prot · G809143 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:143 1 § Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1984/85:554 om den turkiska minoriteten i Mot bakgrund av uppgifter i dagspressen ombehandlingen av den turkiska minoriteten i har frågatmig huruvida läget för denna befolkningsminorifet mofiverar att frågan tas uppav i FN eller annat internafionellt forum. Det är riktigt att uppgifter om starka motsättningarmellan den turkiska minoriteten i och myndigheterna i landet underåret har förekommit både i internationell press och i svenska nyhetsmedia, Inyhetsförmedlingen har hänvisats till de ansträngningar som de bulgariskamyndigheterna uppges ha inlett för att få den turkiska etniska minoriteten att"bulgarisera" sina turkiska namn. Från officiell turkisk sida har frågan tagits upp medsvenska myndigheter. Turkiska regeringen är oroad av uppgifterna att våld skallha använts mot den turkiska befolkningsminoriteten. Vi försöker på svensk sida fastsfälla sakförhållandena påolika vägar, bl, a, genom kontakter på diplomatisk nivå. Jag tog själv uppfrågan under mitt besök i . På bulgarisk sida avvisademan bestämt alla anklagelser om övergrepp mot denna befolkningsgrupp, Def fannsinget problem, utan det var som hade velat göra frågan till ettproblem. Frågan har även uppmärksammats i internafionella organ,Situafionen för den turkiska minoriteten stod sålunda på dagordningen vid avslutade sessionen med parlamentariska församlingen i ,har ännu infe engagerats. Från turkiskt håll har manemellerfid sagt att man avser ta upp frågan i olika internationella sammanhang. Det kanfilläggas att det finns minoritefsproblem på många håll i regionen. Omden turkiska minoriteten i Sverigehar traditionellt velat slå vakt om minoriteters rättigheter, varhelst dessavarit i fara. Denna politik avser vi fullfölja. Så kommer också att ske vid dennyligen påbörjade konferensen om mänskliga rättigheter i , Anf.2 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på minfråga. Svaret andas mycket positiva tankar och känslor för just minoriteter,som vi vet drabbas hårt på olika håll i världen. Så är också fallet med turkari , Ca1 miljon turkar bor i , Trots atf turkar i i flera skilda dokumentoch överenskommelser medgivits minoritetsstatus har en systemafiskassimileringspolitik och bulgarisering av turkar införts. Turkarnas polifiska,ekonomiska, sociala, kulturella och religiösa rätfigheter har begränsats.Turkarna har dock lyckats behålla sin identitet, kulfur, tradition ochreligion, I def läget synes den bulgariska statsledningen ta till strängare ochhårdare metoder för att genomföra vad som kan kallas bulgarisering. ,speciellt , pågår en kampanj över hela mot turkarför att de skall ändra sina turkiska namn till bulgariska, precis somutrikesministern nämner i sitt svar, I flera överenskommelser och dokument gesden turkiska minoriteten i rättigheter vad gäller språk, kulfur ochreligion. Jag kah nämna vänskapsavtalef mellan och Bulgariensamt Lausanne-avtal, Stadga 2 fredsavtal i Parisförpliktigar att vidta alla åtgärder för att trygga alla medborgaresfri- och rätfigheter. Undertecknandet av ger även Bulgarienskyldighet att skydda minoriteter. Nusäger statsrådet att han har tagit upp frågan vid besöket i , Det ärytterst tacknämligt att så har skett. Vidaresägs def i svaret att skall ta upp minoritetsfrågor vid den konferensom mänskliga rättigheter som pågår i , Jag vill fråga utrikesministern:Innebär def att turkarnas problem i kommer att bli föremål för enframställning från svensk sida? och jag är ense om atf mycket väl kan berörafrågan om förhållandena för en nationell minoritet i eft annat land även omsvenska intressen inte är berörda. Frågan om mänskliga rättigheterhar infe en sådan begränsning att bara de berörda staterna skall anses varabehöriga atf syssla med den, Turkietoch har diplomatiska förbindelser, Def bör i första hand åliggaTurkiet att lägga fram allt def bevismatieral man kan ha för eft