning i samband med den ekonomiska utvecklingen under deborgerliga regeringsåren. Målsättningen har varit att åstadkomma enlivsmedelspolitik som kan mötas med förtroende av såväl producenter somkonsumenter. När jag läser vad som sägs och skrivs i första hand fråncenterpartistisk sida om det arbete som pågår och om hur man innan utredningenlagt fram sina förslag redovisar socialdemokratiska ståndpunkter som inteföreligger, förstår jag att här är andra intressen ute och går än omsorgen omjordbruksnäringen och möjligheterna till en livsmedelspolitik som kan mötas medförtroende av både producenter och konsumenter. Jag beklagar denna iver hos att användajordbrukarna för sina partipolitiska syften. hoppas uppenbarligenpå att man skall kunna få människorna att tro att socialdemokratin både villödelägga landskapet och beröva glesbygden dess försörjningsmöjligheter. Jag avstår från ytterligare kommentarer till dess att vihar utredningens förslag på bordet. Låt mig bara få säga att socialdemokratininte har som mål att avhända landet produktionsresurser utan att underlätta föri detta fall jordbruksnäringen att utnyttja dem bättre och för ändamål som merasvarar emot våra behov. Vi vill främja en jordbruksnäring som har framtiden försig och som i mesta möjliga mån kan stå på egna ben. Jordbruket skall kunnapåräkna samhällets stöd för en sådan utveckling. Jag hoppas , herr talman, på att vi skall kunnafå en konstruktiv och saklig debatt om vår livsmedelspolitik - en fråga somverkligen angår alla samhällets medborgare. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 47ARNE i (): Det fillhör de allmänpolitiska debatternasbåde brist och förtjänst att de inlägg som görs kanske inte berör precis sammaämnesområde. Vi har i moderata samlingsparfiet gjort den uppdelningen att jaghåller mig fill frågor som är närmare kopplade till den jordbrukspoliuskasektorn och att i ett senare inlägg behandlar de miljöpolitiskafrågorna, som kanske närmare hade anknufit till det anförande somjordbruksministern höll alldeles . Den jordbrukspolitiska debatten har under den gångnasommaren getts näring från olika håll. Att en pågående jordbruksutredning, somdessutom generöst gett offentlighet åt expertmaterial under arbetets gång, hargett anledning till debatt, är närmast en självklarhet. Tyvärr har debattenibland blivit felaktig då detta expertmaterial gjorts till livsmedelskommitténsställningstaganden och för den skull förorsakat missförstånd. Detta är attbeklaga men kan kanske inte undvikas. har sitt sistasammanträde , och av naturliga skäl kan jag inte vare siginifiera eller delta i en debatt om de frågor som kommittén har att behandla. Vi kommeratt ge klart besked när vi hållit vårt justeringssammanträde och då vislutligen presenterar vår produkt. Annan debattstimulans har också erbjudits.