prot · G809141 · 1984-12-31 00:00:00 — Detanses att hushållsarbetet har samma omfattning i antal timmar som alltförvärvsarbete och atf det ekonomiska värdet av def egenarbefe som utförsberäknas till en tredjedel av vad allt förvärvsarbete ger. Det gäller alltsåsynnerligen stora värden för samhället och för den enskilde. Därför tycker viatt det är beklagligt att hemkonsulenterna försvann, och vi tycker att manskall utnyttja den resurs som hushållningssällskapens hemkonsulenter är ochkanske i ännu större utsträckning kan vara. Det är därför vi anser attriksdagen skall uppdra åt regeringen att uppta förhandlingar med hushållningssällskapenom stöd fill deras hemkonsulentverksamhef. 119 () repHk: Eftersom inte accepterarmin åsikt att man använder felaktiga förutsättningar vill jag fråga: Om manskall dra ner på riktlinjeverksamheten, vilken av de riktlinjer som togs framförra året är det vill dra ner på? Är det den som handlar omkontaktlinser eller den som handlar om kontaktlinsvätska? Tar vi bort en av demhar vi alltså halverat den verksamheten. När det gäller hushållningssällskapens hemkonsulenter ärjag överens med om att det är en av de frivilliga organisationersom vi har intresse av att stödja inom ramen för den vidgade konsumentpolitiskaverksamhet som vi vill att organisationerna skall delta i. Men jag kan inteställa upp på att man utryckt ur sitt sammanhang plockar fram en frivilligorganisation och säger att den är så viktig att den bör särbehandlaså atf den kan få ekonomiskt stöd. Jag kan tänka mig att t, ex, en organisationsom diabetikerförbundet ur en diabetikers synpunkt är minst Hka viktig, och deffinns andra liknande exempel. Det finns så många frivilliga organisationer somgör sådan nytta i informationshänseende för sina medlemmar atf de alla skullebehöva samma behandling, av befolkning är utan konsumentvägledare änså länge, sägs det. Det är riktigt. Men det senaste årets verksamhet har dockinneburit att betydligt fler kommuner än vad man hade vågatdrömma har kommit i gång med konsumentpolitisk verksamhet, även om denkanske ännu inte pågår i tillräcklig omfattning. Ett tjugotal kommunerförbereder frågan, och det finns ett antal mycket små glesbygdskommuner somännu inte har kommit i gång med verksamheten. Vår uppfattning är attkonsumentverket skall se till att stödja dessa kommuner och hjälpa dem att få igång den lokala konsumenfvägledarverksamheten. Vi tror atf detta kommer att skeganska snabbt, Def är bl, a, av den anledningen som konsumentverketövergångsvis har fått 1,5 milj, kr, för att kunna hjälpa fill där det behövs. 120 () replik: Om jag genom den redovisning jag lämnat imotionen 2401 och redovisningen i reservation 1 till lagutskottets betänkandeinte lyckats få socialdemokraterna att förstå bakgrunden till vårabesparingsförslag tror jag att jag spiller tid för kammaren om jag försöker attytterligare utveckla mina tankegångar. Låt mig också säga till Inga-BrittJohansson atf mot bakgrund av det statsfinansiella läget finner vi frånmoderata samlingspartiet det utomordenfligt angeläget att på varje område därdet över huvud taget finns en möjlighet redovisa besparingar. 121MARTIN () replik: Atf vi nu diskuterar hushållningssällskapenshemkonsulenter beror på att länsstyrelsernas hemkonsulenter drogs in.Det var det som, för att använda uttryck, rycktes ut ursitt sammanhang -utan att avvakta konsumentpolitiska kommitténs överväganden. Utan någon närmareutredning föreslog regeringen indragning av hemkonsulenterna ochlyckades få en riksdagsmajoritet för sitt förslag. Det olyckliga var att mandärmed rubbade en inarbetad organisation innan man så att säga tog ett samlatgrepp över både konsumentpolitikens inriktning och de organ på riks-, läns- ochkommunnivå som fordras för en god konsumentpolitik i vårt land. För att nu göradet bästa möjliga av situationen har vi tagit upp frågan om att i ökadutsträckning använda de väl kvalificerade hemkonsulenter som finns hoshushållningssällskapen i de flesta län. Hemkonsulenternadrogs in för att det skulle göras besparingar, men kan vi se att deuppgifter de utförde måste utföras. Marknadsbevakning har tagitupp och bygger upp en verksamhet för det i samarbete med SPK och statistiskacentralbyrån, för utbildningsverksamhet har man fått en särskild tjänst hoskonsumentverket, osv. Kostnader har alltså uppstått, och det var synnerligen olyckligtatf man så snabbt ändrade en väl fungerande organisation. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall till vår reservation, nr 4, som ärtillkommen för att vi skall ge konsumenterna runt om i vårt land den bästarådgivningen och för att det skall finnas utbildningsresurser på detkonsumentpolitiska området. 122 INGA-BRITTJOHANSSON (s) replik: Moderata besparingar och socialdemokratiska besparingar är infe riktigtsamma sak- def vet vi . Faktumkvarstår - har fått dra ned på sinverksamhet i fasta pengar. Det finns inte så förfärligt mycket kvaratt spara på. Man får även för nästa budgetår neddragningar i tjänster. Vår tropå de fria marknadskrafternas önskan att göra det bästa för konsumenterna ärinfe så stark atf vi tror att def finns utrymme för så förfärligt mycket mer.besparingar- det är vår bestämda uppfattning. Jag tror inte att och jagkan bli överens på den punkten. säger atf def var olyckligt att man drog in hemkonsulenterna pålänsstyrelserna. hade jag nog varit böjd atf hålla med om def,men sedan jag sett utvecklingen ute i kommunerna är jag inte längre det. Jag ärhelt övertygad om att de beslut som fattats ute i kommunerna om inrättande avkonsumentvägledartjänster är helt avhängiga det faktum att hemkonsulenterna på länsstyrelsernaförsvann. Storakommuner, som t. ex. med kranskommuner, och andra, har nualltså inrättat konsumentvägledartjänster och fått i gång en fin verksamhet.Verksamheten utvecklas på ett mycket bra sätt på många orter i landet. Kvarstår kommuner som ännu inte har kommit i gång, därför att man håller på ochförbereder besluten. Def är inget ovanligt i handläggning av ettärende att det far litet tid - det skall ju in i budgetarbetet. Kvar stårvidare ett antal kommuner som, förmodar jag, vänfar på att se vadkonsumentpolitiska kommittén kommer med för förslag. Kommer den med ett förslagom obligatorium eller inte? Jag skulle tro att många vänfar på att få se även det. En del, framför allt befolkningsmässigt små,kommuner håller på att via förhandlingar söka lösningar som gäHerkommunövergripande vägledartjänsfer för att få ett tillräckligt underlag. Jag är helt övertygad om att den här verksamheten kom igång så snabbt just därför att hemkonsulenterna drogs in. Skälet fill att vivill att skall behålla 1,5 milj. kr. för att kunna hjälpa tilli denna utveckling är alltså ganska klart. Vi vill att UtveckHngen i kommunerna skall fortsätta. Dåkan det inte vara rimligt att inrätta ett nytt halvstatligt länsorgan vid sidanom, som far över de arbetsuppgifter som naturligt icke ligger inom dennuvarande verksamheten, som ju fortfarande mest gäller kosfinformation ochliknande. Tredje vice falmannen anmälde att ochMartin anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. Anf.123 S-VENSSON (vpk): Jag vill göra tre korta kommentarer fillskHda avsnitt av lagutskottets betänkande, kommentarer som delvis utgår fråndet särskilda yttrande som Per har fogat till betänkandet. För det första är det utomordentligt tillfredsställandeatt ställer sig bakom kravet på att kosmetiska och hygieniskaprodukter skall förses med en deklaration huruvida de testats på djur. Det ären viktig framgång för den starka och växande opinion som på detta område velatslå vakt om både konsumenternas intresse av öppenhet och intresset att uppnåett mer civiliserat förhållningssätt till djurens behandling och situation iett avancerat industriellt samhälle. För det andra är vi i vpk givetvis, nu liksom tidigare,bestämda motståndare fill fortlöpande försvagning av sådana verksamheter sompå skilda sätt försvarar konsumentintresset. Maktförhållandena när def gällerproduktion, forskning och