prot · G80962 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag sade attlönesättningen hade fungerat något bättre än fidigare, och då hade vimindre löneglidning. Det är sannolikt så - jag måste påpeka det - att det 10Riksdagens protokoll 1984/85:61-62 beror på att marknaden har fungerat något bättre, inte påolika samtal mellan olika makthavare, 75 (): Här har utbrutit en mini-ekonomidebatt mellanTorsten och . Det är naturligtvis befogat, för frågan omexportdepositioner kan inte isoleras från sitt ekonomiska sammanhang.Exportdepositioner är ju en tidigare praktiserad metod, som man kan tillgripa istabiUseringspolitiskt syfte när situationen är sådan. Man måste emellerfidbedöma dem med hänsyn fill deras effekt på den ekonomiska politiken och påstabiliseringspolitiken. Det är detta som gör mig så tveksam fill enförlängning och ett kvarhållande av exportdepositionerna när det gäller massa-och pappersindustrin. Jag tror att man vid en närmare analys skall finna attexportdeposifionerna i nuvarande läge är ett misstag. De har ingenstabiliseringspolitisk effekt. Det finns ingen anledning att på något sättkonservera denna typ av ingrepp i marknaden, om man inte efter en analys klartkan visa att de har haft stabiliseringspolitiska effekter. Det har frånregeringssidan och från majoriteten i finansutskottet inte presenterats ettenda försök till analys i den riktningen. Då är det självfallet så, attåtgärder av den här karaktären är ingrepp i marknaden, stör skogsindustrinsinvesteringsplanering och investeringsbenägenhet och alltså egentUgen inte harnågon annan effekt än att de skadar den industri som vi i hög grad haranledning att främja och som under den högkonjunktur vi nu upplever har spelaten stor roll när det gäller att förbättra handelsbalansen. Dessutom kan jag kanske tillägga, att när man nu väljeratt behålla exportdepositionerna på massa och papper, är det ett mycket vittsortiment med en mycket olikartad marknadsbild som man drabbar. I synnerhet närdet gäller papperssortimenten är det ju alldeles uppenbart att marknadsbildenär så pass splittrad att bara detta motiverar att man undantar papperssidanfrån exportdepositionerna. I fråga om massan är det något annorlunda med tankepå den höga dollarkurs som vi f. n. har. Summan av detta är naturligtvis att exportdeposifionernabör avskaffas, eftersom det inte finns några stabiliseringspolifiska ellerandra argument som stöd för det arrangemanget. Jag ber att få instämma med , som har yrkatbifall fill reservationen men också påpekat att för den händelsereservafionen faller accepterar vi utskottets hemställan under punkt 2. 76TORSTEN (): Detta är ju en åtgärd som har beslutats föratt verka en mycket kort fid i ett konjunkturläge där man kunde konstatera enkraftig prisutveckling och där man också befarade att denna prisutvecklingkunde få ogynnsamma effekter när det gällde att begränsa inflafionen. Det ärnaturligtvis mycket svårt att redovisa analyser när det har varit fråga om så kortfid. Vadvi nu har gjort är att vi har konstaterat utvecklingen när det gällersågverken. På det området har regeringen handlat och vidtagit de åtgärder somutvecklingen har visat vara nödvändiga. Att då gå in med åtgärder i den övrigadelen av skogsindustrin, där det fortfarande föreligger en mycket godkonjunktur och god avsättning för produkterna, tycker jag är alldeles onödigtunder den korta tid de här åtgärderna skall gälla. SedanvUl jag framhålla att de beslutade åtgärderna har vidtagits i samband med enhel rad andra åtgärder när det gäller industrin och kommunerna-ekonomisk-politiska åtgärder för att. dämpa kostnadsutvecklingen ochlöneglidningen. Anf.77 (); Om en administrativ åtgärd av den här karaktären skall bestå, måste väländå ha garantier för att den fyller ett bestämt syfte. säger att det är svårt att härleda någon effekt av arrangemanget. Ja,det är det. Men vi kan se en uppenbar effekt, nämligen att åtgärden har varitinvesteringshämrnande. Och stabiUseringspolitiskt har den, om man ser fillhelheten, inte någon märkbar effekt. AUtså har arrangemanget överlevt sigsjälvt. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (exportdepositioner för skogsf)rodukter) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 142 för reservafionen av m.fl. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:12 Tilläggsbudget I tiU statsbudgeten /85 (prop. 1984/85:25 delvis) betänkande 1984/85:13 om socialavgifter. 78 (); Frågor rörande företagens sociala avgifter är föremål för stortintresse bland ledamöterna, och de har ofta diskuterats i denna kammare.Socialförsäkringsutskottets betänkande nr 13, som vi nu behand- lar, är baserat på ettstort antal motioner i ärendet. I pressen har den senaste fiden funnits ettstort antal exempel när det gäller de för företagen brännandesocialavgiftsfrågorna. Att det är mycket besvärliga frågor det rör sig omframgår klart av det faktum att landets förre justitieminister en fid låg ifejd med när det gällde sociala avgifter. Det är alltsåsvårt för den enskilde att verkligen klara av det här besvärligaregelkomplexet. Detmest skrämmande åskådningsexemplet är kanske fallet med snickaren ElofHjortberg i , som tvingats betala en kollega skatter och socialaavgifter på ca . Detta skulle ha gjort att han tvingats gåi konkurs, om inte företagarförbundet startat en insamling för att räddaföretaget. Det som är mest upprörande i detta och liknande ärenden är att detinte räcker med att den anUtade entreprenören är registrerad som arbetsgivareoch att han är momsregistrerad. Inte heller hjälper det med ett s.k.civilrättsligt avtal, dvs. att uppdragstagaren i fråga i en skiftlig överenskommelseikläder sig skyldigheten att betala avgifterna. Man kan inte få ett förhandsbeskedom vem som skall stå för avgifterna. Det är först i efterhand som det stårklart vem som skall betala dem. De tolkningar som slutligen görs avriksförsäkringsverket och - lagens långa arm - ärutslagsgivande. Dock har det hänt att förvaltningsdomstolarna harunderkänt de krav som har presenterats. Frågankompliceras av att sociallagstiftningens och uppbördslagstiftningensarbetstagarbegrepp inte är desamma. Knuten i den här frågan är vem som ärarbetstagare och vem som är arbetsgivare. Den som är arbetstagare enUgtuppbördslagsfiftningen bedöms regelmässigt som arbetstagare också enligtsociallagsfiftningen, men det motsatta gäller . Om man självförsöker ta reda på gällande regler, blir man sannerligen inte klokare.Riksförsäkringsverket ger ut en broschyr om vem som är arbetstagare och/elleruppdragstagare, och jag kan där läsa mig fill att om jag med min traktor kör ibondens skog, är jag att betrakta som arbetstagare, men om jag kör med mintraktor på bondens åker är jag att anse som arbetsgivare, och då behöver alltsåinte avgifter betalas. Huri all världen skall småföretagare och jordbrukare våga anUtaunderentreprenörer, när det kan föra med sig så ödesdigra konsekvenser? Jag ärsäker på att vårt land har gått miste om åtskilliga arbetstillfällen på grundav de helt orimliga och svårtolkade avgiftsbestämmelserna. Den13 fick jag svar av socialministern på en fråga huruvida han varberedd att vidta åtgärder för att åstadkomma klara regler beträffandebetalningsskyldigheten för sociala avgifter. Han svarade då att nuvaranderegler inte är tillfredsställande, men att socialavgiftsutredningen hadeuppdraget att lägga fram ett förslag. Vi var helt överens om att nuvarandeförhållanden inte är tillfredsställande. Dettavar , men ännu har ingenfing hänt. Utskottsmajoriteten gömmer sigbakom att det kommer ett utredningsförslag i början av detta år. Jag viU ställaföljande fråga fill utskottets talesman: Hur många företag skaU tvingas gåunder innan något händer här i riksdag? Det har alltså gått väldigt dess,och många småföretagare har dukat under på grund av de regler som gäller. Jaganser att SHIO och har alldeles rätt i sitt krav att någotmåste hända omgående. Det bör enligt SHIO räcka att ett företag ärmomsregistrerat för att uppdragsgivaren skall slippa ställas inför