prot · G80974 · 1984-12-31 00:00:00 — "Arbetslösheten är extremt hög för att vara under elthögkonjunklurår. Den borde ligga på hälften." Under den senaste liden har också antaletförtidspensionärer ökat på ett oroande sätt. Jag tror alt det är viktigt för oss politiker alt visätter oss in i vad det innebär alt stå utan ett eget arbete. Även om dearbetslösa i materiellt hänseende inte ställs utan samhällsstöd, har arbetetett egenvärde som en väg till social gemenskap. En längre tids arbetslöshet fårofta mycket negativa konsekvenser för dem som drabbas. Tillvaron riskerar altbli mer passiv och isolerad. För ungdomar innebär rätlen till arbete en väg ini samhällets sociala gemenskap och i dess produktion. Ungdomars socialaidentitet hotas därför på ett särskilt sätt vid arbetslöshet. Vi får aldrig vänja oss vid en högarbetslöshet som ett normall inslag i samhällslivet. Ännu mindre får vi vänjaoss vid att ungdomar, som har fullgjort sin utbildning, inte får möjlighet altpå ell normalt sätt komma in i vuxenlivet genom alt börja jobba på en vanligarbetsplats. Regeringen har i budgetpropositionen framfört ettoptimistiskt budskap. Man säger att alla siffror pekar uppåt. Tyvärr gäller detockså arbetslöshetssiffrorna. När här påstod attarbetslösheten minskat, så stämmer inte detta - inte i jämförelse med de sex årsom medverkade i regeringen och hade ansvar för arbetsmarknadspolitiken.Under den perioden var arbetslösheten lägre än under de år socialdemokraternanu suttit i kanslihuset. Däremot har rätt när han säger attarbetslösheten minskar, om han ställer den i jämförelse med denrekordarbetslöshet som vi hade 1983. Från de höga talen minskar nuarbetslöshetssiffrorna, och det är bra. Men det är ändå alltför litet. En annan iakttagelse som del finns anledning att påminnaom är att när regeringen berömmer sig av ökningen i industrisysselsätlning, såsäger man i budgetpropositionen: "Antalet lediganmälda platser tillarbetsförmedlingen är nu ungefär lika stort som under uppsvinget åren1979-1980." Ungdomsarbetslösheten är inget tillfälligt problem, somenbart kan förklaras av konjunkturläget. Ungdomsarbetslösheten är av hävdnästan alltid större än den genomsnittliga arbetslösheten. Delvis kan detförklaras av att det finns en i och för sig naturlig önskan att pröva olikajobb och en därmed sammanhängande sökperiod, som innebär att man är arbetslösmellan två olika arbeten. Men hur man än mäter så har ungdomarna under senareår fått allt svårare att komma in på arbetsmarknaden, eller om man så vill: delhar blivit svårare att få del första jobbet. Det finns också en tendens tillett nära samband mellan ungdomsarbetslöshet och kostnader för att anställa enung person. Ungdomslönerna har successivt närmat sig lönenivån för andralöntagare, vilket medfört att en mängd jobb som förut var "förstajobb" helt enkelt har försvunnit. Dethar för ungdomarnas del blivit en krympande arbetsmarknad. Jagtror, herr talman, att del finns anledning att pröva nya och delvisokonventionella metoder. Regeringen borde engagera sig i att förmåarbetsmarknadens parter att uppnå ett särskilt ungdomsavtal. Vidare bör manöverväga ett system som innebär att företagens kostnader för att anställaungdomar snabbt kommer i bättre överensstämmelse med ungdomars erfarenhet ochyrkeskunskap. En möjlighet är att sänka arbetsgivaravgifterna. Skolöverstyrelsensutvärdering av lärlingsutbildningen visar att denna tillhör de mestframgångsrika metoderna att förmedla yrkesutbildning. av de eleversom fullföljer sin lärlingsutbildning har fått fast anställning efterutbildningen. Få, om ens någon, av gymnasieskolans yrkesinriktade linjer kanuppvisa så goda siffror. Därför är det beklagligt all regeringen i så litenutsträckning arbetar för att denna form av utbildning stimuleras och ökas.Lärlingsutbildningen behandlas tvärtom myckel njuggt av regeringen. Medanantalet lärlingsplatser