prot · G80917 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:17 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 17 innevarande månad. 2 § Upplästesföljande inkomna skrivelse: Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet den19 november-den 19 december 1984 för att delta i FN:s 39:e generalförsamUng.Stockholm Kammaren biföll denna anhållan. vice talmannen anmälde attTorgny () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Meddelande om svar på interpellation 1984/85:23 har framställten interpellation till mig om det aviserade förslaget om fastighetsskatt påegnahem och fritidshus. Regeringen överlämnade till riksdagenproposition 1984/85:18 om statlig fastighetsskatt. Med hänvisning tillriksdagsordningens 6 kap. 1 § får jag meddela att jag kommit överens med KjellMattsson om att besvara interpellationen i anslutning till att propositionenbehandlas här i kammaren. Meddelande om in-terpellationss var Meddelanden om interpellationss var Om åtgärder mot arbetslösheten i 4 § Meddelande om svar på interpellationerna 1984/85:33och 40 Jag vill meddela att jag på grund avtjänsteresa utomlands inte kommer att kunna besvara om oljebekämpningen till sjöss och om säkerhets-och försvarspolitiken inom föreskriven tid. Jag harför avsikt att besvara interpellationerna . 5 § Meddelande om svar på interpellationerna 1984/85:22och 29 Jag ber att få meddela att iHallstahammar interpellation om strukturförändringarna inomspecialstålsindustrin i Bergslagen och interpellation om ABGullfibers verksamhet i enligt överenskommelser med interpellanternakommer att besvaras . Anledningen till att svaren anstår är i det första falletatt interpellanten inte har möjlighet att ta emot svaret den dag jag hade föravsikt att besvara interpellationen och i det andra att svaret kräver längreförberedelsetid på grund av att de frågor som ställts i interpellationen berörmer än ett departement. 6 § Svar på fråga 1984/85:51 om åtgärder motarbetslösheten i har frågat statsrådet vilka konkreta åtgärder regeringen tänker vidta för att ersätta dearbetstillfällen som försvunnit i genom nedbantning av statligverksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Jag är väl medveten om problemen på arbetsmarknaden iSöderhamn. Ett flertal överläggningar har ägt rum mellan industridepartementetoch kommunen om situationen. En stor del av arbetskraften är sysselsatt inom skogs-ochverkstadsindustri. Den fortgående strukturomvandlingen med minskadsysselsättning inom dessa branscher har därför kommit att drabba kom.mu-nenmycket hårt. Den besvärliga situationen har lett till att blivitinplacerad i det regionalpolitiska stödområdet. Kommunen ingår också itransportstödzonen. De drygt 400 nya arbetstillfällen till vilkaregionalpoli-tiskt stöd lämnats i sedan stödets införande har dockinte varit tillräckligt många för att undvika en total sysselsättningsminskninginom industrin i kommunen. Statsmakternahar kraftigt ökat de resurser som ställts till länsstyrelsensGävleborgs län förfogande för regionala utvecklingsinsatser. Beloppet har ökatsfrån 19,4 till 26 milj. kr. under innevarande budgetår. Detta belopp kananvändas till bl. a. lokaliseringsbidrag i samband med industriinvesteringar.Vidare har tilldelats en beslutsram för lokaliseringslån på 15milj. prioriterar också vid beslut om stödtill företag. har således fått ökade resurser. Även länetsutvecklingsfond har möjlighet att medverka med finansiellt stöd tillindustriprojekt. Ifall större projekt aktualiseras har statens industriverk ochregeringen resurser för att stödja dessa. Regeringen har också beviljat ett privat regionaltinvestmentbolag, , statlig garanti för ett lån på 2 miljkr. och ett lån på 8 milj. kr. på fördelaktiga villkor. Bolaget skall stödjaoch utveckla näringsverksamheter som huvudsakligen bedrivs i . Om åtgärder mot arbetslösheten i 5 (vpk): Jag tackar för svaret på den fråga jag ställttill industriministern. De olika insatser som görs från regeringens sida ärnaturligtvis