dagensorimliga krav. Detta kan eventuellt kombineras med att underentreprenören ärregistrerad som arbetsgivare om det finns anställda. Detfinns över huvud taget så mycket|samlad erfarenhet att klarare reglerborde kunna tillskapas relafivt omgående. betänkande är fogade ett antal reservationer, och jag skall , herrtalman, övergå till att i huvudsak beröra dessa. Reservation2 är en gemensam icke-socialisfisk reservafion, som gäller kvittningsrätt vidberäkning av pensionsgrundande inkomst. Den s. k. kvittningsrätten avskaffadesju med verkan fr. o. m. 1982 av den socialistiska majoriteten. Följden blev attunderskott i en rörelse inte får kvittas mot överskott i en annan rörelse.Samma bestämmelser gäller också beträffande jordbruksfastigheter. Företagareoch jordbrukare har det nti ännu svårare än tidigare att klara upp en besvärligekonomisk situafion. Det finns många fullt godtagbara skäl till att enföretagare bedriver sin verksamhet i olika förvärvskällor, och en företagareskall därför inte missgynnas på det sätt som sker vid beräkningen avegenavgifter. Det har inte påvisats några administrativa förenklingar tillföljd av slopandet av kvittningsrätten. Vireservanter anser därför att lagen om beräkningen av pensionsgrundande inkomstbör ändras på så sätt att överskott i en förvärvskälla som gällerjordbraksfastighet eller rörelse skall kunna få kvittas mot underskott i enannan förvärvskälla inom dessa inkomstslag. Vi anser att regeringen börförelägga ett förslag i denna fråga. Därmed ber jag, herrtalman, att få yrka bifall fiU reservation nr 2. Ireservation nr 3, också den en gemensam icke-socialistisk reservation, uttalarvi att det är absolut nödvändigt att klara och entydiga regler skapas med detsnaraste vad gäller sociala avgifter. Utredningsarbetet på denna punkt ochframför allt det därpå följande beredningsarbetet måste påskyndas, så attförslag till nya regler kan föreläggas med det snaraste. Därmed yrkar jag bifallfiU reservafion nr 3. kommer att tala för reservation nr 4, som är föranledd av hennesmotion om egenavgifter för jordbruks- och skogsbruksinkomster. Jag vill dockredan nu, herr talman, yrka bifall fill reservation nr - . . ' några ord omsocialavgifternaiför personer som arbetar i ett visst nordiskt land men ärbosatta i ett annat. Inte minst i mitt län, , finns det många s. k.gränsgångare, dvs. personer som bor i men arbetar i ellertvärtom. Vad gäller socialförsäkringen för dessa synes nu frågan vara löst genomden nordiska konventionen : en svensk medborgare som arbetar iNorge skall ha norska socialförsäkringsförmåner och vice versa. Menskattefrågan för dessa medborgare är inte löst. Idet norska socialförsäkringssystemet förekommer ganska betydande egenavgifter,s. Dessa får inte avräknas vid skatteberäkningen här iSverige, vilket alltså innebär en kännbar skattebörda för den enskilde. Dennafråga faller utanför vårt utskotts arbetsområde. Jag har dock, Uksom fleraandra, mofionerat i frågan, varför den kommer att bli föremål för ytterligareuppmärksamhet. Därmed,herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationerna och f. ö. fillutskottets hemställan. 79 (): Vi har också från en hel del mofioner som behandlas i detbetänkande som är aktuellt. Jag vill först beröra tre motioner somavlämnades under allmänna motionstiden och där vi framförtkrav på förändringar inom socialavgiftssystemet. partimofion och i en enskild motion har vi lyft fram det förhållandet attsmåföretag har visat sig ha väsentligt lägre sjukfrånvaro än större företag.Det betyder att de mindre företagen inte belastar sjukförsäkringen i sammautsträckning som stora företag, med sin högre sjukfrånvaro. Det är inte detenda konkreta exemplet som visar fördelarna med småskalighet. Det finns mångaandra fördelar i ett småskaUgt system, även när det gäller företagssektorn. Orsakernatill att sjukfrånvaron visat sig vara lägre i det lilla företaget kan mannaturUgtvis spekulera över. Det finns en känsla för att man bättre hänger ihopmed sitt företag, man känner