förtryck avden turkiska befolkningen i , Om frågan väcks i internationellt forumav något slag, kan också mycket väl engagera sig i den diskussionen ochfa del av de bevis som läggs fram t, ex, vid konferensen i , Föregen del diskuterade jag detta ämne med den bulgariske utrikesministern iförra veckan, Jag fick då - kanske infe oväntat - undvikande svar, t, ex. motfråganom det inte var vanligt också i att människor bytte namn för atfförsvenska sina namn när de de hade ursprungligen var utländska, Def kunde jagju infe förneka, men jag framhöll att ingen tvingas atf byta sittnamn av sådana skäl. Vi skall fortsätta att följa denna fråga, def vill jagförsäkra , och fa fill vara de möjligheter som finns atf verkaför förbättrade förhållanden för den turkiska minoriteten, 4 (): Jag vill ytterligare understryka mitt tackfill utrikesministern för svaret på frågan, Def utrikesministern sade senast,atf om något annat land tar upp denna fråga så är berett atf medverka iarbetet för att förbättra förhållandena för turkminoritefen i , germig dock anledning till en följdfråga: Är inte berett atf för egen delta upp frågan och göra en framställning, exempelvis i FN? Vi kanske ändåbehöver ytterligare förstärka bilden av som försvarare och bevakareav-mänskliga rätfigheter i världen. Den bilden kan säkert behöva förstärkas, För egen del anser jag def naturiigast att iförsta hand def land som anser sina intressen vara kränkta väcker en sådan härfråga, har rimligtvis större möjligheter än att få frammaterial av betydelse. Om så frågan väcks i eft internationellt forum, blir vii fillfälle att ta ställning till den. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1984/85:567 om blockadpolitik mot har frågat mig hurregeringen bedömer blockadpolifik mot och vilka åtgärderregeringen är beredd atf vidta för del och internationellt för attmotverka blockad mot , Den tar avstånd från beslut atfvidta ekonomiska sanktioner mot , Sanktionerna försvårarfredsansfrängningarna i därför atf de står i strid mot deprinciper som kommer fill uttryck i confadora-gruppens fredsförslag,Contadora-gmppen har allfid hävdat att konflikterna i regionen skall lösasgenom förhandlingar mellan de berörda staterna utan inblandning utifrån. Vidarebidrar sanktionerna till att öka internationella isolering.Därigenom äventyras möjligheter att föra en alliansfri polifik, I sanktionernas spår följer ytteriigare umbäranden förNicaraguas befolkning samt svårigheter för landefs näringsliv, infe minst denprivata sektorn. attupprätthålla produktionen, Def finns en uppenbar risk att detta kan leda fillskärpta inrikespolitiska motsättningar vilket inte främjar en vidareutvecklingav demokratin i landet, sanktioner mot är ytterligare ett utslagav den alltmer märkbara och oroande tendensen atf politiserautrikeshandeln. Det är vikfigt atf värna frihandeln och respekten förinternationella överenskommelser, GATT-sfadgan måste respekteras och inteundergrävas med politiskt betingade åtgärder. Inom studeras nu i samråd med SIDA vilkamöjligheter har att mildra effekterna av den införda handelsblockaden.Internationellt kommer den att fortsätta stödjaconfadora-gruppens fredssfrävanden samt verka för att GATT-sfadgan efterlevs. 7HANS (): Jag tackar utrikesministern för svaret ochuttrycker min uppskattning över det klara avståndstagandet från mot , blockad är en allvarlig upptrappning avReagan-administrationens strävanden atf störta , president öppet att detta är målsättningen med i , Mineringen av nicaraguanska hamnar och det militärastödet till contras - de högerextrema väpnade styrkorna - tjänar samma syfte. En talesman för har nyligenförklarat att en direkt militär intervention i är möjlig. Andraåtgärder som övervägs inom är bl, a, en frysning avNicaraguas tillgångar i , påtryckningar på internationella organisationeroch banker att vägra lån till , samt avbrytande av de diplomatiskaförbindelserna mellan och , Reagan-administrationens åtgärder står klart i strid