bra, men det mesta av pengarna gäller hela länet, och sett ur densynpunkten är det väl inte så fantastiskt stora summor. Vi måste komma ihåg attomkring 10 000 personer är öppet arbetslösa i . är en kommun som har drabbats särskilt hårt avde privata företagens s. k. rationaliseringar och strukturomvandlingar. Det harvarit företagsnedläggningar, personalinskränkningar osv. Och det är intefärdigt . Ytterligare industrier i är i farozonen, t. ex.Marmaver-ken, som industriministern väl känner till, och - det är tvåpappersmassefabriker med ungefär 300 anställda på varje plats. Detta kommer attslå ännu hårdare mot . Lokaliseringslånen och de andra stöden betydernaturligtvis en viss del, men det är inte tillräckligt. Det är ju inte bara deprivata företagen som har rumsterat om i på det sätt som jaghar redogjort för utan också den statliga verksamhet som finns i . Jagtänker på , där man har skurit ner och gjort vissa drastiskaförändringar. Att de privata företagen inte har något socialt ansvartror jag industriministern och jag kan vara överens om. Jag vet inte varnågonstans man skulle kunna visa på att de har tagit ett socialt ansvar när dehar lagt ner en verksamhet eller gjort inskränkningar. Det har inte kommitnågra ersättningsindustrier från det hållet, i alla fall inte i länoch inte i . Frågan är om de statliga företagen skall uppträda på sammasätt eller om de ska ta ett socialt ansvar. Jag menar att de i allra högstagrad måste ta ett ansvar. Vad som behövs i och som kräver regeringensmedverkan är nya industrier. Jag har ett konkret förslag, som jag har tjatat omi flera omgångar, nämligen att man skulle ta initiativ för att utveckla ett Om åtgärder mot arbetslösheten i Jag vill fråga industriministern hur han ser på detta.Skall man överlåta detta till de privata företagen att klara av? Jag tror intedet. Ar staten beredd att gå in och förverkliga ett sådant projekt? Låt mig först säga att jag naturligtvis ärmycket tacksam för att få konkreta uppslag från till projekt somhar en långsiktig ekonomisk bärighet och som kan få en sund ekonomi. Jag ärockså beredd att med statliga pengar stödja sådana projekt, som jag sade i mittfrågesvar till . Jag är tacksam om jag kan få uppslag, som vi i såfall skall bearbeta på industridepartementet. Jag vill upprepa vad jag sade i svaret, nämligen attSöderhamn är en hårt ansatt kommun. Det är därför som vi aktivt arbetar medSöderhamnsregionen och har haft överläggningar, senast , medkommunledningen i . Vi har förklarat för kommunledningen attregeringen är beredd att diskutera olika insatser som kan minska arbetslöshetenoch, framför allt, bredda näringslivsstrukturen. Vi vet att det är en myckethög öppen arbetslöshet i . Vid förra mätningen var över 1 000 personeri kommunen arbetslösa. I detta sammanhang får inte de privata industrierna - ochinte heller de statliga - lämnas åt sidan. Vi har i diskussionerna om insatserför att rädda näringslivsstrukturen i Söderhamnsområdet fört överläggningar medsåväl - som äger - som Korsnäs-Marma. Sådanaöverläggningar får också omfatta den statliga företagssektorn. 7 (vpk): Jag har ingen anledning ätt polemisera motvad industriministern nu sade. Jag tackar för den generositet som han härvisade. Jag nämnde ett exempel, ett träkemiskt forskningscentrum.Det skulle vara betydelsefullt inte bara för , utan jag tror för helalandet. Vid ett sådant centrum kan man få fram kemiska produkter avrestprodukterna från skogen och massaindustrierna. Dessa kemiska produkterimporterar vi i stor utsträckning, vilket jag tycker är mycket onödigt. I området kring och näraliggandekommuner finns det en bas för träindustri. Jag tror att det också där finnsmycket att göra, exempelvis för att höja förädlingsgraden. Det är viktigt tittar också på den möjligheten. Det är betydelsefullt för hela landet omvi kan få en sådan utveckling. Jag hoppas att man studerar dessa olika projekt.Industriministern har också sagt att han är positiv till och öppen förinitiativ. Jag