större ansvar för det och trivs också bättre i detlilla företaget. I det större företaget kan det vara så att man känner sig meranonym och inte har samma känsla av samhörighet med företaget. Det skapar enotrivsam arbetsmiljö, och på så sätt bUr också sjukfrånvaron större. Det ärbara några av de tänkbara förklaringarna fill detta förhållande. Statisfikenvisar klart och tydligt att sjukfrånvaron är lägre i det mindre företaget. Lägresjukfrånvaro betyder att företaget utnyttjar sjukförsäkringssystemet i mindreutsträckning, och det leder då tanken till att det liUa företaget skulle kunnavidkännas en kostnad för socialförsäkringsavgiften som är lägre. Det är justdetta som vi har fört fram i mofionerna. Detta skäl skulle dessutom kunnaförstärkas med att förslaget också skulle stimulera fill ett betydligt störresmåföretagstänkande. Det är inte lika bekymmersamt med ekonomin för småföretagom de skulle kunna tillerkännas en lägre försäkringsavgift. Viföreslår här - av administrativa och byråkratiska skäl - en 5-procentigsänkning av avgiftsuttaget för de första 15 anställda i företaget. Det ärmöjligt att man kan hitta vägar så att detta begränsas till enbart anställdaupp till 15 stycken. Förslaget gäller också egenföretagare, som skulle få dennafördel beträffande sjukförsäkringsavgiften. Tyvärrfår vi inte heller gehör för detta förslag, utan vi är ensamma omreservafionen, där vi tillstyrker motionerna 1190 och 2229, av de skäl som jaghär har anfört. tredje motionen, av Sfig Josefsön m.fl., tas upp problemet för företagaremed låga inkomster som har fått vidkännas en kraftig ökning av ATP-avgiften.Den omläggning som gjordes 1981 för att förenkla administrafionen fick denolyckliga följden att just företagare med låga inkomster fick ännu lägredisponibel inkomst. Vidareföreslås i motionen att arbetsgivaravgiften bör slopas för ersättning tillungdomar . Detta skulle gynna ungdomar som främst . Det skulle göra det bättre för dessa ungdomar, och arbetsgivarnaskulle få större möjligheter att anställa ungdomar för feriearbete. Utskottsmajoritetenskyller på ökade administrativa svårigheter med att genomföra en förändring avnuvarande system. Det innebär att utskottet inte ens vill pröva denna väg föratt skapa sysselsättning åt ungdomar . Närdet gäller det höga ATP-uttaget för småföretagare finns det också en stor mängdexempel som visar de orättvisor som drabbar just dessa personer, men det kanjag återkomma till . Jag yrkar bifall fillreservafion nr 1. Närdet gäller reservafionerna 2 och 3 vill jag instämma i det som anfört. I dessa reservationer yrkas också bifall till mofioner fråncenterparfiet. Socialavgiftsutredningenhar i uppdrag att utreda arbetstagarbegreppet och uppdragstagarbegreppet, ochvi hoppas verkligen att den kommer med ett resultat . Problemet ärverkUgen akut, och det kanske har sin betydelse att pressen har uppmärksammatde problem som drabbar helt oskyldiga människor som inte har kunna klargöra vemsom är arbetsgivare och vem som är uppdragstagare. Jag skickar med hälsningenatt detta utredningsarbete bör ske mycket skyndsamt. Jagyrkar bifall fill reservafionerna 2 och 3 och i övrigt fill utskottetshemställan. 80 NILS-OLOFGUSTAFSSON; (s): har det fattats ett antal beslut här i isyfte att förenkla reglerna för beräkning och uttag av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter samt för att göra reglerna enhetligare. Det har varit bra ochnödvändigt att detta har skett. I detta' betänkande behandlas ett antalmotioner med krav på att avgiftsuttaget i vissa fall skall minskas. Utskottsbehandlingenhar utmynnat i fyra reservafioner, och talare har här pläderat för tre av dem,som jag också skall beröra. Ireservation nr 1 framhålls att sjukfrånvaron enligt stafistiken är väsentligtlägre i småföretagen än i de stora företagen och att detta i praktiken innebäratt småföretagen tvingas subventionera de större företagen. Därför kräverreservanterna att sjukförsäkringsavgifterna generellt sänks för de 15först anställda. Vidare kräver