medfolkrätten. De är oförenliga med , OAS statuter och , Reagan-administrationen uttalar sig i ord förconfadora-gruppens förslag till en fredlig lösning av konflikten i ,men motverkar i handling dess genomförande. Vid behandlingen av Nicaragua-frågan i FN:s säkerhetsrådhar stått isolerat, Def är angeläget atf verkar för ensnar fredlig lösning av konflikten i och att den otillbörligainblandningen i inre angelägenheter upphör, bör liksom många andra länder medverka till attöka handeln med och lämna landet behövliga exportkrediter. På grundav den mycket svåra situation som folk befinner sig i finns detstarka skäl atf utöka biståndet till landet. Katastrofbistånd bör snabbt kunnalämnas, bör också verka för att beviljas lån fråninternationella banker och organisationer där vi är medlemmar. måste på allt sätt fullgöra sina internationella Om bilstödet åt handikappade förpliktelsermot ett litet land som befinner sig i kamp för sitt nafionella Nr 143oberoende och självbestämmande. Överläggningen var härmed avslutad, 4 § Svar på fråga 1984/85:527 om bilstödet åt handikappade har frågat mig om regeringenplanerar några . inifiafiv för att finna nya former för att underlätta förhandikappade att ha egen bil. har , enligt regeringens ocharbetsmarknadsutskottets förslag, beslutat om en förbättring av statensbilstöd till yrkesarbetande och studerande handikappade (prop, 1984/85:100, bil, 12, C 4, AU 11, rskr, 188), Frågan om ytterligare förbättringar av bilstödetbör enligt ett senare beslut av utredas i syfte att förslag sominnebär att bilstödét utvidgas fill nya grupper skall läggasfram (SfU 1984/85:22, rskr, 252), Jag avser atf framöver återkomma till frågan om bilstödetmed anledning av senaste beslut i ämnet, 9 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret på min fråga. En egen bil, och då en bil som är anpassad till det egnahandikappet, är för många handikappade ett mycket värdefullt hjälpmedel. Detkan i många fall vara nyckeln till ett mera verksamt liv, Def är alltså viktigtatt handikappade som har möjligheter att utnyttja detta hjälpmedel också fårtillgång till def. Det kan innebära att de handikappade kan ha helt andrasociala kontakter än vad som annars skulle vara möjligt och att de, inte minst,kan upprätthålla ett förvärvsarbete. Reglerna för bilstöd åt handikappade är - även efter dejusteringar som vidtogs genom riksdagsbeslutet - ganska"snåla". Inkomstgränser och liknande är safta så att mycket storagrupper handikappade inte kan utnyttja hjälpmedlet en egen bil. Har denhandikappade ett normalt förvärvsarbete hamnar vederbörande i praktiken i ettinkomsfläge som gör atf bilstödet inte står till buds. Detta är sorgligt för de berörda handikappade, somförlorar denna möjlighet att öka sin personliga rörlighet. Men jag vill påståatt det dessutom är mycket dålig samhällsekonomi. Om en handikappad därför atthan inte kan utnyttja bilstödét kanske inte heller kan fa ett förvärvsarbeteutan måste stanna hemma, innebär det naturligtvis en belastning för honomsjälv, men också en ekonomisk belastning för samhället. För många handikappade blir alternativet att i storomfattning utnyttja färdtjänsten. Kostnaderna för färdtjänsten blir fleragånger större än vad bidraget till egen bil skulle ha varit. Det är visserligenen annan huvudman 3 protokoll 1984/85:142-145 sombetalar, men sett ur samhällets synpunkt är def klart att det inte spelar såstor roll. Detfinns alltså all anledning atf se till atf bilstödsreglerna görs så generösaatf det för stora grupper handikappade verkligen är ett alternativ att ha egenbil. Sedanjag ställde min fråga har jag med glädje kunnat konstatera atf eftriksdagsbeslut har fattats i vilket regeringen uppmanas att göra någonting åtbilstödsreglerna, Def är inte det första riksdagsbeslutet i denna riktning, mentyvärr har det hänt tämligen litet, trots tidigare ställningstaganden frånriksdagens sida. Socialministernsäger , inte ovänfat, att han kommer atf respektera riksdagsbeslutet. Men detkunde vara intressant att litet närmare få reda på hursocialministern avser att ta sig an denna fråga. När kan vi få ett förslag påriksdagens bord? I vilken riktning kan det tänkas att regeringen söker enlösning på detta problem? Jag delar naturligtvis syn på bilstödets värde för dehandikappade. Trotsdet ekonomiskt kärva läget lyckades vi, genom omprioriteringar och besparingar,atf öka def tidigare bilstödet med 17 milj, kr. Jag skulle naturligtvis gärnaha sett att vi hade kunnat gå ännu längre. Men man kommer inte ifrånverkligheten - det gör infe heller . Det är därför som man icenterparfiet är beredd att skära ned också för de handikappade när det gällersjukförsäkringen, äldreomsorgen och barnomsorgen - det sker inte av ond viljautan därför att man har ansett det vara nödvändigt. Jagmenar allvar när jag säger att jag har för avsikt att återkomma i denna fråga.Dess värre är det inte så enkelt som jag tyckte mig spåra atf , att man genom att öka bilstödet skulle få samma besparing påfärdtjänsten. Tyvärr är det så, och det visar bilstödskommittén, attbesparingen på färdtjänsten blir väldigt liten i förhållande fill den utgiftsökningsom krävs för bilstödet. Men vi behöver inte betvivla varandras goda vilja.Med gemensamma krafter och med hänsynstagande till den ekonomi som vi har trorjag nog att vi skall kunna förbättra bilstödét för dehandikappade. 11 (): Vi kanske inte skall inveckla oss i en debatt om sjukförsäkringen. Denfrågan har diskuterats flitigt i många andra sammanhang, så vi kan kanske avståfrån def och i stället hålla oss fill bilstödét. Socialministernhänvisar nu till en utredning, i vilken man menar att besparingarna påfärdtjänsten skulle bli mycket blygsamma. Jag tror att man bör studera def hären gång fill. Jag vet i alla fall, och det är en bedömning som görs avhandikappade, att en konsekvens av atf man inte kan få bilstöd ofta blir använder färdtjänst i mycket stor omfattning. som därmedåtgår överskrider ofta betydligt det belopp som bilstödet skulle hakosfat. Och bilstödét är ju ett stöd mera av engångskaraktär, vars verkan blirbestående . Jag tror alltså att def finns anledning att ifrågasättaom inte besparingarna på färdtjänsten totalt sett är betydligt större och attdet alltså skulle vara lönsamt atf vara mer generös med bilstöd. Sedan är det en annan sak att besparingarna förstatskassan ju inte blir särskilt stora. Det är landsting och kommuner som ärhuvudmän och som har de stora kostnaderna för färdtjänsten. Det är viktigt inte tittar alltför snävt på det egna reviret, utan att man ser på dentotala samhällskostnaden -det är den som är det viktiga. Vidare bör man se hur detta påverkar den handikappadespersonliga situation. tycker jag att har sagt ifrån ganskaordentligt, och jag hoppas naturligtvis atf def framläggs ett förslag. Det hadevarit värdefullt om vi hade fått besked om när vi kan vänta det härförslaget och vilken inriktning det kommer atf få. Om bilstödet åt handikappade Den enda utredning som har gjorts på def härområdet, vilken belyser kostnaderna samt effekterna av eft förbättrat bilstödpå t, ex, färdtjänstkostnaderna, är den som bilstödskommittén har gjort. Manhar alltså kommit fram till atf besparingen blir ringa i förhållande till deökade kostnaderna, Def är klart att vi på nytt kan studera detta. Jag menar ändå måste göra def innan man lägger fram ett förslag, Def är ofrånkomligtatf vi måste ta hänsyn till ekonomin, Sjävfallet skall vi diskutera varjefråga för sig vartefter frågorna fas upp. Men det går infe att komma undan detstörre sammanhanget, Def är lätt att fa upp fråga efter fråga och bortse frånekonomin och def större sammanhanget. Men det gör inte - och kaninfe heller göra def. Ingen annan i gör det heller. Därför föreslårman försämringar på en lång rad områden, vilket direkt försämrar för dehandikappade, Def görs inte av ond vilja utan av hänsyn till ekonomin. Jagmåste naturligtvis ta samma hänsyn fill ekonomin, även om jag tycker attcenterparfiet går för långt i nedskärningarna så atf det kan få motsatteffekt. 13PÄR (): Jag tycker att socialministern använder sigav ett litet fult debatfknep, när han slungar ut påståenden om de storaförsämringar som skulle ha föreslagit. Jag känner naturligtvis ettbehov av atf bemöta dessa påståenden, atf gå in i detalj och analysera centernsförslag och redovisa vad de innebär för olika grupper. Det är naturligtvis vadjag gärna vill göra när sådana här påståenden kommer, men då skulle dennadebatt förvandlas från en debatt om bilstödét till en debatt om ett antal andrasaker. Socialministern begriper ju att jag inte är beredd att ändrainriktningen på debatten. Därför tror han att han kan komma med dessa allmännapåståenden utan atf de blir bemötta. Och def är riktigt - jag tänker inte nu faen debatt om sjukförsäkring och andra förmåner; det skulle föra för långt. Om bilstödét åt handikappade Därför tycker jag som sagt att det kanske är litet ojustav socialministern atf provocera med denna typ av uttalanden. Det viktiga är alltså bilstödet, och jag är naturligtvismedveten om de ekonomiska konsekvenserna och de ekonomiska bedömningar sommåste göras. Det var därför som jag i mitt inledningsanförande pekade på atfjag för min del trots allt tror atf de kärva bilstödsregler som finns äroförmånliga också ur samhällsekonomisk synvinkel-atf vi alltså förlorar pengarpå dem, förutom ätt effekterna av dem går ut över de handikappade. Jag tycker att det är riktigt att PärGranstedt inte ägnar någon tid här åt att bemöta det jag har sagt. Det vorebättre om utnyttjade tiden till att sätta sig in ikonsekvenserna av de förslag som har lagt fram. De innebär dock enbesparing, dvs, en neddragning, på 1, 7 miljarder som också drabbar dehandikappade. Jag betvivlar icke och goda vilja, menden är ingenfing värd om man infe också far hänsyn fill ekonomin, och det görni inte då ni behandlar fråga efter fråga frikopplad från den ekonomiskaverkligheten, 15 (): Socialministern fortsätter envist att vilja diskuterasjukförsäkringen. Jag hävdar att de förslag beträffande sjukförsäkringen somvi har lagt fram inte på något ensidigt sätt drabbar de handikappade, men jagvägrar fortfarande atf gå in i den sakdebatten, trots att socialministerntydligen hellre diskuterar sjukförsäkringen än bilstödét. Sedan vill jag påstå att jag inte kommer med fråga efterfråga och begär utgiftshöjningar, som totalt skulle innebära ökade belastningarför samhället. Jag menar att def är dålig samhällsekonomi att infe ge dehandikappade möjligheter att ha en egen bil och i stället tvinga dem atfanvända färdtjänsten eller atf stanna hemma och avstå från förvärvsarbete.Visserligen har bilstödsutredningen kommit till en annan slutsats än jag, ochsjälvfallet finns det allfid en osäkerhet när man räknar på framfidakonsekvenser av eft annat bidragssystem, men prakfiska erfarenheter tyder påatt de regler som gäller leder till slöseri på många håll, Helt kort: Vad gäller bilstödét försöker jagalls infe smita undan en debatt. Uppfattningen är i grund densamma, atf detvore bra om bilstödet kunde förbättras ytterligare. Det har vi för avsikt attgöra så fort ekonomin tillåter def. Får jag föreslå att beträffande effekten avförsämrad sjukförsäkring far ett resonemang med de handikappadesorganisationer. skall då få klart för sig atf ert förslag har enmycket negativ effekt. 17PAR (): Jag tror inte atf socialministern inbillarsig atf jag eller någon annan i riksdagsgrupp underlåtit att tänkaigenom frågan om sjukförsäkringen. Om socialministern gör def har han mycketilla följt den senaste fidens politiska debatt. Nog om detta! Jag tycker alltså att det finns anledning för regeringenatt göra en ny analys och undersöka om infe de nuvarande reglerna för bilstödeti praktiken är ett samhällsekonomiskt slöseri. Om personalplaneringen inom polisväsendet Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1984/85:138 om personalplaneringen inom polisväsendet har frågat mig om