vill att vi inte lämnar någraprojekt oprövade. På industridepartementet lägger vi nu ned ett kolossaltarbete för att gå igenom alla de konkreta industriprojekt som kan ge nyproduktion och sysselsätt- Menvi ställer ett krav på alla projekt. Det är att de skall ha en långsiktigekonomi, dvs. vara företagsmässiga projekt. Det är en mycket kortsiktig industri- och regionalpolitikatt medverka till att stötta projekt vars överlevnad är tvivelaktig. Det skaparbara nya problem för de kommuner och regioner där sådana etableringar äger rum. Jag är alltså mycket öppen för och intresserad av att diskuteraalla projekt som kan hamna i eller i någon annan kommun, menprojekten kommer att underställas en hårdhänt granskning när det gäller derasekonomi. Meddelande o ni interpellationssvar Om utveckling av viss järn vägstrafik Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Meddelande om svar på interpellationerna 1984/85:34,35 och 38 9 Kommunikationsminister : Herr talman!På grund av utlandsresa kommer interpellation nr 34 inte att kunna besvarasinom den föreskrivna tiden. Jag har kommit överens med interpellanten attbesvara interpellationen . Interpellationerna nr 35 och 38 kommer ej heller att kunnabesvaras inom föreskriven tid, på grund av att interpellanten ej kunnat närvarai kammaren på föreslagen dag. Efter överenskommelse skall interpellationerna nr35 och 38 besvaras . 8 § Svar på fråga 1984/85:37 om utveckling av vissjärnvägstrafik har mot bakgrund av sommarenskampanj för frågat om regeringen är beredd att hindra avvecklingoch i stället uppmuntra liknande samlade aktiva åtgärder för utvecking av järnvägstrafikenute i landets regioner. Jag tycker det är bra om gemensamma satsningar kan görasför att främja turismen och öka tågresandet. Resultatet från sommarensturistkampanj på visar också att järnvägen kan spela en ökad rollför turismen. Även om sommarens försöksverksamhet ännu inte är helt utvärderadUndersöker SJ nu förutsättningarna för en fortsättning . När det gäller farhåga för avvecklingvill jag upplysa om att i väsentliga delar är undantagen från denprövning som enligt beslut pågår av vissa trafiksvaga bandelar. 11 (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. I frågan har jag tagit upp den lyckade satsningen påinlandsbanan som turist- och reseled. Kalkylen låg på 3 000 biljetter, menresultatet blev närmare 8 000 s. k. inlandsbanekort. Om utveckling av viss järn vägs trafik Men betydelsen av satsningen liggerinte enbart i det ekonomiska resultatet, vilket också avspeglas i en beräknadförsäljning av 80 000 gästnätter på övernattningsställena utmed banan, utanmera i att man fått en ny förståelse för som en resurs som går attutveckla. Satsningen har också skapat en viss självkänsla och framtidstro hosmänniskorna i inlandsbanebygderna. Framgången bekräftar enligt min mening att det lönar sigatt vara aktiv, att agera för att utveckla en verksamhet. Det finns andraexempel på detta. Jag kan nämna Forsmo-Hoting-banan, som 1963 i samband meduppdelningen av banorna i affärsnät och trafiksvaga nät kom att tillhöra dettrafiksvaga nätet. Ingenting gjordes under praktiskt taget . Banan förföllganska snart. Men krävde en envis folkopinion att banan skullerustas upp för att bl. a. avlasta landsvägarna de växande timmertransporterna. kunde anslag utverkas för banans upprustning.Detta ledde till att det blev en ny optimism i bygderna. Jag kunde självkonstatera hur unga pojkar, som inte hade haft med järnvägsarbete att göra,rekryterades och bildade en ny generation järnvägsrallare. är banan klar,och stora volymer rundvirke transporteras till industrierna utmed kusten.Växande volymer ger SJ nya inkomster från en bana som man hade planer på attlägga ner. Men inte nog med detta. Denna upprustning har i sin turaktualiserat frågan om att realisera det gamla järnvägsprojektetÖrnsköldsvik-Husum. Det skulle betyda enormt stora transportuppgifter för SJoch ge företaget välkomna inkomster. Vad jag velat peka på