ökade under den förra regeringen, har det blivit alltsvårare att få nya inrättade lärlingsplatser. Antalet lärlingsplalser tenderaratt minska, och detta tar regeringsföreträdare ofta som ett argument mot enökad lärlingsutbildning. Det visar en stor brist på förmåga all angripa detallvarliga problem som ungdomsarbetslösheten är. Därför upprepar vi frånfolkpartiets sida kravet; Återinför färdigutbildningen inom lärlingsutbildningen,och låt det ske med statsbidrag. Iopposition talade socialdemokraterna om hur man snabbt skulle förbättra lägetpå arbetsmarknaden. Därför är det intressant att se hur del ser ut, när detmesta av mandatperioden har gått till ända. Två teser var ju genomgående i detsocialdemokratiska valbudskapet 1982: Byggandet skulle öka, den offentligasektorn skulle snabbi växa. Bägge dessa saker skulle gynna tillgången påarbete, och det skulle bli, som man uttryckte det, motorn i den svenskaekonomin. Hur det har gått det vet vi . Dagens nummer av Byggnadsarbetarenkonstaterar: "Byggkonjunkturen väntas återigen gå ner ", och denna nedgång sker från en bottennivå-byggarbetslösheten har slagit nya rekord. Denoffentliga sektorn då? Både sakliga och ideologiska skäl talar för att denskulle få växa sig stark, hävdade ju socialdemokraterna före valet. I sammaLO-tidning, som jag citerade, alltså av , står det all läsaatt det totala antalet ersättningsdagar för arbetslösa har ökat mednära . Den största ökningen av antalet ersatta dagar svaradekommunalarbetarnas A-kassa för med en 25-procentig ökning. Trotsden socialdemokratiska propagandan om ökad sysselsättning och flera offentligaarbetsplatser har det blivit rekordarbetslöshet inom byggsektorn ochKornmunalarbetareförbundet. I en svår arbetsmarknadmed stor arbetslöshet får de handikappade del Alt vara handikappad är ju ingen speciell egenskap. Handikappade finnsi alla grupper i samhället, och deraslivssituation växlar på samma sätt somalla andra människors. I genomsnitt har dock handikappade sämre bostäder, lägreutbildning och sämre ekonomi än andra. Ofta saknar de arbete, och derasmöjlighet att delta i kulturlivet, liksom i del polifiska livet ochföreningslivet, är klart sämre. Många handikappade tillhör "det glömdaSverige". Därför vill vi från folkparfiets sida till årets riksdagaktualisera några förslag till förbättringar av de handikappades situation.Svårigheterna att bereda psykiskt utvecklingsstörda arbete är större änbeträffande någon annan grupp. För snart två och ell halvt år sedan avlämnade denstatliga bilslödskommit-tén sitt eniga betänkande. Där föreslogs elt samordnatoch enhetligt syslem med förenklingar och förbättringar. Dessutom skulle detvidgas till att gälla fler handikappade än . betänkandehar remissbehandlats och fått stöd av många instanser när det gäller degrundläggande principerna. har varit enig om uttalanden somgått ut på att det bör läggas fram ett nytt förslag till bilstöd förhandikappade. Dessutom har upprepat att det är bråttom. Den senastegången detta skedde var . Då förutsatte attregeringen snabbt skulle lägga fram ett förslag om en förbättring av bilstödettill handikappade. Trots denna klara beställning nonchalerade regeringen ånyoriksdagen, en nonchalans som slår hårt mot de handikappade. Regeringen, somofta talar om sin omsorg om handikappade, smiter undan sitt ansvar genom attlappa på ett bidragssystem som har stora brister och som utelämnar storagrupper handikappade. Jag har medverkat till en motion som går ut på, att dåregeringen inte tar sitt ansvar när det gäller att lägga fram förslag tillreformering av de handikappades bilstöd, måste ta saken i egnahänder. Jag menar att regeringens senfärdighet inte får hindra althandla, och därför hoppas jag att det kan bli ett positivt resultat i sambandmed molionsbehand-lingen. Trots de problem som är förknippade med ansträngningarnaatt upprätthålla full sysselsättning, får vi inte pruta när det gäller målet.Grunden för den fulla sysselsättningen ligger i del enskilda näringslivetsvitalitet och konkurrensförmåga inom en socialt styrd marknadsekonomi. Det ärangeläget alt skapa ett sådant näringsvänligt klimat att framtidstron ochföretagandel stimuleras. Hitintills har de arbetsmarknadspolifiska åtgärdernai alltför hög grad inriktats på den offentliga sektorn, samfidigt som vi vetatt expansionen kan fortsätta inom denna sektor. Därför måste detfill en samlad och långsiktig politik, som underlättar för de arbetssökande attkomma in på andra områden än det offentliga. Regeringen tycks sakna enlångsiktig strategi. Inte minst mot bakgrund av de problem som väntar oss närkonjunkturen vänder är det nödvändigt med en sådan strategi. Det finns alltså mycket starka skäl att lägga ned storenergi för att forma en politik som håller arbetslösheten borta. Jag tycker alldel är uppenbart att regeringen har missat möjligheterna att föra en sådanposifiv politik. Anf.45 (): Jag träffar ofta och talar ofta med unga människor i vårt land. Jag gördet dels i egenskap av riksdagsledamot, dels som ordförande i . De harväldigt mycket att berätta och säga mig, om hur de ser på sin situation, påframtiden och på . Depåverkar mig ofta väldigt starkt och ger mig en bild av vilka frågor sompolitiker måste ta på allvar - inte bara inför valrörelsen, ulan i hela denpolitiska framtidsdebalten. Det är också en väg för oss all verkligen taungdomsåret på allvar. Detfinns i många av samtalen elt genomgående tema som skrämmer mig; Det är rädslanför framliden. Där finns bl. a. oron för freden. Har freden en chans? "Jagär och borde ha hela livet framför mig. Men har jag egentligen någonframtid?" Såskrev en ung flicka som deltog i en uppsalstävling anordnad av Arbetarrörelsensfredsforum. Och det är inte konstigt om hon och hennes kamrater är rädda ochoroliga. Det är inte konstigt om de tycker att världen är galen. Deär uppvuxna med våldet och kriget i vardagsrummet genom TV-rutan. De lever medvetskapen om att supermakterna kan förgöra världen om. De är ungai då 12 milj. kr. används till militära rustningar - undersamma lid dör 30 barn i genom brisLsjukdo-mar, undernäring o. d. Mångamänniskor orkar inte med det här. De väljer att blunda. Andra tolkar barns ochungdomars fredslängtan på samma sätt som . Han kallar barnsfredsleckningar för kommunistpropaganda och ropar på censur. Menändå är fredsengagemanget oerhört starkt hos det svenska folket. Jag märker deti skolor, i SSU-klubbar och på arbetsplatser. Och det engagemanget är mycketvikfigt att la vara på. Del är precis som författaren skrivit: kan vi tro alt fred råder och att frihet finns. Bara genom att inte blunda kan vi se fill att fredkommer att råda och att frihet kommer attfinnas. Det är precis så det är. Det är bara genom ettstarkt engagemang för fred och rättvisa som vi kan få en tryggare värld. Därförär det viktigt att aktiva internationella engagemang fortsätter, ochdel är glädjande alt se de många initiativ som tagits . Ettannat viktigt område där vi måste ta människors och ungdomars oro på allvar,både i och genom ett internationellt engagemang, är miljöområdet. läser vi inte bara om miljöproblem idagstidningarna. kan vi hitta skadade träd i vår egen närmiljö. 20 000 avSveriges 90 000 sjöar är försurade. Skogen i många av våra län harförsurningsskador. En miljon människor lever i områden med påverkatgrundvatten. Miljöhotet är också elt hot mot vår hälsa. Nyliberalerna tror alt lösningen på miljöproblemen liggeri friare marknadskrafter. Där avvisar regeringen tanken påingripanden mot industrins utsläpp, utsläpp som i hög grad bidrar till försurningeni och övriga delar av . Man gör del med hänvisning tillkostnaderna för engelsk industri. Eller med andra ord: Marknaden förmår intebära de merkostnader som reningsanläggningar skulle orsaka. Därför får detvara. Och man låter problemet växa. Men vi kan också se något mycket positivt : det bredafolkliga engagemanget i miljöfrågorna för att värna våra naturresurser och vårlivsmiljö. Många ungdomar arbetar myckel aktivt för miljön. Skall vi rädda vår miljö till våra barn och barnbarnkostar det. Det kostar resurser, pengar och engagemang, och det är vi bereddaall betala. Vi har redan många exempel på att miljöproblemen går att lösa. förstörda sjöar och åar har restaurerats. ex. ganska fantastiskt alt vi kan bada och fiska milt i . Vifortsätter att kontrollera de kemiska ämnena och försöker uppmuntra minskadanvändning av kemikalier i jordbruket. Vi fortsätter att slå vakt om densvenska allemansrätten. är fantastiskt - och det skall alla medborgareha rätten att uppleva i naturen. Miljöproblemen går att lösa, men lösningen ligger inte ifriare marknadskrafter, ulan i lagstiftning och åtgärder från stal ochkommuner. Del är inte bara de s. k. överlevnadsfrågorna- fred och miljö - som oroar unga människor. Självklart funderar de också översin personliga framlid. Rädslan för arbetslöshet finns hos många ungdomar. IVästeuropa går 20 miljoner människor utan arbete. En stor del av dem ärungdomar. Arbetslösheten är ett av västvärldens allra störstaproblem . Därför var det av myckel stor betydelse att densocialdemokratiska regeringen lyckades visa att det går alt kombinerarestaurering av ekonomin med minskad arbetslöshet, att man inte behöveracceptera hård nedskärningspoli-fik och en omfattande arbetslöshet. Men kampen mot arbetslösheten är inte avslutad. Även omden svenska arbetslösheten är låg i jämförelse med andra länders, och även omden har sjunkit med , så är siffran fortfarande för hög föross. Arbete ål alla fortsätter att vara ett av arbetarrörelsens viktigaste mål.Arbetslösheten är också ett område där vi hittar stora politiska skillnader. De moderata lösningarna är enkla och cyniska samt byggerpå samma metoder som man använt i andra konservativt styrda länder. Man villsänka ungdomslönerna, göra det lättare att avskeda och minska arbetsmarknadspolitiken.Låt oss se vad det senaste förslaget, lönestopp för ungdomar ,betyder. Innebär det bättre möjligheter för ungdomar att få jobb? I , och ärungdomslönerna betydligt lägre än för andra löntagare, men arbetslösheten blandungdomar är ändå myckel högre. Det är inte i första hand lönen som avgör om arbetsgivarnaanställer. Metall och har ett avtal som möjliggör lokalaöverenskommelser om lägre löner för ungdomar . Men dehar nästan inte i något fall utnyttjats av arbetsgivarna. Tvärtom betalar deofta högre lön än de ordinarie avtalens ingångslöner. av eleverna som lämnar gymnasieskolansyrkesinriktade linjer får arbete . Det är alltså inte del somär problemet. Varför lägger då förslag om lönestopp för20-åringar, om del inte innebär någon lösning? Jo, det är ytterligare eltexempel på klasspolitiken. Få ungdomar ur de samhällsgrupper som moderaternavärnar om kommer att beröras om lönestoppet blir verklighet. Den moderatapolitiken drabbar därför ensidigt arbetarklassens barn. Vi tror inte att del gamla klassamhället löser någraproblem. Vi vill inte söka lösningarna på dagens problem i gårdagens samhälle.Vi tror på en offensiv politik för att få jobb, och vi tror på alt prova nya,spännande vägar för att nå fram till målet. Del handlar om god ekonomi, aktiv regionalpolitik, enarbetsmarknadspolitik som bygger på arbetslinjen, och en uppmuntran av alla delokala initiativ som vi ser omkring oss, speciellt i mångasocialdemokratiska kommuner. Vi ser hur nya former av småföretagsamheloch arbets-kooperaliv växer fram. Vi ser alt människor lokalt visar stor uppfinningsrikedomför att möta problemen med gemensamma ansträngningar. Där har pessimismen ochhopplösheten fått vika för hoppfullhet och framtidstro, och det är specielltmånga ungdomar som visar en väldig initiativkraft för att gemensamt lösaproblemen. Samma skiljelinjer i svensk politik - mellan dem som villgå fillbaka till det gamla klassamhället och dem som vill fortsätta enutveckling och förbättring av det svenska samhället - hittar vi även på andraområden. I dagsdebatien hörs ofta de unga konservativa säga att deoch inga andra har lösningar på problemen vi ser runt omkring oss. Framlidentillhör oss, förkunnar de. För alt stärka självkänslan ställer de till med de mestmakabra politiska möten, där rökridåer och nidporlrält av politiska motståndareblandas med taktfasla rop riktade mot motståndarna. Dessa hatseanser ger ingabehagliga historiska associationer. Men det finns också seriösa unga moderater som talarpolifik. De säger att de står för en utökad frihet. Deras teser är attpolitiker lägger sig i för mycket, att marknadskrafterna skall släppas merfria, att vård, omsorg och utbildning bör privafiseras. Så talar den nya individualismens - som borde kallasegoismens - gesäller. Deras ideologi utvecklades under 1700- och 1800-talen.Den misslyckades då, den misslyckas . Vad de svenska gjort är att först försämra desvenska statsfinanserna katastrofalt. lyckades, tillsammans medsina borgerligakolleger, att öka vår utlandsskuld från O till 135 miljarder och vårtbudgetunderskott från 4 fill 87 miljarder. Del blir kommande generationer somfår betala. Sedan man gjort på detta sätt använder man de dåligastatsfinanserna som skäl att skära ned på välfärden. visarsocialdemokraterna alt del går att sanera ekonomin ulan att man behöver raseravälfärden. Men kräver likafullt privatiseringar och nedskärningar.Jag tror inte all de som är unga vill ha detta gamla klassamhälletillbaka. Man vill inte ha ett samhälle där plånboken styr i ställetför behoven. Ungdomar vill inte ha ett samhälle - därojämlikheten växer, - där klyftornaökar, - där frihetenför de många människorna minskar. Vi säger nej till samhället där den kallhamrade egoismenblir ledstjärnan. Vi säger nej till ett samhälle där olika grupper skallställas mot varandra: gamla mot unga, barnfamiljer mot pensionärer,glesbygdsbor mot storstadsbor. Vi socialdemokrater hävdar friheten som ett centralt värde.Ernst Wigforss talade om jämlikhet i frihet. Precis som på Wigforss tid slår socialdemokratin fast vidsolidariteten som en grundval för politiken. Alla har rätt till högsta kvaliteti fråga om sjukvård, utbildning, barn- och äldreomsorg osv. Del klarar vi inteom vi inte är beredda att betala vad det kostar och värnar om den offentligasektorn. Välfärden för de många människorna måste förbli en gemensam angelägenhet.Vi säger också ja till en förnyelse av den offentliga sektorn, ja tillförbättringar av den svenska modellen, ja till förbättrad service, ja tillmindre krångel och byråkrati, ja till fördjupad demokrati som ger skolelever,patienter, föräldrar till daghemsbarn, boende på servicehem osv. ett störreinflytande över den egna livssituationen. Det här är en bra mycket mer spännande framlidsutvecklingän privatiseringarna. När del gäller alla de lokala möjligheterna att utveckladen offentliga sektorn, kan vi hitta många spännande exempel på hur man i olikakommuner söker nya lösningar och lokall anpassade modeller. Det finns en tydlig skiljelinje i svenskpolitik mellan högern och socialdemokraterna. är på spaning efterlid som flytt, och man söker lösningarna i det gamla klassamhället. Socialdemokraternavet all vi har många problem som måste lösas: - alt värnafreden, - alt vårdamiljön, - att se till attalla som vill får arbete, - att förbättraoch förnya den svenska modellen, - att få bukt medbyråkratins avarter, - att bli kvittden skuldbörda de borgerliga regeringarna efterlämnat. Nr 74 Men vi tror . Onsdagenden ' " Pmänniskornas förmåga att gemensamt lösa problemen. 