reservanterna att avgiftsuttaget för egenföretagaremed låga inkomster reduceras och att arbetsgivaravgift för arbetstagare under16 år inte bör utgå. ' Beträffande detta attsmåföretagen skulle ha en lägre sjukfrånvaro än stora företag ärdet kanske riktigt rent statisfiskt. Men det finns stora variafioner mellan deenskilda företagen, och det gäller både de stora och de små företagen. Ettsådant här system skulle alltså inte bli särskilt rättvist, och det skulledessutom bli administrafivt mycket svårhanterligt. Samma sak gäller vidreducerandet av avgiftsuttaget för egenföretagare med låga inkomster och vidslopandet av avgifter för arbetstagare under . Detta är förknippat med såstora administrafiva problem och kostnader att det inte kan anses stå.i någonrimlig proportion till det man avser åstadkomma. Jag yrkar avslag påreservation nr 1. I reservafion nr 2 tar man på nytt upp frågan om denslopade kvittningsrätten mellan oUka förvärvskällor. Reservanterna framhållernu liksom tidigare att den borttagna kvittningsrätten medfört att enjordbrukare eller en annan företagare fått det än svårare än tidigare att klaraupp en genom underskott i en verksamhetsgren uppkommen situafion. Reservanternakräver att lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst ändras så attöverskott i en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet ellerrörelse får kvittas mot underskott i annan förvärvskälla inom nämndainkomstslag. Sedan kvittningsrätten slopades 1981 har vidflera fillfällen behandlat mofionsyrkanden av samma innebörd som det nuaktuella och avslagit dem med motiveringen att det inte kan godtas att enförsäkrads framtida pension skulle kunna begränsas genom möjligheten fill kvittningvid beräkning av den pensionsgrundande inkomsten. Utskottsmajoriteten anser attdet inte heller nu finns någon anledning för att frångå dettaställningstagande. Jag yrkaravslag på reservation nr 2. Reservation nr 3 tar upp arbetslagar- ochuppdragstagarbegreppet i sociallagstiftningen. Reservanterna påpekar deallvarliga svårigheter som de föreliggande oklarheterna ger upphov till. Manvill att utredningsarbetet skall påskyndas så att ett förslag fill nya reglerkan föreläggas med det snaraste. Utskottsmajoriteten är väl införstådd med degränsdragningsproblem som nuvarande avgiftsbestämmelser kan ge upphov till. Detlåg mycket i de exempel som gav från talarstolen. Här är vi nogöverens med reservanterna..Men enligt vad vi har erfarit kommersocialavgiftsutredningen att redovisa ett betänkande om bl.a. de aktuella gränsdragningsproblemen. Man kommer också att ta upp frågan ominförande av ett förhandsbesked på det här området. Med anledning av dessaupplysningar anser utskottsmajoriteten att något särskilt påpekande frånriksdagens sida inte är påkallat, utan att utredningens förslag i den ordningsom är vanlig här i bör avvaktas. Jag yrkaravslag på reservation nr 3. Tillreservation nr 4 ber jag, herr talman, att få återkornma. 81GULLAN () replik; berömmersocialdemokratin när det gäller att vi har fått förenklade regler för uttag avsocialavgifter. Ja, så långt är allt gottoch väl. Men jag vill erinra om att de ändrade uppbördsterminerna för företagenbetyder ökade kostnader på ca . Jag är inte såövertygad om att småföretagen, som har drabbats särskilt hårt av detta, tyckeratt reglerna var så bra. När det gäller reservation nr 2 kommer verkUgen densocialdemokratiska "pappa-vet-bäst-attityden" fram i sin prydno - att inte kangodta att den försäkrades framtida pension blir försämrad om man skulle få göra denna kvittning. Jag antar att varje företagare är helt medveten om sina handlingar och att man, om man gör dessa avdrag, också är medveten om vad det kan betyda för den kommande pensionen. Därvidlag skall inte vi här i vara några förmyndare. Beträffande reservation nr 3 är jag tacksam att Nils-OlofGustafsson förklarar sig överens med oss reservanter. Men tyvärr måste mansäga, , att medan gräset gror dör kon. Här måste detskyndas på. Jag vill då fråga om han är beredd, närsocialavgiftsutredningens förslag nu tycks komma , att skyndapå remissarbetet. Här finns så många värdefulla erfarenheter redan att det intebehövs något långt och segdraget remissförfarande. Kan vi få ett besked på denpunkten? 