är att en positiv attityd tilloffensiva satsningar på järnvägstrafiken ofta leder till nya öppningar, nyauppslag och lösningar. Jag kanske ofta är kritisk mot SJ och departementet -någon kanske tycker att jag är det alltför ofta - men kritiken går ut på justatt man där domineras av en passiv nedläggningsfilosofi. Det finns t. ex. nuplaner på att lägga ner persontrafiken på delar av de banor som jag här harberört. tycker att departementet ärpassivt, och han talar om en nedläggning av persontrafiken på en del bandelar.Men vad vi gör, - och det gör man också ute bland huvudmännen -det är att undersöka om persontrafiken fortsättningsvis skall bedrivas medjärnväg eller med buss. Det är inte fråga om att vara passiv, utan enligt minmening är man aktiv när man ser till att det blir ställningstaganden till hurden framtida kollektivtrafiken skall se ut i de här områdena. 13 (vpk): Jag ville med de exempel som jag tog upp göragällande att den nu pågående nedläggningsdriven, som gäller flera hundra miljärnväg, är en verksamhet som man tydligen tänker fortsätta med. I väldigtmånga fall, , är denna nedläggning ett resultat av en ganska dåligskötsel och en viss passivitet. Banstandarden har, som jag sade,fått förfalla, tidtabellerna har man ofta inte anpassat till de behov somresenärer och företag har. Sedan trafiken som en följd av detta har minskat harman sagt, att eftersom trafiken har minskat måste vi lägga ned den. Jag menaratt man i stället borde ha vidtagit mer aktiva åtgärder för att anpassa sigtill de behov som finns i bygderna, t. ex. när det gäller arbetsresor ochskolresor, i stället för att göra ytterligare indragningar. Det är detta som bekräftar att aktivitet lönar sig, tyckerjag. I stället för att anpassa sig till en modern och tidsanpassad busstrafik,som har följt med tiden och utvecklats, så har järnvägen låtit verksamheten gåtillbaka och förfalla. Det här borde ha ersatts av en aktiv och offensivattityd som kanske hade givit fler öppningar för att be "ra småbanornarunt om i landet, en attityd av utveckling i stället för avveckling. Jag menar, , att frågan gäller policyn, självainställningen till hur man skall se på möjligheterna. Skall man stå och se attdet här inte går, det måste vi lägga ned, eller skall man försöka göra någontingför att förändra och öka möjligheterna att göra trafiken attraktiv? Om utveckling av viss järn vägstrafik 14 Kommunikationsminister : Herr talman!Är det inte aktivt, , att se till att man tar fram pengar föratt investera i bl. a. just de här banorna? Fortsatta investeringar har skett isträckorna , och , för att ta desträckor som främst känner till. Där pågår försök att göra deupprustningar som är nödvändiga, framför allt för att industrin, som SvenHenricsson nämnde, skall kunna utnyttja järnvägen. Jag tycker att det ärriktigt att vi redan prövar persontrafiken utifrån vad som är vettigast settfrån människornas synpunkt, och att vi gör en avvägning mellan buss ochjärnväg. Att inte vänta med att ta ställning i de här frågorna är också attvara aktiv. 15 (vpk): Bara kort: Det är klart att man noterar somnyttigt och bra att vissa investeringar kommer till stånd, men detta ärfaktiskt resultatet av en massiv folkopinion, som långt före centralmakten harinsett värdet av att något händer. Jag kan inte heller låta bli att notera, att när de förstainvesteringarna kom till stånd, , skedde detta tyvärr inte påtillskyndan av det parti som har regeringsställning. Det är jag ledsen över.Jag hoppas att socialdemokratin nu i regeringsställning kan fortsätta att ha enmera offensiv attityd när det gäller investeringar i de här banorna. Överläggningen var härmed avslutad. Om arbetssituationen för trafikflygets kabinpersonal 9 § Svar på fråga 1984/85:38 om arbetssituationen förtrankflygets kabinpersonal har mot bakgrund av enforskningsrapport om fysiska belastningar på kabinpersonal vidtrafikflygning frågat mig, på vilket sätt jag kommer att utnyttja statensägarinflytande i för att förbättra kabinpersonalens arbetssituation ochutrustning. I har vi en tradition att genom lagstiftning läggaen grund för en bra arbetsmiljö. Den närmare konkretiseringen av arbetsmiljönär en fråga för arbetsmarknadens parter. I har yrkesinspektionen och arbetarskyddsstyrelsenett tillsynsansvar vad gäller arbetsmiljölagstiftningen. Om det rörflygsäkerheten är luftfartsinspektionen ansvarig myndighet. Enligt min uppfattning skall därför eventuella briser iarbetsmiljön för kabinpersonal tas upp med dessa myndigheter. 17 (vpk): Först vill jag tacka kommunikationsministern för svaret. Kommunikationsministern behandlar den här frågan mycketlättvindigt. Över huvud taget tar han inte upp frågan om statens ägaransvar.Inte heller berör han det helt oefterrättliga förhållandet att i principingenting har gjorts i detta avseende, trots att nämnda arbetsmiljörapport komredan 1980. Man har nämligen samma typ avvagnar som . Man har samma typ av serveringsutrustning. Man har sammaarbetshöjder. Man har således samma oefterrättliga bänkhöjder. Man har ihuvudsak samma förvaringsbox-ar som . Finns det då ingenting att hämta,med tanke på kommunikationsministerns förankring hos det arbetande folket, idet som människorna säger till honom? För som delägare i ett stort företag somSAS har man också ett ansvar när det gäller att aktivt arbeta för arbetsmiljön.Jag vet att de statliga organ finns som räknas upp i svaret. Men jag kan inteinse att detta har något att göra med statens ägaransvar och statens ansvar förarbetsmiljön på arbetsplatserna. Det gäller ju vinster som är så pass stora,som de faktiskt är inom SAS, att det finns utrymme även för konstruktivaåtgärder. Som jag sade i mitt svar, , ärdet här i kammaren som beslut fattas om lagstiftning i frågor av detta slag.Sedan har vi ju myndigheter - det har jag också sagt - vars uppgift är attbevaka det här arbetet. Det är arbetsmarknadens parter som gemensamt skallförsöka komma till rätta med de här problemen. säger att det inte har hänt någonting pådetta område. Jag kan bara nämna att en del av de här frågorna nu är lösta. Dethar skett förbättringar även på just materielsidan - nämligen när det gällerden rullande materielen - där säger att inte någonting har hänt.Även beträffande vissa pentryutrymmen osv. har man sett till att förbättringaråstadkommits. Sedantill det här med ägarinflytandet. Ja, vet mycket väl att det ärtre länder som har ägarinflytande i . har tre fjortondelar avägarinflytandet. Det finns givetvis ett problem härvidlag- det är jag medvetenom. Vi har ju tre länders arbetarskyddslagstiftning att ta hänsyn till isamband med förhandlingarna i detta sammanhang. Men att det görs saker och tingpå det här området, därom råder ingen som helst tvekan. Anf.19 (vpk): Kommunikationsministern och jag är överens om vilka som äger SAS. Mendet är i huvudsak det enda vi är överens om. Närdet gäller just arbetsrutinerna för kabinpersonalen vill jag säga följande. Manhar samma serveringsrutiner. Man har inte övergått från kannor till en tank.Det finns en lång rad exempel att anföra. Man har t. ex. inte mätt upp vilkalängder som behövs för att utrymmena i pentryn etc. skall kunna utnyttjas.Vidare används i stort sett samma vagnar som man hade 1980. Jag hävdar medbestämdhet - jag är dock medveten om att det kan finnas svårigheter beträffandearbetsmiljölagstiftningen - att svar inte har gett någotintryck av att här är kommunikationsministern beredd att verkligen ta krafttagför att något skall hända. Vi har ju nordiska samarbetsorgan, där samnordiskaproblem kan tas upp - om det bara finns en vilja att göra det. Omutökad reguljär flygtrafik från till utlandet Slutligen, , vill jag framhålla att de här frågornasjälvfallet diskuteras i de samnordiska resonemang som förs trafikministrarnaemellan. Det gäller alltså de länder som berörs av SAS verksamhet. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1984/85:59 om utökad reguljär flygtrafik från till utlandet Per Stenmarck har bett mig redogöra for de överläggningar somregeringen har haft med SAS i fråga om möjligheterna till utrikesreguljärtrafik på samt häri anslutning härtill frågat mig när utökadreguljärtrafik på kan komma i gång. Denföreträdesrätt som SAS har till internationell trafik innebär också speciellaförpliktelser för bolaget att upprätthålla en tillfredsställandetrafikförsörjning. Från myndigheternas sida ställs t. ex. krav på ytterligaredirekta och genomgående hnjer från . BeträffandeSturup förklarade SAS i samband med att tillstånd gavs till svävartrafik mellanMalmö och att företaget är berett att utveckla trafiken på . Om utökad reguljär flygtrafik från till utlandet Vad man då avsåg var att förbättrapendeltrafiken till och att undersöka möjligheterna till direkttrafikmed till och till trafik med mindre flygplan till vissa orter iVästtyskland, bl. Frågan om ytterligare reguljär utrikestrafik på Sturupprövas f. n. av en arbetsgrupp med representanter från luftfartsverket, SAS ochregionala intressenter. Jag kan därför inte nu säga när eventuella nyaflygförbindelser kan öppnas på . 22PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. är en dåligt utnyttjadflygplats för reguljärflyget. har en viss förbättring skett.Inrikesflyget till har gett rimliga möjligheter för dem som ärverksamma inom näringslivet och för andra att flyga inom , och det ärnaturligtvis glädjande. Vad som behövs är snabba förbindelser även med någonflygplats i , helst med goda möjligheter till vidaretransporter. En sådansatsning skulle kunna innebära direktflyg exempelvis till . Det vore ettlämpligt sätt att knyta närmare till kontinenten. Att just Hamburgär en lämplig destinationsflygplats framgår inte minst av de undersökningar somluftfartsverket självt har gjort. Tidsvinsten att flyga från i stället för frånKastrup till tur och retur är för en malmöbo två och . Förövriga i kan tidsvinsten bli ända upp till tre och en halv timme.Antalet resenärer från skulle enligt samma undersökning öka frånca 14 000 till över 21 000, om man fick direktflyg från . Meden satsning på fritidsresande bör rimligtvis siffran kunna höjas 5'tterligare. En flyglinje mellan och skulle kunna kommatill stånd genom att en av SAS dubbelturer per dag förs över från tillSturup. Själva överföringen skulle därmed också kunna innebära en kapacitetsförstärkningför flygpendeln. Om inte detta är möjligt menar jag att man allvarligt börfundera över möjligheten att låta ett annat flygbolag trafikera sträckan. vet vi sannolikt resultatet. Då harresenärerna haft möjlighet att välja mellan att flyga via direktlinjen och attresa via med svävare. Jag brukar återkomma med den här eller någonliknande fråga ungefär en gång , och jag får alltid hkalydande svar:Detta håller regeringen på att diskutera med SAS. Kommunikationsministerns svari dag är, som jag ser det, tyvärr alltför passivt. Det är i stort sett vad somstod i budgetpropositionen . Och jag tycker inte riktigt att detstämmer med verkligheten. Utredningsarbetet är ju faktiskt tämligen långtkommet. Därför ställer jag nu en kompletterande fråga: När skall enligtkommunikationsministerns målsättning reguljär utrikestrafik från kunnakomma i gång? 23Kommunikationsminister : Herr talman! Det är omöjligt för mig attge ett exakt besked om när reguljär utrikestrafik från kan bli aktuell.Jag upprepar att jag har haft flera kontakter med SAS. I den arbetsgrupp somundersöker förutsättningarna för sådan trafik finns förutom dem jag nämnde imitt svar också representanter för och kommuner. Jag utgårfrån, Per Stenmarck, att SAS positivt prövar möjligheterna att starta sådandirekttrafik som jag nämnde i mitt svar. Om handelsförbindelser och utbildningssamarbete med 24 PER STENMARCK (m): I den utredning som luftfartsverket har gjortoch som lades fram talas det om att en målinriktning äratt en direktlinje bör kunna startas . Jag medger att dettainte är möjligt , men min fråga gällde när det enligtkommunikationsministerns målsättning skall kunna ske.