marknad nödvändiggör en starkare ställning förkonsumenten, och det vore oförsvarligt att ytterligare försvaga den mycketblygsamma motvikt konsumentintresset har på den samhälleliga sidan. För det tredje var vpk motståndare till att avskaffahemkonsulenterna. Det visar sig nu också ganska tydligt, menar jag, atfavskaffandet var ett förhastat beslut. På många håll i landet har det uppståttförsvagningar i konsumentupplysningsverksamheten som är långtfarligare än man kanske nu ser. Konsumtionsvanor och kostupplysning har alltmer framträttsom en utomordentligt avgörande faktor i den allmänna hälsopolitiken ochfriskvården. Sentida vetenskapliga rön har givit ovedersägliga belägg för attdef bakom ett flertal stora folksjukdomar står ett orsakssammanhang där kostoch kostvanor utgör de viktigaste enskilda komponenterna. Detta är sålunda inte bara en konsumentpolitisk fråga isnäv mening utan lika mycket en hälso- och sjukvårdspolifisk fråga, enjordbmkspolitisk och ekologisk fråga. Attinför dessa perspektiv och inför forskningens massiva entydighef skära nermöjligheten att ge allmänheten kostinformation aren ansvarslöshet. Det är enmanifestation av bristerna i ett parlamentariskt system där uppstyckan-det avfrågor enligt en administrativ rutin alltför mycket får ta över förståelsen avsammanhangen. Riksdagenbehandlar både centrala delar av jordbrukspolitiken och viktigariktHnjer för hälso- och sjukvården. Hade vi kunnat föra samman dessa medkostinformationen och kostvanornas plats i samhället, skulle utan tvivel mångaledamöters syn på konsumentupplysningsverksamheten varit i grund annorlunda. 124 INGA-BRITTJOHANSSON (s) replik: Herr talman! Bara mycket kort: Ansvaret för upplysning omkost och kostvanor Hgger på miljö- och hälsovårdsnämnderna. Anf.125 (vpk) replik: Återigen en manifestation av det administrativt byråkratiska tänkandet! Närväl kostvanornas stora roll som bakomliggande faktor till de storafolksjukdomarna på allvar går upp för poHtiker, kommer de att varatacksamma för all den upplysning i dessa frågor som kommer såväl frånlandstingssidan, som från konsumentupplysningssidan som från hälsovårdsnämnderna. Detkommer inte att finnas för mycket kosfupplysning. Det kommer att finnas förlitet. Anf.126 () repHk: Det är helt rätt att det behövs mer information, men vi kan knappastskylla brister i informationen i de här frågorna på länsstyrelsernashemkonsulenter, som aldrig har haft den arbetsuppgiften. Anf.127 S'VENSSON (vpk) repHk: Det är riktigt att de aldrig har haft den arbetsuppgiften, men det hadeju inte hindrat att man vid en utbyggnad av verksamheten hade kunnat utnyttjahemkonsulenterna för detta. Kostupplysninghandlar om sammansättningen av kosten och kostvanorna. Det handlar inte baraom giftigheten i olika livsmedel som hälsovårdsnämnderna sysslar med. Skallhälsovårdsnämnderna få den betydelse vill tillägga demhär, måste också deras uppgifter vidgas. Det handlar precis om detta: ettstörre och bättre sätt att se sammanhangen i den här frågan och inte densmåbyråkratiska uppdelningen i olika sektorer som gör att helhetsperspektivetoch den hälsopolitiska vikten av konsumentupplysning på kostområdet gårförlorad. 8 protokoll 1984/85:140-141 Anf.128 (): Frågan om hur prisinformationen i dagligvaruhandeln skall utformas harunder vissa perioder varit föremål för en intensiv debatt. Så var det i slutetav när det blev klart att ställt sig bakom ettenligt min mening ovärdigt aktstycke om konsumenternas betygsättning avhylletiketter och kassakvitton. Aktstycket fick utstå mycket hård kritik frånmånga håll, inte minst från statens pris- och kartellnämnd. Enprisinformation kan måhända inte nå alla människor, men den måste utformas såatt den når fler och inte färre. Det finns en uppenbar risk att datoriseringeni butikerna och de nya informationssystemen ytterligare kommer att vidgainformationsklyftan mellan olika grupper av människor. Det får enligt våruppfattning inte ske. Syftetmed motion 970 är att motverka en sådan utveckling. Redansjälvbetjäningssystemets införande gav en snedhet i detta avseende. Handelnflyttade över en stor del av sitt arbete till konsumenterna. Detta är kanskeinte något problem för de friska, starka och välbärgade. Men alla konsumenterär inte det, och aHa orkar inte ta sig igenom prisdjungeln för att handlabiUigt och rationellt. Skulleprislapparna försvinna, kommer informationsgapet att vidgas ytterligare. De somredan är överlägsna när det gäller tillgång till och kontroll av informationenskulle få ännu större överlägsenhet. Destudier som gjorts angående prisinformationens form till konsumenterna harenligt vår uppfattning inte påvisat några fördelar medhyllkantsetiketter jämfört med traditioneH prislappsmärkning. De svagakonsumentgmppernas behov av prisinformation har inte heller tillräckligtuppmärksammats. Det vore därför på sin plats att objektivt och vetenskapligtfå belyst konsumenternas åsikter om hur prisinformationen skall utformas vidinförandet av datakassor. Sedan1979 har en gmpp bestående av representanter för dagligvamhan-del, SPK ochkonsumentverket diskuterat prisinformation i samband med datoriseradeutgångskassor. resulterade dessa överläggningar i ettställningstagande i styrelse som innebar att man hävdade attden individuella prismärkningen skall behållas tills en för konsumenternatillfredsställande prisinformation och kontroll säkerställs. För att uppnådetta krävs, menar vi, ytterligare undersökningar och utvecklingsarbete av meradjupgående natur än vad som skett. Detär utmärkt att utskottet i sina skrivningar slår fast att detta med prisinformationenär en mycket viktig fråga och att man i så hög grad accepterar de grundläggandesynpunkter som tagits upp i motionen. Särskiltintressant är den del av utskottets skrivning som gäller en eventuelllagstiftning på området. Följande står att läsa på s. 13 i betänkandet:"Utskottet vill emellertid tillägga att, skulle det visa sig att det integår att på frivillighetens väg få en tillfredsställande ordning till stånd, ärdet nödvändigt att regeringen tar upp frågan till behandling och därvid ävenprövar möjligheten till lagstiftning på området." ståndpunkt Hgger helt i linje med motionärernas uppfattning. Jag konstaterar därmed med visstillfredsställelse atf denna Nr 141 fråga genom motionen förts ytterligare ett steg framåt mot en lösning.Något Torsdaeen den eget yrkande har jag, herr talman, inte, 9mai 1985 129 KERSTINANER (fp): Även jag villhålla facktal, eller rättare sagt gratulafionstal, tiH utskottet som har kommitfram till att det verkligen är viktigt att minska försöksdjurens antal ochplågor, i det här fallet genom att ge konsumenterna möjlighet att undvikakosmetika som tagits fram med hjälp av djurtest. Detta är eft mycket bra stegpå vägen. Omman inte vill köpa en vara som tagits fram med hjälp av hjälplösa djurs plågor,skall man kunna undvika det. har här tagit intryck av denfolkrörelse som faktiskt finns i landet , en folkrörelse som anser attmänniskans eget värde kräver att hon inte missbrukar djur. Det är en storglädje för mig som i verkat för djurens och särskilt förförsöksdjurens sak att få hälsa detta betänkande av lagutskottet välkommet ochyrka bifall till utskottets hemsfällan. Vihar sett hur beslutsamma folkrörelser tillsammans meden hel del intresserade forskare har fått fram fler och fler alternativametoder som inte plågar djur och kunnat förmå både industrier och vetenskapligalaboratorier att använda dem, I har vi fått bort tuberkulintest påmarsvin och poliovaccin genom apor. De ohyggliga ögontesterna på kaniner, somdessutom ger ytterligt osäkra resultat, håller nu på, som Marfin Olssonpåpekade, atf försvinna från amerikanska kosmetikaföretag. Inget av allt dettaskulle ha skett utan starka och välinformerade påtryckningar. Även utan egenond vilja tenderar djurförsö-kare att bli beklagligt hemmablinda. Jag serdärför lagutskottets betänkande i denna fråga och utskottets posifivabehandling av motioner från tre olika partier som ett tecken på att opinionen iSverige har bHvit mera vaken och otålig. Det är inte bara vi 40 000 medlemmar iNordiska samfundet mot plågsamma djurförsök som vill få något ordentligt gjort.En rad politiker har upptäckt att deras väljare faktiskt kräver av dem att degör någonting. Jag yrkar därmed bifaH till lagutskottets hemsfällan med undantag förde frågor som tas upp i reservation 1, är inte representerat i dethär utskottet, men denna reservation innehåller besparingskrav som liggermycket nära våra. Jag yrkar därför bifall till den och i övrigt med glädje tiHhemstäHan i lagutskottets betänkande. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.1 (anslag till ) Utskottetshemställan bifölls med 198 röster mot 85 för reservafion 1 av Per-OlofStrindberg m, fl, Nr 141 Mom. 2 (sammanslagning av statens pris- och kartellnämnd medkonsument- 9 mai 1985 Utskottefshemställan - som ställdes mot reservafion 2 av m,fl,.- biföllsmed acklamafion, fiskets område Mom.3 (konsumentpolitikens inriktning m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.4 (stöd fill hushåHningssällskapens hemkonsulentverksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 52 för reservation. Mom. 5-9 Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:40 Ändring i lagen (1927:85) om dödande avförkommen handHng (prop. 1984/85:174) 20§ Vissa frågor på fiskets område Föredrogs jordbmksutskottets betänkande 1984/85:32om vissa frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143). Anf.130 (): Proposition 1984/85:143 berör svenskt fiske från tre utgångspunkter. Fördet första gäller det utredningen yrkesfiske, för det andra gäller detlaxutredningen, och för det tredje de prisöverenskommelser som träffats mellanfiskets förhandlingsdelegation och jordbmksnämndens konsumentdelegation. betänkande 1984/85:32 har propositionen behandlats, ochdet finns fogade en del reservationer till betänkandet som jag avser attberöra. Förstvill jag emellertid peka på ett fel på betänkandets första sida som undgått mig och även utskottets övriga ledamöter vid justeringen. I betänkandet står nämligen: "Det föreslås att prisstödet fr. o. m. den 1januari 1986 skall lämnas endast till fiskeföretag som levererar fill samorganiserade förstahandsmottagare." I propositionen står under avsnitt 2.4.6:"Eftersom 116 en viss övergångstid är nödvändig bör denna ändringför prisstödet gälla tidigast fr. o. m. ." Det ståralltså inte från utan fidigast från , och det ärlitet skillnad. Propositionen har varit föremål för eft stort intresse,inte endast från yrkesfiskets sida utan även från dem som roar sig med fiske påfritiden och sådana som har fiske som eft extraarbete vid sidan av ordinarieheltidssysselsättning. Många motioner har väckts i anledning av propositionen,och ganska många motioner från allmänna motionstiden har behandlats. Många avmofionerna är intressanta, och jag antar att en del kan drivas vidare påhemmaplan. Jag tänker då på motioner där man säger att man vill utveckla fisketoch beredningsindustrin på t. ex. , som med sitt strategiska läge mitt iden fiskrika rimligtvis borde ha en framfid som fiskelän med sinnärhet fill rika fiskevatten med sill, strömming, lax och torsk. Till betänkandet finns fogade eft antal reservafioner, ochjag vill säga några ord om vissa av dem. Jag vill börja med reservation 2, som handlar ombegränsning av yrkesmässiga redskap. Det är en centerreservation, men jag kaninte neka till att jag har sympatier för den. Man säger i reservationen atfyrkesmässiga redskap skall förbehållas yrkesfiskare. I mofionen gör man klartvad som menas med yrkesmässiga redskap. Centerpartisterna säger där att endast licensieradefiskare skall ha rätt att fiska med trål, snörpvad, snurrevad, landvad, nät medstörre höjd än samt laxlinor och laxdrivlinor. Det är exakt sammaförslag som lades fram utredning, men som aldrig kom så långt somtill bord. I propositionen föreslås nu att trål skall få användasendast av yrkesfiskare. Rätten att använda trål knyts inte fillyrkesfiskarlicensen, men jag förutsätter att detta