82KARIN () repilik: Jag vill gå tillbaka fill reservation 1, därvi tar upp förslaget om sänkning av sjukförsäkringsavgiften för småföretag. sons bemötande på den punkten visar tydligt att det inte finns någon vilja att försöka finna en framkomlig väg för att gynna småföretagsamheten på detta sätt eller att åstadkomma rättvisa genorn att ge denna fördel till de små företagen. När det sedan gäller avgiftsuttaget för egenföretagare kanjag som exempel nämna en kvinna, en småbrukarhustru, som tjänade . påatt sälja egenhändigt odlade grönsaker. Hon krävdes på egenavgifter om 1 358kr. Det är just den gruppen av människor som missgynnasstarkt av det system vi har. Man borde där kunna visa vilja attåstadkomma en förbättrad situation för den här kvinnan. Hon betalar avgift förnågot som hon aldrig kommer att kunna dra nytta av, såvida hon inte har andrainkomster. För att få ATP-poäng måste hon ha en årsinkomst som översfigerbasbeloppet med . Där har hon alltså ingenting att hämta tillbaka. Honfår heller inte mer än . som hemmamaka - åtminstone inte enligttidigare regler. De pengar som hön betalar in går således till den gemensammapotten. På samma sätt drabbas andra grupper av småföretagare, och jagtycker att man borde se på just detta förhållande, som är upprörande för densom berörs. Företagare med nystartade företag och små inkomster drabbas avsamma system. I svar på frågor har både finansministern ochsocialministern förklarat att de kanske i viss mån förstår problemet, men devisar ingen vilja att göra något åt detta. Det är bara att beklaga! 11 protokoll 1984/85:61-62 83NILS-OLOF () replik: När det gäller kvittningsrätten berörreservanterna här envist de konsekvenser som ett kvittningsförbud får föravgiftsberäkningen. Men vi i utskottsmajoriteten anser att det viktigaste äratt den försäkrade för sin framtida trygghets skull får en så högpensionsgrundande inkomst som möjligt, och vi gör bedömningen främst utifrånden utgångspunkten. När det sedan gäller småföretagen och arbetsmiljön går detinte att generaUsera! Det finns småföretag med urusel arbetsmiljö och myckethög sjukfrånvaro, och det finns storföretag som är ett föredöme när det gällerarbetsmiljön. Det vet alla som har arbetat med dessa frågor. Som skäl för kraven i motionerna och reservationenåberopas främst att man vill åstadkomma rättvisa mellan företagsgrupperna. Jagkan inte på något sätt inse det rättvisa i att ett litet företag med dåligarbetsmiljö och hög frånvaro skulle premieras för det - vilket skulle kunna blifallet om man inför en generell bestämmelse. Jag har sagt, och det kan jag upprepa, att vi nog äröverens om det nödvändiga i ett klarläggande vad gäller begreppen arbetstagareoch uppdragstagare. Men vi vet att vi nu har en regering som arbetar så snabbtdet går med dessa frågor. De är mycket komplicerade, och det måste få ta sintid att lösa dem. Vi vet att en utredning kommer att läggas fram i februari- alltså . Jag tar för givet - och förlitar mig på - attregeringen inte vilar på hanen när det gäller att lösa de här besvärligafrågorna. 84 () replik: inlägg visar att vi harväldigt skilda bedömningar när det gäller människors egna möjligheter attbestämma vad som är bäst för dem. En socialdemokrat anser att vi här iriksdagen skall avgöra vad som är bäst - detta skulle alltså vara det bästa förhans trygghet. Vi menar att detta kan och själva mycketväl bedöma. Vi anser det självklart att denna kvittningsrätt skall återinförasi samma form som . förlitar sigpå att hans egen regering arbetar snabbt. Jag är rädd för att det blir en långremissomgång, som det brukar bli. Men jag är också övertygad om att såbrännbart, så hett som detta ämne är kommer ledamöter att fara frammed blåslampa för att det verkligen skall bli ett resultat. 85KARIN () replik: