prot · G80977 · 1984-12-31 00:00:00 — Har läst den moderata ekonomiskpolitiska partimotionen?Det måste vara ytterst obehagligt, eftersom är så djuptengagerad i handikappfrågor. Jag förstår känsloutbrotl mot mig,eftersom den moderata politiken på handikappområdet är så pinsam för herrCarlshamre att han inte står ut med den. Del går ju att göra som folkpartisten i iStockholms län har gjort. Han har lämnat del borgerliga blocketoch sökt medlemskap i socialdemokratin, därför att man nu går för långt åthöger när del gäller de sociala frågorna. Den möjligheten finns också för herrCarlshamre. I er partimofion står det - det är inte mina fantasier -att man skall öka självrisken i sjukförsäkringen, all man skall sänkakompensalionsnivån, alt man skall ta bort hissbidragen till ombyggnad av hus,att man skall minska stödet till AMS och till Samhällsföretag och all man skalli lag förbjuda kommunerna att höja sina skatter om det behövs för all förbättraför vissa grupper. Och sedan står det att man skall avveckla eller reducerabidragen lill färdtjänst, särskolor, osv. Vad kommer del att innebära, herrCarlshamre, att färdtjänstbidragen försvinner och kommunerna inte fårkompensera sig? Man kan också läsa i den ekonomiska motionen att valetslår mellan att göra nedskärningar , i ordnade former, eller dramafiskt, iett statsfinansiellt krisläge. Men sidorna innan står det att man skallminska förmögenhets-, arvs- och gåvoskatterna och aktiebeskattningen, och sedanskall man sänka skatterna för dem som har det bäst. Vad är del för ett val,? Varför dessa nedskärningar, när man skänker pengartill redan välbeställda? Jag undrar om ni har läst upp och ned. Om jag varherr Carlshamre skulle jag tycka del här var ytterligt pinsamt. I delta anförande instämde ochWivi-Anne (båda s). 141NILS CARLSHAMRE (m) replik: Jag har inte bara läst de moderatamotionerna, jag har varit med om alt utforma dem. Jag sade inte att citerade motionernafel. Jag sade att hon på fri hand tecknar en bild av syftet med motionerna ochav de troliga konsekvenserna av dem, vilket är någonting helt annat. I sillförra inlägg gör hon alltså gällande att del är detta vi eftersträvar - ensänkt standard, en värre misär för dem som redan har del svårt. Så förhållerdet sig alltså inte. Tvåpunkter skall jag försöka hinna la upp. För det första: trygghetssystem är tryggare än sinegen ekonomiska trygghet. Del första krav vi måste ställa på elttrygghetssystem är att del skall vara och alt det skall kunna infriade utfästelser för framtiden som vi har gjort. Våra trygghetssystem kan intedet, om vi inte snabbi och resolut får ordning påSveriges ekonomi. talar vi om relativt.marginella förändringar av vårairygghelsförsäk-ringar. Om fem eller tio år- orn och hennespartivänner får fortsätta - kanske vi får diskutera: Kan vi över huvud taget hanågon sjukförsäkring, något pensionssystem? Del har hänt i denna kammare - förra gången vi bodde idetta hus - att en socialdemokratisk statsminister har gått upp och skjutit uppen sjukförsäkring, därför alt landet inte hade råd. Sådant kan hända en gångtill. För det andra - kommunerna: Del är alltså inte så, att vihar föreslagit all man skall dra in färdtjänst, social hemhjälp, mental sjukvårdoch alll delta. Vad vi har sagt är att staten inte i samma utsträckning somhittills kan vara med och finansiera detta. Del finns kommuner och landsting iSverige som inte har särskilt god ekonomi, men ingen av dem har en så genomuselekonomi som svenska staten. Svenska staten är den verkligt fattige i det iprincip rika landet . Ändå vill man att just staten skall betala förallting. Färdtjänsten skall vara kvar. Den psykiatriska vårdenskall också vara kvar. Allt detta skall vara kvar, men det är kommunernas sakatt skaffa fram pengarna. Delta är ingenting märkvärdigt. Vad är det som händer medspecialdeslinerade statsbidrag? är del så att dessa över huvudtaget inte är till någon hjälp för kommunens invånare, utan bara för kommunalpolitiker.Invånarna betalar samma pengar i båda fallen; man flyttar dem från en rad annan på samma skattsedel - det är vad man gör med specialdeslineradeanslag. Vår strävan, , är myckel värre än vad vihittills sagt. Vi vill avskaffa alla specialdeslinerade statsbidragtill kommunerna och i stället göra en ordentlig upprustning av denskatteutjämning som verkligen behövs för att även de fattigaste kommunernaskall kunna vara med. Men all hålla på och la in pengar på en rad påskattsedeln och skicka pengarna tillbaka lill dem som tar in pengar på en annanrad på samma skattsedel är varken fördelningspolitik eller någon särskiltvelfig ekonomisk politik. 142MARGARETA () replik: Om ni eftersträvar att försämra för dehandikappade eller inte, vet jag ej. Men effekterna och konsekvenserna av allade här förslagen, som man kan lista väldigt långt, kommer ju att bli klaraförsämringar. Del var inte jag som använde uttrycket "sadistiskamonster" - det får slå för fantasi och för vad mångatycker om de här förslagen. Staten får inte betala för de här reformerna, ochkommunerna får inte betala! I lag skall ni förbjuda dessa att kompensera sigför de bristande statsbidragen. Att åstadkomma ordning på ekonomi är del somligger bakom. Men varför skall förmöget folk inte vara med och betala, så attdet blir ordning på ekonomi. Inte förrän ni föreslår det kommer jagöver huvud taget att acceptera detta. Så till utbrott om vad jag gjorde när detgällde de differentierade vårdavgifterna. När vi diskuterade denna fråga i denhär kammaren, talade jag myckel klart och tydligt om vad jag tyckte. Sedan sadejag att jag röstade med utskottet därför att jag är övertygad om att detförslag regeringen skall lämna lill kommer alt innebära att systemetändras. Regeringen fick en beställning av all ändra systemet. Skulledet, sade jag sedan, visa sig alt propositionen ändå var dålig, skulle jagmotionera emot propositionen. Jag vet inte om har läst åretsbudgetproposition. Där slår del alt differentierade vårdavgifier skallavskaffas. Vad bråkar om? Eftersom han bråkar så våldsamt, skall jag inte varasämre. Vad beror del på att för en enda gångs skull har blivit såupprörda över behovsprövning i det socialpolitiska systemet - för en enda gångsskull? Jo, det beror på att differentierade vårdavgifier faktiskt också drabbarmoderaternas väljargrupper. För en gångs skull fick de känna skammen ochförnedringen, och då blev de med rätta upprörda - och det tycker jag också altde borde bli. Då krävde de att systemet skulle avskaffas. Men varför, herrCarlshamre, blir ni inte lika upprörda över alla andra behovsprövade system somni vill införa men som inte drabbar era väljargrupper? Det skulle jag viljaveta. Jag tycker alt del är litet märkligt all till så stora ord, när han själv är så djupt engagerad på handikappområdet.Han måste väl i all sin dar kunna läsa innantill och komma fram lill vad alladessa förslag till nedskärningar innebär och upptäcka alla de förbättringar förhöginkomsttagare som hans parti föreslår. Jag förstår inte vad i alt göra, om han inte kan läsa sitt egel partis förslaginnantill. 143NILS CARLSHAMRE (m) replik: Jag förstår all tror attmitt intresse för de differentierade vårdavgifternas avskaffande beror på alldrygt 1,5 miljoner, myckel rika människor i kan länkas drabbas av dessaavgifter. Nej, fullt så enkelt är det inte. Skillnaden är den, att om hade vågat ståför sin i motionen uttryckta åsikt och fått sin grupp med sig, på samma sättsom jag fick min grupp med mig, hade de förhatliga differentieradevårdavgifierna varit avskaffade . får vi vänta minst ettår till. Dessutom kan man redan av skrivningen i årets budgetproposition se altdet blir ell dyrt förslag för pensionärerna, eftersom landslingen eller stateninte skall belastas med några ökade kostnader. Det är pensionärerna som fårbetala, faslän med en annan fördelning. Det är vad som med all säkerhet kommeratt hända. Men det skall vi diskutera då. Varför står vi för en annan ekonomisk politik? Varför trormiljoner människor - det finns nämligen flera än "våra" en och enhalv miljon människor ute i landet - på samma ekonomiska politik? Jo, därföratt de är övertygade om alt den ger större, och icke mindre, resurser. och icke mindre, möjlighet att hjälpa alla dem som harrätt att kräva vårt solidariska stöd och vår solidariska hjälp. Det är därför,och inte av något annat skäl. Och detta är inte så märkvärdigt. Vi är inte längre bäst ivärlden när del gäller social trygghet, som också Bengl mycketriktigt påpekade. I t. ex. har man faktiskt mer heltäckande ochförmånligare socialförsäkringar än vi har. Det är myckel billigare allexempelvis gå till tandläkaren i än det är i . Samtidigtanses väl vara del land i som håller hårdast påmarknadshushållningen, t. o. m. när landet har socialdemokratiska regeringar. Man drar alltså dåliga slutsatser, om man tror alt en mermarknadsinriktad hushållning skall ge oss mindre, och inte större, resurser förbl. a. de sociala ändamål som vi alla finner så angelägna. undrar varför jag tar i så hårt, och delkanske jag gör just mot hennes anförande . Del finns en myckel enkelförklaring: Jag har varit i , men jag har aldrig under dessa20 år hört ett så vidrigt anförande när del gäller att ifrågasätta kollegersoch, i många fall, vänners goda syften med del de gör. Tredje vice talmannen anmälde alt alt till protokollet få antecknat alt hon inte ägde rätt lillytterligare replik. 144TORGNY (): Som och harantytt har det pågått en debatt om den rolloch uppgift i samhället, bl. a. föranledd av biskop nyårspredikan ochGösta reaktion härpå. Den förre moderatledaren har bl. a. kritiserat,som han uttrycker det, kyrkans politisering. Vad debatten har kommit att handla om är vilken kyrka viegentligen vill ha; en kyrka som är engagerad i människornas nöd, oavsett omdessa bor i eller i och oavsett om del gäller derasmateriella eller andliga välfärd, eller en kyrka där endast de s.k. andliga,enskilda och privatmoraliska frågorna får behandlas och aktualiseras. Genom historien har kyrkan ständigt löpt risken att bliisolerad från människorna och deras vardag. Alltför ofta har den ställt sig påmakthavarnas sida. Alltför ofta har den försummat att engagera sig för de småoch svaga i samhället. Och har makthavare - både i den östliga ochi den västliga världen - velat göra kyrkan ofarlig och därför velat hänvisa dentill ett andligt litet hörn. När nu kyrkan ser som sin uppgift att jämte sintraditionella verksamhet och utifrån bibliska värderingar på skilda sätt verkaför fred och rättvisa, blir den kritiserad av och meningsfränderlill honom. a.: "Var finns den kyrka som ägnar meraomsorg åt människors vilsenhet och oro än ål demonstrerande grupper, flammandeappeller och slagord?" Jag vill,milt sagt, uttrycka min förvåning över den beskrivning Jag känner inte igen den bild han målar upp. I så gott som hela landet kanman genom att ringa 90 000 när som helst, året runt, få tala med enpräst om sin oro och sina bekymmer. I de flesta församlingar finnsdiakonipersonal och frivilliga, beredda att rycka in för alt stödja och hjälpa.Och på många orter finns diakonicenlraler och stadsmissioner till människorstjänst. Det är långt ifrån alllid dessa resurser räcker lill. Idetta "ensamhetens land" - som säger, och som del väl liggernågonting i - är uppgifterna sannerligen stora för kyrkan. Men del hindrar deninte från att, trogen sin uppgift, verka för människornas både andliga ochmateriella välfärd. Anledningen lill att jag som ersättare har begärt ordetredan andra dagen som jag denna omgång är i är att det är oroande allen ledande politiker försöker begränsa kyrkans uppgift. Vi har i historien settalltför många exempel då makthavare velat tysta präster och andra företrädareför kyrkor och samfund. Kyrkan har att i varje lid noga pröva hur den bäst ärtrogen evangeliet. Jag är övertygad om alt kyrkan - och då menar jag intebara - i vår lid har en viktig och angelägen uppgift alltillsammans med alla goda krafter verka i fredens tjänst. Jag kan inte se altdel är något fel i -tvärtom - all människor, även kyrkligt engagerade, unga ochäldre, går i fackeltåg och på gator och torg uttrycker sin vilja att få leva ien fredlig värld. Inte heller kan jag se del som klandervärt att del frånpredikstolar förkunnas vad vi skall göra för att leva i en sådan värld. Jag finner det tvärtom löftesrikt för framliden alt olikafolkrörelser, och då även kyrkorna, lar del i fredsarbetet. Hur vår värld ochvårt samhälle skall se ul angår inte bara politiker, ulan lika myckel människori de olika folkrörelserna, människor i kyrkorna. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Kammaren åtskildes .