prot · G809111 · 1984-12-31 00:00:00 — Åtminstone tills vidare betyder det att den nu satsar påexport av både material och kunnande. man med att avvecklingsbeslutet i skall upphävasoch en ny kärnkraftsutbyggnad sättas i gång. Man upprätthåller såledeskompetensen genom exportinsatser, och detta uppmuntras på allt sätt avregeringen. växer kunskaperna och insikterna om det närasambandet mellan kompetens på kärnkraftsområdet och kärnvapenområdet. Kärnenergiär i dessa sammanhang ett oupplösligt begrepp oavsett vad den avses användastill, kraftproduktion eller vapentillverkning. Myten om "civila" och"militära" program är inte längre möjlig att upprätthålla. Varje statsom startar ett kärnenergiprogram kan välja hur den slutligen vill utnyttjadet. Den som därför bidrar till utvecklingen och utbyggnaden av ett sådantprogram bidrar också till spridningen av kärnvapen trots det så omtaladeicke-spridningsavtalet och övervakning, I detta internationella spel deltar genom sin kärnkraftsexport.Framför allt ASEA-Atoms agerande i sammanhanget måste nu uppmärksammas ochbelysas. Men också det statliga Studsvik och dess handlande bör ifrågasättas.Några uppmärksammade affärer har kommit lill mera: allmän kännedom, andra ärmindre välkända, ASEA-Atom är med i anbudsgivning och andra erbjudanden i ettholländskt kärnkraftsprogram. Det har talats om garantier från svensk sida omatl ta emot och slutförvara kärnavfall från det holländska programmet omASEA-Atom vinner anbudsgivningen i , Även anrikningstjänster för svenskräkning har nämnts i sammanhanget, är en av de stater som redan har ochvidareutbygger ett stort kärnkraftsprogram. Med tanke på konflikten på denkoreanska halvön ligger det mycket nära till hands att anta att man genom dettaprogram också kommer att skaffa sig kompetens på kärnvapenområdet. Också här ärASEA-Atom en av intressenterna och har redan bidragit med såväl teknisktkunnande som förmodligen materielexport. Om ASEA-Atoms och andra svenska kärnkraftsindustriersövriga agerande på exportmarknaden är inte särskilt mycket bekant. En vissexport av tjänster och kunnande till ägde enligt vissa uppgifter rum förnågra år sedan. En redovisning av vilken omfattning det svenska engagemangethar inom detta område måste därför anses ha ett mycket stort allmänt intresse. Jag villdärför fråga utrikeshandelsministern: 1, I vilken omfattning är Sverigeoch svenska företagsintressen engagerade i det holländska kärnkraftsprogrammet? 2, På vilket sättoch i vilken omfattning har och svenska företag deltagit i Sydkoreaskärnkraftsprogram och pågår fortfarande detta engagerriang? 3, I vilka övrigaländer och på vilka övriga marknader pågår en sådan svensk verksamhet? 1984/85:132av () till kommunikationsministern om egenregiverksamheten vidArlanda flygplats: I anslutning till flygplatshar en rad företag etablerat sig. Expansionen vad beträffar service ochnäringar är betydande, och luftfarts- verket är en av de många som bedriver kommersiellverksamhet. Själva den växtkraft som finns i och omkring flygplatsen är någotmycket positivt såväl för landet som för , Flera projektgrupper arbetar med framtidsperspektiv förArlanda flygplats. En, DISPAR, inventerar luftfartsverkets framtida markbehovoch hur detta skall disponeras. En annan grupp, som består av , Sigtunakommun och luftfartsverket, arbetar i fem undergrupper angående: 1, luftfartsverkets framtidaresursbehov utanför själva flygplatsen 4, markresurserför kringbebyggelse i ett vidare perspektiv 5, potential förutbildnings- och forskningscentrum. Dessutom finns en tredje grupp, därBPA engagerats för framtida expansiönsresurser, I detta övergripande perspektiv är det inte minst viktigtatt verkets myndighetsutövande roll resp, affärsmässiga funktion går atturskilja. är ell affärsverk och har som sin uppgiftsåväl rörelseidkande som myndighetsutövning, I anslutning tillmyndighetsutövningen växer också viss del av serviceutbudet fram. Ett krav frånmoderata samlingspartiet är att de affärsdrivande verkens myndighetsutövningskall åtskiljas från den affärsdrivande verksamheten och - vad gäller luftfartsverket- att de statliga flygplatserna skall ombildas till aktiebolag. Ett aktiebolagtvingas att utifrån stränga lönsamhetskrav överväga vad det är lönsamt attutvidga verksamheten med och vad som blir mer lönsamt att ta på entreprenadeller att hyra in. Man blir betänksam när man nås av informationen attflygplatsledningen tycks vilja hindra privat företagsamhet. Företagets typ avverksamhet är ett intresse även för flygplatsen, I stället för att bejaka denstimulans som ligger i en konkurrenssituation vill man tydligen utestänga deenskilda företagen. Flygplatsledningen har begärt varumärkesskydd för ett40-tal ordmärken med åtföljande verksamhetsassociation av de mest skilda slagfrån Arlanda-disco till bilservice. Detta visar vilkaaffärsverksamheter man från flytplatsledningen har avsikten att gå in på.Eftersom luftfartsverket på detta sätt täcker in så stor del av marknaden ianslutning till flygplatsen, utesluter man i prakfiken privata alternafiv. Detär inte längre lönsamt för ett privat företag, eftersom man inte tror sig fåmöjlighet atl konkurrera på någorlunda lika villkor med det resursstarkaluftfartsverket. För samhället/staten skulle det emellertid vara mer fördelaktigt,och då inte enbart av skatteinkomstskäl, om samma verksamhet bedrevs i enskildregi. Verksamheten behövs sannolikt och berikar utbudet vid och omkringflygplatsen, men det kan ju ske lika bra om luftfartsverket endast påtar sig enförmedlande roll i förhållande till privata rörelseidkare, I sin nit attöverblicka och behärska utbyggnaden på och omkring gör sigflygplatsledningen genom sådana här åtgärder på sätt och vis skyldig tillillojal konkurrens. Ambitionenatt få en internationellt sett attraktiv flygplats inkl, alla kringaktiviteter kan inte kritiseras. Vad som emellertidmåste kritiseras är tendensen att försöka utestänga privat näringsidkande tillförmån för egen regi inom alla de länkbara områden som även luftfartsverket kanha intresse av. Det är dessutom enligt min mening direkt felaktigt att verket isin nuvarande form skall bedriva en så omfattande affärsverksamhet. Det tycksockså som om verket strävade efter monopol på en rad områden. Ledstjärnan för alla parter borde vara självklar, dvs,kostnadstäckning, lönsamhet, effektivitet, kompetens. Erfarenheten visaremellertid att då eljest naturliga entreprenadverksamheter samlas under sammaoffentliga hatt tycks stordriftsfördelarna försvinna på så sätt att justeffektivitet, kostnadstäckning och lönsamhet blir svårredovisade. Vad avser kommunikationsministernatt vidta för åtgärder som främjar näringslivsetablering, entreprenader och denmångfald i utbudet av service på flygplatsen som onekligen ökar om fler fårmöjlighet att konkurrera på lika villkor? Sammanblandningen av myndighetsutövning ochaffärsverksamhet är i sammanhanget ett problem. Hur avserkommunikationsministern att komma till rätta med detta? 12 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:508av () till jordbruksministern om förstärkt skydd för Haveröströmmar: Enligt regeringens proposition1983/84:160 skulle Haverö strömmar i inom Ange kommun ingå i planen förutbyggnad av vattenkraften , På förslag avbostadsutskottet (BoU 1983/84:30) och med anledning av motion av bl, a, migbeslöt att avslå regeringens förslag i denna del och gav i ställetregeringen till känna att Haverö strömmar inte borde ingå i planen.Motiveringen för riksdagsbeslutet var dels det ringa produktionstillskott somen utbyggnad skulle ge, dels kommunens avstyrkan med hänsyn till det starkabevarandeintresset. Trots riksdagsbeslutet föreligger nu en ansökan om attbygga en damm, som enligt kommunen och samt de organisationer somverkat för bevarande skulle få ungefär samma negativa påverkan på miljön somett kraftverksbygge skulle ha fått. För alla som arbetat för bevarande av Haverö strömmar ochglatt sig över fjolårets riksdagsbeslut uppevs det nu som anmärkningsvärt ochinkonsekvent, om det trots riksdagsbeslutet om att inte bygga kraftverk ändågenom andra åtgärder skall kunna vara tillåtligt alt enligt riktlinjerna förden fysiska riksplaneringen göra ungefär motsvarande ingrepp i den skyddsvärdanaturen. Med anledning härav vill jag till jordbruksministernställa följande fråga: Avser jordbruksministern att verkaför förstärkning av skyddet för Haverö strömmar så att dessa och den omgivandenaturmiljön bevaras? 1984/85:509 av () till statsrådet om verkningarna för svenskt fiske av och Portugalsmedlemskap i : I nyheterna meddelades attSpanien och blivit medlemmar i , Det kan enligt min uppfattninginnebära att vår export av bl, a, torsk och fiskkonserver till dessa länderbeläggs med tullar. Med kännedom om de avtal som ingåtts tidigare om ensidigakoncessioner vill jag till utrikeshandelsministern ställa följande fråga: Avser utrikeshandelsministern attvidta åtgärder för atl hålla svenskt fiske och svensk fiskberedningsindustriskadeslösa när dessa länder blir medlemmar i ? 1984/85:510 av () till finansministern ombegränsningen av skatteavdrag: En ytterligare skärpt avdragsbegränsningskulle bl, a, leda till att mångdubbelt fler småhusägare än nu skulle drabbasav höjda boendekostnader. Såväl flnansministern som hans närmaste medarbetare haruttalat sig för en ytterligare begränsning av avdragens värde, I ett frågesvar sade finansministern atthänför närvarande inte har några planer på att lägga fram ett sådant förslag. Mot den bakgrunden vill jag frågafinansministern om han kan garantera att regeringen inte avser att skärpaavdragsbegränsningen under kommande mandatperiod, 13 § Kammaren åtskildes kl, 13,59,