prot · G809109 · 1984-12-31 00:00:00 — Jo, nog slår vi vakt om en socialdemokratiskpolitik av gammalt gott märke, . Men vi lever i en värld somjust nu domineras ganska starkt av högerkrafter. Vi har tagit över ett land därekonomin enligt vår mening har misskötts på ett alldeles påtagligt sätt underen betydande del av . Detta innebär att vi måste ta i beaktande de svårighetersom finns. Inte minst haren av vårt partis starkaste profiler lärtoss i grunden vad en stark ekonomi betyder-och han heter . Jag troralt den lära han sprider på det området är mycket bra för vårt parti och geross en plattform för att föra vår politik. Även i en omvärid, styrd hårt avhögervindar, skall vi bevara det sociala reformverk som vi har byggt upp i vårtland och som andra krafter och andra partier , med i spetsen,vill börja rasera på ett grundläggande och, som de själva säger,systemförändrande sätt. Den politiken skall vi föra på del sätt vi gör , men detger inte utrymme för den överdådspolitik som vpk vill föra. Den är omöjlig. Denskulle tillfälligt ge en bättre situation, men den skulle relativt snabbtförsätta landet - i den hårda omvärld vi lever i - i ett alldeles omöjligtläge. Detta påverkar också våra förslag när det gäller åtgärder på arbetsmarknadspolitikensområde, och tyvärr finns det inte utrymme för vare sig lönebidrag eller bidragtill Samhällsföretag i den utsträckning vi kanske skulle önska. När det gäller Samhällsföretag finns det ändå anledningatt säga, att redan när fattade sitt beslut om Samhällsföretagbeslutades i denna kammare att man skulle försöka bringa ned kostnaderna, somsåvitt jag minns då låg på av lönesumman, kanske något annoriunda. De ärnu på väg ned, och vi befinner oss på . Detta visar alltså alt vihittills har klarat en minskning - men jag är medveten om att det kan finnas engräns, då vi måste ta till andra metoder om vi skall kunna göra ytterligarebesparingar, om det finns besparingar att göra. Jag vill inte göra någonslutgiltig bedömning av huruvida det är möjligt att nå ned till - menriksdagen har haft det som målsättning. AnL 70LARS-OVE (vpk) replik: Det nu anförda visar att debatten omSamhällsföretag är absurd - att man skall effektivisera på ett område som dåtill sist kommer att börja likna en omänsklig reguljär arbetsmarknad. Denarbetsmarknaden är ju omänsklig, eftersom den sorterar ut folk. Skall då ävenSamhällsföretag börja likna den, så atl de som en gång inte har fått plats påden omänskliga arbetsmarknaden snart inte heller får plats inomSamhällsföretag? Det är en absurd debatt! Och visst måste vi ha råd i detta samhälle - om vi inleskall ställa dessa människor på gatan eller förtidspensionera dem - att erbjudadem denna typ av arbete. Men det finns andra människor i det här samhället somanser att de måste ha ett överflöd för att över huvud taget prestera någonting.Såväl vad gäller skatter, förmögenheter som lönsamhet blir relationen mellanolika människor mycket sned. Det är helu dennu eftergiflspolitik som mun blir beklämdöver i urbeturrö-relsen och som inte heller ger något bru vulläge för StenÖstlund. Hun kun väl visa på några kurvor som pekur åt rätt håll. men de kurvorsom gäller arbetarna pekar åt fel håll. Del måste väl i i dug vurumöjligt utt sägu: Vi måste stoppu privutiseringen och profitiseringen uv denoffentligu sektorn, vi skall investera i vårt lund och inle ulomlunds. enurbetsiidsförkortning skull genomförus, del skull inte vuru ett tuk på förlönehöjningarna som bolagsvinsterna är jättehögu och de som fårslilu hårdust, dvs. industriurbeturna, fåren reullönesänkning, och medun videssutom hur en skattepolitik som gynnar dem som hur de bastu lönernu. Det måsteju vuru ulldeles fel, , Jag kan heller uldrig föreslällu mig ull mun under sådunuförhållunden skull kunna mobilisera för att stoppa högervindarnu. I ställetkommer glidningen högerut att fortsättu, och då finns det snurt ingenurbeturrörelse kvur som skulle kunna stoppu högervindurnu. vågurinte sutsu på den överdådspolitik som krävs för utt högerkrufternu skull kunnuhindrus. AnL 71 () replik: Vad gäller utvecklingen beträffundelönebidrugen och Sum-hällsföretag har jag i mitt tidigare inlägg åberopathundikuppkommitténs betänkunde. Dettu är nu ute på remiss, och jug tror utt vikun vänta oss någon form av förslag baserat på det. Men även i del läget kommermun nuturligtvis att tvingas la hänsyn till ekonomisku reuliteter. Vud somfrumhålls i betänkandet är framför allt att det för utt mun skull kommu vidureoch kunnu åstadkomma något radikalt fordras någon form uv omfördelning mellanpassivt och aktivt stöd. Om del är möjligt, bör det nuturligtvis genomföras. Viär alltså inte helt passiva på det här området, som man skulle kunnu tro när manlyssnar på . Vidare säger altde kurvor som gäller de arbetande människorna inle pekar rätt. Jo, det gör de,. De kurvor som har stor betydelse för de arbetande människornapekur rätt , och vi skall se lill all de fortsätter utt göru det.Del budskupet skall vi ga ut med också i valrörelsen. AnL 72 BOFINNKVIST (s): Motion 1104 angående sysselsättningspoliliskainsatser för behandlas till vissa delar i det nu aktuella betänkandet.I motionen har vi socialdemokrater från pekut på den speciellasituation med en kombination uv glesbygd och slrukturomvandlingsproblem som vihar i länet, en kombination som lett till all har ett av de högstaarbetslöshetstalen i landet. 1 vad gäller kravet atl den s. k. Örebromodellen skulle fåtillämpas också i , datautbildning och behovet av projekleringsbidraghar utskottet en positiv skrivning, som innebär att frågorna kommer, eller kankomma, all aktualiseras på nytt. Vi nöjer oss med den skrivningen ; vi harju möjlighet att återkomma. A rbetsinarknads-politiken, m. m. Jug känner del ändå angelägel attnämna ett par frågor speciellt. Först frågan om bygginvesteringar, därutskottet inte vill behandla speciella objekt. Detta är ju en vedertagenordning, men när del gäller situationen med exempelvis mycket undermåligapersonalutrymmen för de anställda på , vill jag säga alt manju genom att peka på bl. a. sådana brister kan stärka argumenten för atl fåexlra slor andel när pengarna skall fördelas centralt. Det är ett mycketangeläget projekt. Vi har också pekat på behovet av att öka Samhällsförelagsverksamhet i länet. Som en följd av ökad långtidsarbetslöshet har, som fleraandra talare nämnt, behovet av skyddad verksamhet ökat, och vi ser med oro pådel s. k. timtak som har satts för den regionala stiftelsens verksamhet. a. att det inte under nuvarande förhållanden kanske någraetableringar av nya skyddade verkstäder på de platser i länet som ännu inte harnågra sådana. I så fall måste platser avstås från de befintliga verkstäderna,vilket upplevs som mycket olyckligt, eftersom behovet på samtliga platser ärmycket större än tillgången. Ur såväl humanitär som samhällsekonomisk synpunktvore det motiverat atl satsa på en fortsatt utbyggnad av den skyddadeverksamheten. Vi förstår att en ökning av totalramen är svår alt få lillstånd i dagens ekonomiska situation. Vi hoppas trots detta på alt det finnsmöjligheter utt ta särskild hänsyn till de speciella svårigheter som haruppstått i . En del kommuner i länet har satsat på utbyggnad av denskyddade verksamheten på ett tidigt stadium, andru inte. Behovet finns och harökat i andra delar av länet, särskilt i de östra, myckel på grund av den storanedgången i industrin. Att avstå platser från andra delar av länet, exempelvisTorsby, får svåru följder för de handikappade där. Man har en kö avsökande och en mycket slor andel förtidspensionerade. Vi hoppas attSamhällsförelags styrelse kan hjälpa till med att lösa upp de här redovisadeknutarna. Regeringen bör utnyttja sina möjligheter all tillskjuta extra medelför detta ändamål. Utskottets talesman, , har i sitt inlägg ocksåvisat förståelse för dessa problem. Jag yrkar med dessa kommentarer bifall lillutskottets hemställan. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 9 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1984/85:118Kemikaliekontroll 1984/85:160Ledningen av de civila delarna av totalförsvaret m. m. 1984/85:161 Ledningen avbefolkningsskyddet och räddningstjänsten m. m. 1984/85:165 Vissa klargörandenoch kompletteringar av kyrkomötesreformen /85:166 Livsmedelspolitiken 1984/85:168Rätt att driva lokal och regional kollektivtrafik på /85:169 Vissaändringar av reglerna om val till kyrkomötet m. m. 1984/85:170 Avtal medApoteksbolaget m.m. 1984/85:171Särskilda insatser inom för ungdomar i samband Nr 109 med missbruk och kriminalitet, m. m. -r j j lorsdagenden /85:173 Ändring i utlänningslagen (1980:376) 1984/85:178 Domstolarna och eko-brotten m. m. 10 § Anmäldes och bordlades Meddelande om 1984/85:2988 av 1984/85:2989av m.fl. Skärpningarav stafistiksekretessen (prop. 1984/85:133) 1984/85:2991 uv m.fl. 1984/85:2992 av . 1984/85:2993 av m.fl. Radio- och kussettidningur (prop.1984/85:138) 1984/85:2994 av m.fl. investeringar m.m. (prop. 1984/85:139) 1984/85:2995 av och /85:2996 av m.fl. 1984/85:2997 av m.fl. . 