prot · G80945 · 1984-12-31 00:00:00 — för budgetåret1984/85 till alternativt till strålskyddsinstitutet förvidare befordran, för att medverka till en finansiering av verksamheten vid enhetenför radiologisk onkologi. I enlighet med motionens förslag beslöt jordbruksutskottetoch sedermera om ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Jag förutsätter att regeringen har sett till attverksamheten vid enheten för radiologisk onkologi fått de medel som erfordrasför att forskningen där skall kunna fortsätta i oförminskad omfattning. De frågor som jag ställde i början av mitt anförandehinner jag kanske inte upprepa, men jag hoppas att statsrådet har uppfattat democh kan ge de besked som jag har efterfrågat. Det är i dagens lägeinte möjligt för mig att ytterligare kommentera frågan. Budgetpropositionenlämnas i vanlig ordning . 21BÖRJE (); Jag anser ändå att frågan iir av sådan vikt -inte minst för forskare och övriga anställda - att åtminstonde de som ärnärmast berörda ur anställningssynpunkt borde få ett besked, om det nu inte gäratt ge ett svar här. Frågan till statsrådet kvarstår: Hur ser statsrådet påangelägenheten av att denna forskning får fortsätta och att den personal somfinns tillförsäkras ett besked om fortsatt anställning? Det gäller enlångsiktig forskning med tre- ochfyraåriga försöksperioder, och det år helt orimligt att låta denna forskning fåknappt ettåriga besked om hur man skall finansiera sin fortsatta verksamhet. Understrykas kan också att cancerkommittén i en skrivelsetill jordbruksministern har framhållit betydelsen av att vi i vårt land kanbibehålla en sakkunskap och experimentell erfarenhet inom ett område som ärnödvändigt för prövning av strålningens och cancerogena substanserstumörframkal-lande verkan. Det är väl ändå inte meningen att låta dennaforskning rinna ut i sanden? Om ändrade direktiv för översynen av reglerna för antagningtill högskolan Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1984/85:212 om ändrade direktiv föröversynen av reglerna för antagning till högskolan Per har - mot bakgrund av en nyligenpublicerad rapport - frågat mig om jag är beredd att ändra direktiven tilltillträdesutredningen på så sätt att kommittén inte är bunden av att föreslåfortsatt meritvärde för arbetslivserfarenhet. Av direktiven till tillträdesutredningen framgår att jaginte ser meritvärdering av arbetslivserfarenhet som ett sätt att mätastudielämplighet. Däremot anser jag att det är ett ändamålsenligt sätt attfrämja en varierad erfarenhetsbakgrund bland de studerande och att ta hänsyntill yrkeserfarenheter som kan vara av betydelse för en sökt utbildning. Enligtmin mening är det rimligt att ha ett sådant inslag i ett tillträdessystem därförväntad studielämplighet även fortsättningsvis måste vara det främstaurvalskriteriet. har att prövai vilka fall arbetslivserfarenhet skall tillgodoräknas i det framtidaurvalssystemet samt i vilken omfattning och på vilket sätt detta skall göras. Iunderlaget för utredningens överväganden ingår givetvis alla de erfarenheter -både positiva och negativa - som finns av de nuvarande reglerna, dokumenteradei såväl den av Per åberopade rapporten som många andra undersökningar,resultatredovisningar och debattinlägg. Något skäl för att på grundval av enenskild helt döma ut arbetslivserfarenhetens roll i meritvärderingssammanhangser jag emellertid inte. Några ändringar i utredningens direktiv är därför intemotiverade. 23PER (); Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Arbetslivserfarenhet är uppenbariigen minst av allt någonstyrka när det gäller att bedöma förutsättningarna till framgång inom den högreutbildningen. I den rapport som jag har tagit som utgångspunkt för min frågakonstateras; "Arbetslivserfarenheten tycks sänka prognosvärdet hos antag- Om ändrade direktiv för översynen av reglerna för antagningtill högskolan ningspoängensom är en summa av betyg eller motsvarande och arbetslivserfarenhet." Utredningen pekar för sin del på tre olika möjligaanledningar till att så är fallet. De som kommer in med hjälp av poäng förarbetslivserfarenhet kommer ofta in med lägre medelbetyg än de som kommer inutan arbetslivserfarenhet, påpekas det. De som har poäng förarbetslivserfarenhet kommer in senare i utbildningen och har ofta förloratstudievana och har även sämre aktuella kunskaper, sägs det vidare. De medarbetslivserfarenhet, konstateras det till slut, är i allmänhet äldre, harofta familj och försörjningsplikter samt olika sociala engagemang. Detta göratt de ofta har mindre tid att koncentrera sig på studierna. Däremot säger utredningen att betygen normalt har detbästa prognosvärdet för framgång i högre utbildning. Mot denna bakgrund är det litet svårt att se förnuftet ien regeringspolitik där arbetslivserfarenhet uppenbarligen även i framtidenskall tillräknas meritvärde, medan - för att hänvisa till en annan debatt somLena och jag har haft med varandra- betygens värde skall minskas.Dvs,: man håller fast vid det som har dåligt prognosvärde och lägger mindretonvikt vid det som uppenbarligen har ett gott prognosvärde. Vad som, herr talman, händer, med den grundsyn som gör sig till talesman för, är ju att vi inom ramen för entotalspärrad högskola tar in studerande som uppenbarligen har sämreförutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen än de studerande som faktisktinte kommer in. Varför gör sig utbildningsministern till företrädare för dennatyp av uppochnervända världen-resonemang? Varför inte säga som det är, nämligenatt det vore av värde att låta tillträdesutredningen pröva alla tänkbara formerav antagningssystem och inte från början vara låst vid någonting som den enaforskningsrapporten efter den andra dömer ut som otidsenligt när det gäller attbedöma möjligheterna till framgång i studierna? säger statsrådet som ursäkt för att man ändå skallbehälla arbetslivserfarenheten som meritgrundande faktor att den gör att manfår in studerande med olika erfarenhetsbakgrund. Men om de studerande som dåkommer in, oavsett vilken erfarenhetsbakgrund de har, har sämre förutsättningaratt tillgodogöra sig utbildningen i fråga, är det väl inte ett argument för atthålla fast vid ett otidsenligt antagningssystem. sade statsrådet att tillträdesutredningen färmöjlighet att bedöma den här frågan mot bakgrund av alla tillgängligaforskningsrapporter. Jag skulle vilja fråga statsrådet: det någontillgänglig forskningsrapport som stöder antagandet att man har störreförutsättningar att klara högre utbildning, om man har arbetslivserfarenhet änom man har tagits in på grundval av sina betyg? 24Utbildningsminister : Herr talman! I vad gäller antagning tillhögskola står jag bakom den inriktning som har slagit fast. Riksdagenhar därvid betonat att högskolan har vissa sociala mål. har alltidvarit emot infriandet av dessasociala mål, och vi lär inte komma överens den här gången heller.Riksdagsmajoriteten och socialdemokraterna menar att det är viktigt att gemänniskor möjlighet att tillgodoräkna sig arbetslivserfarenhet, Pä sä sätt kande få utbildning som inte har fått någon chans till sådan. De här arbetslivserfarenheterna skall kunna räknas in, såatt man får en mer varierad erfarenhetsbakgrund bland högskolestuderande. Mankan diskutera hur arbetslivserfarenheten skall vägas mot andra meriter. Jag hargivit tillträdesutredningen i uppdrag att arbeta med detta och försöka kommafram till nya lösningar. Jag är alltså öppen för ändringar på detta område, menjag vill först avvakta vad utredningen har att säga. och vi har nogmycket svårt att komma överens i denna fråga. Vi socialdemokrater kommernämligen att även fortsättningsvis hålla fast vid högskolans sociala mål. Om ändrade direktiv för översynen av reglerna för antagningtill högskolan 25PER (): Det är notabelt att utbildningsministern integör några försök att hävda att de som har arbetslivserfarenhet i bagaget harbättre förutsättningar än de som har betyg att klara studier vid högskolan.Med tanke på framtida meningsutbyten mellan oss noterar jag detta. sade att utredningen utgår ifrån detgällande riksdagsbeslutet, men tillträdesutredningens uppgift är, såvitt jagförstår, att försöka få ett bättre tillträdessystem än det tillträdessystem somriksdagen dess värre ~ utan moderat medverkan - har ställt sig bakom tidigare,ett tillträdessystem som verkligheten både uppåt, nedåt, framåt och bakåt hardömt ut som otidsenligt, byråkratiskt och föga lämpat att välja ut destuderande som rätteligen bör ha det begränsade antalet platser vid högskolan. sade att det är viktigt försocialdemokratin att främja sociala mål inom den högre utbildningen, men dåmåste, herr talman, den exakta frågan till bli: Är det alltsåviktigare att till högskolan - med hänvisning till sociala mål - ta instuderande som har sämre förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen än andra? Lät mig först notera att vi är överens om attdet finns en hel del svagheter i det nuvarande antagningssystemet. Deborgerliga partierna hade i olika konstellationer på sig att göra någontingåt det här. Det gjordes mycket små ändringar, och dessa medförde att systemetblev ännu mer svåröverskådligt och svårt att hantera. Jag har tillsatt enutredning, och den skall utgå från de allmänna mål som vi har ställt upp förhögskolan. Häri ingår också vissa sociala mål. Vi vill värna om en varieraderfarenhetsbakgrund bland de studerande. En sådan kan man få genom att ocksåge poäng för arbetslivserfarenhet. Jag har emellertid aldrig hävdat någontingannat än att arbetslivserfarenheten bara kan ge den varierade erfarenhetsbakgrunden- det är inte ett sätt att mäta studielämplighet. Här är vi överens. 2 protokoll 1984/85:45-47 Om ändrade direktiv för översynen av reglerna för antagningtill högskolan 27PER (): Utbildningsministern konstaterar att detfinns en hel del svagheter i det nuvarande tillträdessystemet. Det är sannoliktdagens understatement. Men kom inte och pådyvla moderata samlingspartiet någotansvar för det tillträdessystem som finns. Vi har bekämpat det från det förstaögonblicket detta tillträdessystem såg dagens ljus. Jag begärde emellertid egentligen inte ordetför att säga detta utan för återigen ställa frågan till ;Skall vi frän den totalspärrade högskolan slå ut en studerande som har bättreförutsättningar att tillgodogöra sig framtida utbildning till förmån försociala mål? Skall vi säga till en studerande som har kunskaperna, som har enpositiv studieprognos; Sorry, vi måste dess värre av sociala skäl ta in någonsom inte har så goda förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen som duhar? För att komma in i högskola skall man ha denallmänna behörigheten och dessutom den särskilda behörighet som föreskrivs. Detgör vi aldrig avkall på. 29 PER (): Statsrådet svarar inte pä frågan, om vi skallsäga till en elev eller studerande som har goda förutsättningar att klarautbildningen vid högskolan, att du fär inte plats därför att vi av sociala skälskall släppa in någon annan. Är det vad vi skall säga till dessa studerande? 30 Utbildningsminister : Herrtalman! Vad jag försökte göra klart är att alla som kommer till högskolan skallha tillräckliga förkunskaper. Det är det viktiga. När det sedan gäller urvaletbland dem som söker är det flera mål man måste ta hänsyn till än barastudielämpligheten. 31 PER (): Inom ramen för en totalspärrad högskola ärdet fråga om vilka som skall få plats. Jag konstaterar, herr talman, att de somfär platserna i inte är de som har de bästaförusättningarna att tillgodogöra sig högre studier. 32 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag tycker att Per gör sig till domare på ett mycket enkeltsätt. Här gäller det att väga in olika meriter. Jag tror att det som riksdagenen gång har fastställt, att också arbetslivserfarenhet faktiskt är en positivmerit, kommer att visa sig gälla även för framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1984/85:190 om handelsutbytet med och i har, mot bakgrund avförbudet för svenska företag att investera i , frågat mig om det ärkonsekvent att verka för en utökad handel med . En överväldigande majoritet av FN;s medlemsländer och enbred majoritet i riksdag har gång på gång konstaterat att läget iSydafrika är unikt. Den svarta majoriteten i lever i ett samhälle därden systematiskt utsätts för en förödmjukande behandling, som strider mot deinternationella reglerna till skydd för grundläggande mänskliga rättigheter.Kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer förvisso även på andra håll ivärlden. Men i är rasdiskrimineringen genom apartheidsystemetfastställd i lag pä ett sätt som saknar motstycke. Situationen i och har därför blivitsådan att den anses utgöra ett hot mot internationell fred och säkerhet. Dettaär ett skäl till att bedriver en aktiv Sydafrikapolitik och det ärdärför med endast ett partis röster emot antog ett förbudmot svenska investeringar i och . Regeringen har ocksä nyligenföreslagit en skärpning av denna lagstiftning. Vi har även restriktioner ifråga om kontakter med på idrottens, kulturens och vetenskapensområde. När det gäller handeln är emellertid vår principiellainställning att inte införa sanktioner om dessa inte beslutats av FN:s säkerhetsrådoch därmed kan vinna tillräcklig anslutning för att bli effektiva. Endast ettbeslut av säkerhetsrådet kan upphäva de åtaganden om en fri handel som Sverigeoch andra länder har iklätt sig genom sin anslutning till . Av dessa skäl upprätthäller vi ingen handelsbojkott motnågot land. Inte ens mot . Som jag förklarat här i kammaren i samband medbesvarande av frågor om anser regeringen f. ö. att det skulle var fel attvidta åtgärder från svensk sida i syfte att isolera detta land. Om handelsutbytet med och 34STEN i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tror ändå inte att det är någon svårighet att fä gehörför uppfattningen att investeringsaktion gentemot inte skalluppfattas som något annat än en bojkott. är unikt, säger statsrådet.Ja, visst är det det, men det finns sannerligen mänga andra länder som också ärunika! För att undvika missförstånd vill jagunderstryka mitt avståndstagande från alla regimer vilkas makt baseras pådiskriminering, förnedring, förföljelse och terror. Dock menar jag att vihamnar i en omöjlig situation då vi som enda land vill förbjuda företag attinvestera i , som vi har stort utbyte med andra regimer,t.ex. , vars makthavare avrättar tiotusentals människor. Om handelsutbytet med och Självfallet skall , t. ex. iFN, kritisera länder som diskriminerar och förtrycker sina medborgare. Däremotbör vi inte medverka i konkreta aktioner mot enskilda länder som vifortsätter att utveckla utbytet med andra diktaturstater. bör medverkai aktioner endast i de fall då många andra länder deltar. Jag tycker attkonsekvensen kräver detta. Vår bojkott skadar nämligen inte . Med tanke påhur världen ser ut innebär Sydafrikaaktionen bara att svenska företagskonkurrensförmåga försämras och att svenska jobb gär till andra länder. Moralens vägar är ofta litet krokiga.Politiker, journalister på skyddade redaktioner och självutnämnda världssamvetensom kräver åtgärder mot blir förvånansvärt tysta när andradiktaturländer kommer på tal. Kan det bero pä att vår export till ochandra diktaturer är av den omfattningen att den inte får äventyras? Sverigesutbyte med är nämligen bara marginellt i jämförelse med utbytet medt.ex. För några är sedan, då den nuvarande regimen kom tillmakten, uttalade vår statsminister att denna regim skulle bygga upp demokratinfrån grunden. Är det, herr statsråd, kanske denna syn, som statsministern dåvar ensam om, som är orsaken till att vi fortsätter att förhandla med ? Man brukar beskylla oss moderater för att vara krämare.Jag tycker att man i stället borde sätta den etiketten på dem som kräveråtgärder mot men som av ekonomiska skäl inte kräver några konkretaåtgärder mot andra länder. , herr talman, leker jag med tanken på vad somskulle hända om man upptäckte en helt epokgörande cancermedicin i ochlandet krävde att vi för att den alls skulle få säljas till skulleupphäva vårt investeringsstöd. Hur skulle vi ställa oss i en sådan situation? Jag vill återigen för i Malmö- när han nu talar om konsekvens - påpeka det enkla förhållandet att Sverigeinte har handelsbojkott mot något land men att en bred majoritet här iriksdagen, med endast moderata samlingspartiets röster emot, har bedömtsituationen i som helt unik. Och det är inte bara vi som har gjortdet - denna majoritet, bestående av alla partier utom eget, iSveriges riksdag har därvid stött sig på FN:s syn på utvecklingen i ,- Så var det med konsekvensen! Det är sannerligen - för att gä över till den andra frågan- inte så att vi skulle vara tysta när det gäller förtrycket av mänskligarättigheter i . Utrikesministern och jag själv har tidigare i kammarenklart och entydigt redogjort för den syn på situationen närdet gäller de mänskliga rättigheterna i . Det har skett vid mångatillfällen. Brott mot de mänskliga rättigheterna måste fördömas varhelst ochnärhelst sådana begås, och det gör också. Det kan på den punkten intefinnas något tvivel om regeringens inställning. Densvenska synen på de mänskliga rättigheterna har klargjorts såväl i internafionellafora såsom i FN som vid en rad direkta bilaterala kontakter med . Vi hartagit upp olika frågor som ocksä berörs i , uppgifter om summariskaoch godtyckliga avrättningar samt fängslande utan rättegång. Som bekant har FN;s kommission för de mänskligarättigheter i beslutat att utse en särskild representant med uppgift attgranska läget för de mänskliga rättigheterna i . Det beslutet har alldelessjälvklart stöd från svensk sida. Vi kommer givetvis även i fortsättningen attpå lämpligt sätt hävda vår syn på de mänskliga rättigheterna såväl bilateraltsom i internationella fora. På den punkten råder det ingen som helst tvekan. Om handelsutbytet med och 36 i (m): Jag sade i början av mitt förra inlägg attdet säkert inte är någon svårighet att få gehör för den uppfattningen att vårinvesteringsaktion mot av en mycket bred allmänhet uppfattas såsom enbojkottaktion. Det är bara vi i som har företagit en sådan härinvesteringsak-fion. Inga andra länder anser det värt att pröva denna metod.Därför tycker jag att det är fel att försöka köpa sig fri från vissasamvetskval på ett sätt som bara innebär att andra länders företag övertarsvenska företags marknader och svenska jobb. Vi måste konstatera att väridenser ut som den gör. I den svenska debatten förekommer en delomdömen. Vi har många världssamveten i detta land. Skulle vi vidta åtgärder medutgångspunkt i de yttranden som vissa svenska världssamveten gör om andraländer, skulle det sluta med att det bara funnes ett land som vi kunde handlamed, nämligen värt eget land, Det förslag till skärpning avSydafrikalagstiftningen som regeringen har lagt fram finns nu i utskottet ochskall senare behandlas av . Det finns ingen anledning att gå ini en närmare debatt om det. Jag vill något kommentera vad StenAndersson i nämnde om att de svenska åtgärderna inte skulle ha någoneffekt. Vår lagstiftning diskuteras i en rad andra länders beslutandeförsamlingar. Tanken med vår lagsfiftning är att vi hoppas att den skall följasav andra länder- kanske inte exakt i den form som vi har, eftersom olika länderju har olika typer av förbindelser med , Men våra åtgärder diskuterasi , , och andra länder. Det är ingalunda så att ensamthar vidtagit åtgärder mot , Även andra länder gör det utifrån sinaspeciella förbindelser. På handelns område - det är den skillnaden som gör StenAnderssons fråga svårbegriplig - förekommer ingen bojkott vare sig från Sverigeeller från andra länder, eftersom inte har beslutat om någonsådan. 38STEN i (m): Jag skall inte upprepa vad jag anser ominvesteringsaktionen och stoppet för investeringar, I det senaste numret avMetallarbetaren finns Om handläggningen av ärenden om ersättning tillvärnpliktig personal som skadats i tjänsten ettreportage av en fackligt organiserad metallarbetare, som har besökt ,Han var mycket kritisk mot innan han åkte dit, och han varfortfarande kritisk. Men han var ocksä mycket kritisk mot detta beslut medtanke på de effekter som det skulle få. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1984/85:204 om handläggningen av ärendenom ersättning till värnpliktig personal som skadats i tjänsten Jag måste först be om ursäkt för att GunnarBiörcks namn har blivit felstavat i det utdelade svaret, i har frågat mig - mot bakgrund av enartikel i om en skadad värnpliktig -vilken åtgärd jag är beredd att vidta för att detta och liknande fall skallhandläggas med all den skyndsamhet som statens ansvar för värnpliktiga börföranleda. En värnpliktig som drabbas av kroppsskada undertjänstgöringen har rätt till ersättning enligt de grunder som gäller för demsom ådrar sig en arbetsskada. Ersättningens storlek motsvarar i de flesta fallvad som skulle ha utgått i skadestånd. Ersättningen för inkomstförlust och sjukvårdskostnaderfastställs av . Ersättning för sveda och värk, lyte ellerannat stadigvarande men samt allmänna olägenheter beslutas avtrygghetsnämnden. Om en värnpliktig skadar sig undervärnpliktstjänstgöringen, skall skadan anmälas till kompanichefen ellermotsvarande befäl. Anmälan skall vidarebefordras fill regementschefen, vilkeni sin tur underrättar om skadan. Det åliggerförsäkringskassan att sända en kopia av skadeanmälan till trygghetsnämnden. Kritik har riktats mot de länga handläggningstiderna förarbetsskadeärenden hos försäkringskassorna och besvärsinstanserna påsocialförsäkringsområdet. Socialministern har tillsatt enutredning, som bl, a, skall föreslå åtgärder för att förkorta väntetiderna hoskassorna. Utredningen skall redovisa sina förslag , Några särskilda åtgärder för att påskynda handläggningenhos försvarets myndigheter är inte påkallade. 40GUNNAR i (m): Tillåt mig att tacka försvarsministern för svaret på min fråga. Ju längre jag har haft förmånen att fä tillhöra ,desto starkare har jag upplevt att en av vår främsta uppgifter här i huset äratt försvara medborgarna mot myndigheterna. Så ock här. En av massmedias förtjänster är att de emellanåt lyfterfram till belysning egendomliga förhållanden inom den svenska förvaltningensmörka skrymslen. En artikel i gav mig anledning att närmarebekanta mig med det fall som föranlettmin fråga. Försvarsministernhar i sitt svar i korthet redogjort för sin uppfattning av fakta i målet och avolika skäl hållit sitt svar på det rent formella planet. Han slutar med attnågra särskilda åtgärder från försvarets sida inte är påkallade. Jagobserverade den tonvikt han lade på ordet försvaret. Jaghade emellertid knappast förväntat mig att försvarsministern, som har rykte omsig att vara en handlingskraftig och reputerlig karl, skulle se såformalistiskt på ett fall där myndigheterna otvivelaktigt inte gjort sitt bästaför att hjälpa en medborgare, snarare tvärtom. Föregen del har jag sammanträffat med vederbörande och bildat mig en personliguppfattning av fakta i målet, om själva olyckshändelsen, om vederbörandesskador och invaliditet - han kom till mig med tvä kryckor -och om hansouttröttliga försök att arbeta sig fram genom formalismens täta och taggigasnårskog. Härhar vi alltså en vid flygvapnet tidigare anställd, som senare blivit inkalladsom värnpliktig och under en flygning, där han inte var flygförare, till följdav ett materialfel i planet störtade och slog i isen med en hastighet av och mirakulöst nog själv klarade livhanken men naturligtvis drabbades av ett antalsvåra och komplicerade skador, om vilka jag har gjort mig underrättad. Som vidalla stora skador rör det sig om ett akut skede, ett reparativt skede och ettskede med bestående men, Alla dessa skador påverkar hos en yngre person helaframtiden, Idetta fall har vederbörande på ett aktningsvärt sätt ändå kämpat sig fram dräglig existens, kanske förstärkt av den adrenalinutsöndring somnödvändigheten att ensam slåss mot åtta olika myndigheter medför.