min avsikt är attavveckla samtliga extra polistjänster, s. k. överstattjänster, genom attkraftigt strypa antagningsplatserna på och, om inte, vilketskälet är för att minska intagningen på . harvidare frågat mig om jag i stället för en nedbantning som ger oönskade effekterexempelvis är beredd att utöka fablåsfafen vid landets samfliga polismyndighetermed förslagsvis sex polismanstjänster. De frågor som har tagit upp måste ses motbakgrund av den kraftiga fillväxt som det svenska polisväsendet har genomgåttde och de skillnader som främst fill följd av detta har funnits mellan tillgången på polispersonal och inrättadepolismansfjänster. var sålunda antalet polismanstjänster 11450. Det finns ca 15 900 tjänster, vilket motsvarar en ökning med ca 4500 tjänster eller med . Enligt min uppfattning talar såvälsamhällsekonomiska som en rad andra skäl för att antalet polismansfjänster befinner sig på en i stort sett rimlig nivå. Det kan naturligtvis i vissutsträckning fortfarande vara motiverat atf inrätta nya tjänster för atttillgodose ett brådskande behov av nya tjänster för högt prioriterade områden.I årets budgetproposition har t. ex. föreslagits nya tjänster för bl. a.utredning av ekonomisk brottslighet. Det kan däremot, enligt min bedömning,infe vara försvarbart att generellt inrätta nya tjänster på det sätt som GöranEricsson har föreslagit. Jag har därmed svarat på tredje fråga. två andra frågor tar sikte på hur storrekryteringen till polisväsendet skall vara med utgångspunkt från behovet avpersonal fill det antal tjänster som har inrättats med stöd av riksdagensgodkännande. Den kraftiga tillväxt av polismansfjänster som jag nyssnämnt har naturligtvis också ställt krav på en hög intagning tillpolishögskolan. Som mest antogs 800 aspiranter under vartdera budgetåret1978/79 och 1979/80. Trots en hög rekrytering hade polisväsendet under flera årbetydande vakansproblem genom ett underskott på polismän i förhållande tillinrättade tjänster. Om personalplaneringen inom polisväsendet Detta underskott har numera bytts till ett infe obetydligtöverskott på polismän i förhållande till antalet tjänster. varöverskottet ca 1 100 polismän. bedömde atf antaletaspiranter med hänsyn till detta kunde begränsas till 200 under budgetåret1984/85 och de därpå följande två budgetåren. Överskottet har emellertidfortsatt att öka och var ca 1 300 polismän. Härtill kommer ca820 polismän som fullgör s. k. alterneringstjänsfgöring ochalltså också kommer att tillhöra den grupp av polismän som inte fåttfast tjänst. Överskottet torde i huvudsak bero på svårigheten att på eft säkertsätt beräkna avgångarna från polisväsendet. Det är mot denna bakgrund som regeringen för budgetåret1985/86 har föreslagit en antagning av 150 aspiranter. Regeringens avsikt äratt få en bättre balans mellan tillgången på utbildade polismän och det antaltjänster som i budgetsammanhang har tagit ställning till samtidigtsom elevunderlaget för grundutbildningen på hålls på en godtagbarnivå. Regeringen har också genom förslag om en omfattande assisfentuf-bildningvelat säkerställa att skolans totala kapacitet kan utnyttjas. Jag vill vidarenämna att det inom departementet pågår ett arbete i syfte att skapa bättreinstrument för att kunna bedöma personalbehovet på såväl kort som lång sikt ochhärigenom kunna undvika de problem som har pekat på. Som jag inledningsvis nämnde saknas förutsättningarför att väsentligt utöka antalet tjänster för polismän. Def är då desto merangeläget att man anlägger ett mera brett synsätt på polisväsendets resurser.Strävan bör vara att utnyttja alla de tillgångar som sammantaget finns inompolisväsendet på ett mer effektivt sätt och på ett sätt som i högre grad motsvarar medborgarnas och samhällets krav. Den polisreform i två etapper som har tagitställning till syftar också fill att skapa sådana möjligheter, framför alltgenom en decentralisering av polisväsendet, som i sig också innefattar endemokratisering, samt genom en ökad flexibilitet.