1984/85:2998av m.fl. Litteratur och folkbibliotek (prop. 1984/85:141) 1984/85:2999 av m.fl. 1984/85:3000 avMargareta 1984/85:3001 av 1984/85:3002 av RolfDahlberg m.fl. 1984/85:3003 av m.fl. 1984/85:3004 av KjellMattsson m.fl. Förbättrade boendeförhållanden förgamla, handikappade och långvarigt sjuka (prop. 1984/85:142) 11 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatl följande interpellationer framställts 1984/85:125 av förste vice tulman () lillsocialministern om småbarnsföräldrars rätt lill bidrag enligtsocialtjänstlagen: Regeringsrätten har beslutat atlsocialtjänstlagens stadgande om bistånd inte ger en småbarnsförälder rätt att uppbärasocialbidrag för att själv kunna ta hand om sina barn. 1 det ärende som regeringsrätten hade all ta ställninglill stod helt klart alt familjen hade laglig rätt till bistånd. 1 stället förull enligt fumiljens egen önskan ge detta i form av ekonomiskt tillskott har,enligt domen, en kommun rätt att i stället ställa daghemsplatser tillförfogande, vilket i dettu fall skulle ske med förtur. Daghemsvården av de två barnen i familjen kostar totalt ca100 . , varav ca . finansieras med skattemedel. Till deltakommer kostnader för barnvårdare eller föräldrapenning för föräldrarna ombarnen skulle bli sjuka. Detta är ett väsentligt högre belopp än de skatter ochsocialavgifter som skulle flyta in till det allmänna om modern förvärvsarbetadeoch de besparingar som då skulle göras i form av mindre utbetalningar avbostadsbidrag. Socialtjänstlagens biståndsparagraf har antagits av enenhällig riksdag. För många torde det dock ha kommit som en överraskning attbiståndsparagrafen skulle kunna tolkas på det sätt som regeringsrättens dom handen. I den gamla socialhjälpslagen berättigade vård av små barntill socialbidrag. Enligt en interkommunal överenskommelse betalades i dessafall socialhjälp om familjen hade minst ett barn eller två barnunder skolåldern. Anledningen till att det aktuella problemet uppkommer iallt fler småbarnsfamiljer är till stor del skattesystemet, som inte lar någonhänsyn till försörjningsbördan. En familj som i del berörda fallet betalar ca30 . i skatt skall inte behöva uppbära socialbidrag för sinförsörjning. Om skatten tog hänsyn till att det i detta fall är fyra personersom skall leva på inkomsten hade familjen kunnat klara sin försörjning ulantillskott i form av socialbidrag eller i form av starkt subventioneradedaghemsplalser. I avvaktan på en sådan skatt-efter-bärkraft borde det varaangeläget att inte missgynna egen vård av barnen. I socialtjänstlagens portalparagraf framhålls altverksamheten skall bygga på respekt för människors självbestämmanderätt ochintegritet. Det står i detta fall klart att modern skulle utföra elllika värdefullt arbete genom att själv ta hand om de små barnen som genom atlförvärvsarbeta. Familjer som verkligen önskar daghemsplats skulle vidaresnabbare komma fram i kön. Mol bakgrund av det ovan anförda ber jag att tillsocialministern få ställa följande fråga: Anser socialministern alt det finnsanledning all ändra socialtjänstlagens biståndsparagraf eller på annat sättåstadkomma att småbarnsföräldrars egen vård av barnen inte missgynnas iförhållande till förvärvsarbete av motsvarande värde? 1984/85:126av (vpk) till statsrådet omentreprenadverksamheten vid : Inom finns en ganska betydandeprivat verksamhet. Det gäller då främst verkstads- och entreprenadverksamhet.Som exempel kan anföras att Skega sköter däcksbyten, att malmtransporterna frånLKAB:s forskningsgruva är privatiserade och att Suomen nu kommer att fåprospekte-ringsborrningen i Viscariagruvan. Vid förhandlingar mellan och har facket motsatt sig att ovannämnda borrningaröverlåts på det finska företaget. De skäl som gruvfacket angav för sittmotstånd kan grovt sammanfattas i att entreprenaden i första hand skall utförassom , alltså med personal från järnmalmsrörelse. Detta sades medhänvisning till behovet av att behålla prospekte-ringskompelens,hänsynen till jobben för de anställda inom bolaget och att vad gör harstor betydelse för gruvsamhällena i norr. Ur ett mera principiellt fackligt-politiskt perspektiv är detviktigt atl regeringen klargör sin inställning till entreprenörs- ochunderentreprenörsverksamhet vid statsägda företag. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga industriministern: 1: Är regeringen beredd att, motbakgrund av att statliga medel används för verksamheten och de drastiskapersonalminskningar som skett inom , vidta åtgärder för att förmå attanvända egen personal för prospekteringsborrningen i Viscariagruvan? Är regeringen beredd att sökaförmå att utarbeta en plan för avveckling av entreprenadverksamheten vidLKAB:s malmfältsgruvor och ersätta denna med nyanställningar? 1984/85:127av () till jordbruksministern om musselodlingen i : Det har visat sig att förutsättningarna förmusselodling är goda. Musslorna växer bra och kvaliteten är hög på den skördsom erhålls. I en ny näring stöter man på problem sommåste lösas, men när det gäller praktiska problem såsom att finna lämpligaplatser där det finns näring för musslorna och att se till att så litet sommöjligt hindra sjöfart och fiske har det lyckats ganska bra. Det finns i dagsäkert ett tjugotal odlare, som kan producera över musslor. Det finnsintresse för att odla mera, och del finns utrymme både på marknaden och ihavet. drabbades odlarna emellertid av ett stortbakslag. Genom algblomning blev musslorna giftiga och kunde inteskördas. Inte heller när detta skrivs har skörden kunnat påbörjas, och närmusslorna om något mer än en månad börjar sin fortplantning går detinle attbärga fjolårets musselskörd. Vad somhänder är svårt att veta. Helt klart är alt man kommer att göra stora förluster, då musslorna faller avrepen och de som kan skördas troligen blir för stora för alt passa påmarknaden. Man kan påslå att det är något av en naturkatastrof Den drabbar intemånga, men för dem del gäller är det mycket kännbart. Då musselodling kan ge värdefull sysselsättning, är detangelägel utt den kan fortsätta och utvecklas. Det finns stora risker allodlarna inte kun fortsätta, om den enskilde vid en katastrof som den som ärpå väg skull bära hela kostnaden, i synnerhet om det sker innan företagethunnit stabilisera sig och innan man hunnit bygga upp sin ekonomi. Jag anser det därför angeläget atl insatser görs. Det börske inom flera områden. Någon form av skördeskadeskydd såatt odlarna inle ruineras. Undersökningaroch uppföljning av vattenkvaliteten inom flera områden och möjlighet att snabbtoch säkert kunna fastställa musslornas användbarhet. Utveckling avsäkrare metoder för alt kunna avgöra gifthalten i musslorna, I anledning av vad jag anfört villjag ställa följande fråga till jordbruksministern: Avser jordbruksministern alt tanågra sådana initiativ som jag tagit upp i min interpellation? 12 §Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställts 1984/85:505av () till finansministern om bytesbalansen: förklaradefinansministern på stora affischtavlor all åter är ett land som betalarför sig gentemot utlandet. Påslåendet var fel när det fälldes, eftersombytesbalansen var negativ liksom . Men det baseradesförmodligen på bedömning att bytesbalansen visade ett överskott1984 på . har visat attförra årets bytesbalans i stället gav ett underskott på närmare 7 miljarder. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern: 1, Anserfinansministern fortfarande alt bytesbalansen visade överskott 1984? 2, Trorfinansministern fortfarande att bytesbalansunderskottet skall stanna vid 2miljarder? 1984/85:506av (vpk) till försvarsministern om värnplikts-utbildningen: I svensk TV har vid ett partillfällen framträtt en expert på militärpsykologi, fostran och utbildning avsoldater inför de påfrestningar som en stridssituation innebär och hur de bästskall förberedas för detta, Mannen i fråga kommer från , har enligt egnauppgifter stridserfarenheter från dess armé och är nu anställd vid FOA för attdela med sig av sina kunskaper. Han har gjort anmärkningsvärda påståenden omden svenska soldatutbildningen och klart förespråkat en hårdare linje i stridmed de intentioner som gällt i i dessa frågor. Jag vill därför fråga försvarsministern: Har regeringen planer på attförändra utbildningen av svenska värnpliktiga och kommer i så fall de linjersom förespråkals i de nämnda TV-inslagen atl påverka inriktningen? 1984/85:507 av () till finansministern ombytesbalansen: Enligt SCB gav affärer medutlandet ett underskott även 1984, uppgående till nära 7 miljarder kronor-blott 1 miljard lägre än föregående år. Enligt uppgift från , som finansministern ochfinansdepartementet stöder sig på, visade bytesbalansen för däremotett överskott på ca . Medanledning härav vill jag fråga finansministern: Är det motiverat att närmare utredaden stora skillnaden, eller tänker finansministern även i fortsättningen litaenbart på statistik? 13 § Kammaren åtskildes kl, 17,58,