är vad som menas närjordbruksministern säger atf "fiske med trål i fortsättningen skall varaförbehållet yrkesfiskare eller annan för vars försörjning fisket är avväsentlig betydelse". Det är av största vikt att klara linjer dras när detgäller vem som skall ha rätt att fiska med trål. Om det inte är avsikten attyrkesfiskarlicensen skall vara avgörande, bör någon annan form av tillståndvara nödvändig. Framför allt måste entydiga regler gälla, så atf rättvisaskipas. Reservation 3 rör licenserna. I proposifionen föreslås atfden s. k. laglicensen avskaffas. Det är bra och förenklar systemet medyrkesfiskarlicenser. Däremot är förslaget atf skeppslicenserna skall knytastill skepparen dåligt genomtänkt. I proposifionen säger jordbruksministern:"En sådan licens skulle kunna utfärdas för skepparen som då skall uppfyllakravet att vara yrkesfiskare eller ha fisket som en väsentlig del av sinförsörjning." Vad händer om skepparen är sjuk när båten skall avgå kl. 5på ? Då gäller det tydligen att få en licens utfärdad för någonsom uppfyller kraven. Det är kanske inte i och för sig så svårt, om man barakan hitta någon på som har dygnet-mnt-service. Eller skallalla som har behörighet atf föra fiskefartyg söka licens på ett antal fartygsom det kan tänkas atf de behöver vikariera på? Är det inte fel attändra 9 protokoll 1984/85:140-141 pånågot som fungerar bra och därigenom skapa problem? Utredningen har inte hellerföreslagit att skeppslicensen skall knytas fill skepparen. Däremot har denföreslagit ett borttagande av laglicensen, vilket jag betecknar somvälmofiverat. Jag yrkar bifall tillreservation nr 3. Laxfiskethar fått ganska stort utrymme i propositionen och har föranlett reservationer.Det råder ingen oenighet om att de naturreproducerande laxstammarna skallskyddas, men det får inte hårdare än vad som sker gå ut över det svenskayrkesfisket. Låt mig erinra om att havsfisket är föremål för storabegränsningar. råder def fiskeförbud utanför 4 sjömilfrån kusten, och antalet redskap är begränsat. Även det yrkesmässiga fisket vidkust och älv har begränsats genom förbudstider. Attytterligare begränsa det svenska yrkesfisket hjälper inte laxsfammar-na, dåandra länder runt utökar sitt fiske. t. ex. ligger inne medredskapsbeställningar på till miljonbelopp, och redovisadeförra året 504 registrerade fiskebåtar, varav 264 var laxfiskebåtar. Ändå sägsi den finska redogörelsen att hälften av de finska fångsterna landades avmindre fiskebåtar, som infe är införda i fiskefartygsregisfret. Våra fiskaresom bedriver fiske i kan berätta att den sovjetiska laxfiskeflottanökat kraftigt . Det svenska fisket efter lax är i jämförelse meddet sovjetiska ringa. Medhänsyn till att vi har av vatfenarealen och står för två tredjedelar av laxproduktionenmen svarar för av fångsfen är inskränkningar i det svenskalaxfisket orimligt. Att man, som en del motionärer föreslår, ensidigt skullebegränsa det svenska yrkesfisket är ännu mer orimligt. Vi anser därför,tillsammans med folkparfiet, i reservation 6 atf skall behålla sitthavsfiske efter lax och att def kan ha en normal utveckling och utnyttjas somden fillgång det är för svensk fiskerinäring. Vimotsätter oss också att pengar tas ur fiskets prisregleringskassa för s. k.fördröjd utsättning av lax. Jordbruksministern visar bristande respekt för ettingånget avtal när han, i strid med den överenskommelsen som fisketsförhandlingsdelegation träffat med statens jordbruksnämnd, far pengar från denkassa vars tillgångar är så små att man inte har råd atf ge fiskefs utövarekompensafion, varken för höjda kostnader eller för löneökningar. Menatt betala en lekstuga för de lärde har jordbruksministern råd med -och ävenutskottsmajoriteten. Det är inte till någon nämnvärd gagn för yrkesfisket, dåfisket är förbjudet utanför 4 sjömil från kusten. Och det är judå denna lax skall fångas, enligt utredaren och hans experter. MöjHgensammanhänger detta med planerna på att stoppa fisket efter lax utanför 12sjömil från kusten, såsom utredaren vill.