6 februari1985 visar, på område efter område, varlösningarna finns. Vi vill fortsätta att gå Det här är inget nytt fenomen. Allmänpolitisk romerske filosofen : Det finns två grupper avmänniskor. dgfjdll och uträttar något. En annan kommerefter och kritiserar. Socialdemokraternakommer att fortsätta att gå före och uträtta något! 46 () replik: Jag har ingen anledning att gå i svaromål närdel gäller påhopp på s.k. högerkrafter. Men innan blevalltför exalterad och kom upp i den politiska lunnluflen, sade hon en del sombehöver kommenteras. tes alt är fantastiskt stämmer mycketväl, för del finns så myckel som förenar de politiska partierna i och '. Men sedan kom med några underliga påståenden, då hon dömdeul marknadsekonomin. Hon sade, all nu vill del till lagstiftning och åtgärder.Jag gissar all hon menar all del skulle vara mer framgångsrikt när del gälleratt nå ett bra resultat med politiken och kanske också skulle minskaarbetslösheten. Hon sade alt den hade minskal. Hörde inte vadjag sade tidigare, nämligen att arbetslösheten är högre nu än under den lid dåfolkpartiet satt i regering och hade ansvar för arbetsmarknadspolitiken?Del stämmer alltså inte när påslår att den är mindre än då - menvisst är den mindre än det rekord som socialdemokraterna satte för något årsedan då vi hade högsta öppna arbetslöshet. Del sades också alt del skulle bli en offensiv politik.Jag vill då fråga: Är verkligen nöjd när t. ex. de handikappadefortfarande inte har fått ett reformerat bilslöd, något som regeringen hartjuvhållil på , eller när man begränsar lönebidragen förhandikappade? Är del offensiv politik för socialdemokratin och SSU? Sedan kom in på talet omfrihet. Del är ett bra ämne att ta upp, och jag gissar alt har tänktsig en ökad frihet. Jag vill fråga om tycker att del är rimligt attmänniskor i vårt land får välja politiskt parti. Eller skall vi fortsättaatt tvångsansluia människor till en politisk gemenskap som de inte sympatiserarmed? Del skulle vara intressant att få svar på den frågan. Den gäller enrealitet, och dét är viktigt all stämma av uppfattningarna i den frågan,speciellt med tanke på de visioner på hög nivå som har tecknat här ikammaren. 47ANNA () replik: Den socialdemokratiska partikongressendiskuterade kollektivanslutningen och också andra former för samarbete mellanden fackliga rörelsen och det socialdemokratiska partiet, bl. a. all man istället skall låta de intresserade själva anmäla sitt inträde. Jag tycker altdet är mycket positivt, och jag tror att vet att man hardiskuterat de frågorna och fattat de besluten på den socialdemokratiskapartikongressen. Däremot är jag stark motståndare till förslagen omlagstiftning mot kollektivanslutning. För del första är socialdemokratin avtradition en frihetsrörelse. Vi vet vad föreningsfriheten är värd, och vi äroerhört rädda för alt den rätten skall urholkas. För det andra bygger de formerför samarbete mellan fackliga organisationer och del socialdemokratiska partietsom kommit fram på alt man lokall avgör vilken modell man vill ha. Vi trornämligen på människor och deras möjligheter att nyttja sin frihet. Vi tror attmänniskor själva har möjlighet att lokalt bestämma hur de vill ha det. Vitycker inte att man genom en central lagstiftning på föreningsområdei skall -centralt bestämma och reglera allting. När det sedan gäller arbetslösheten påslår altden har ökat. Del var 176 000 arbetslösa när den socialdemokratiska regeringenlog över makten. är det ca 125 000 arbetslösa. Min huvudräkning säger migall det är en minskning. har del varit en ökning med ca två miljoneri övriga - och de har haft den ökningen trots att de också har haften högkonjunktur. säger att man - vilket han också varit innepå tidigare - skall salsa på speciella löner på ungdomsområdel. Jag vill delsmot delta anföra de skäl jag tidigare log upp, dels fråga : MenarElver all man skall gå över till speciella löner även förandra grupper som har problem på arbetsmarknaden, att man skall gå över tillspeciella löner för gamla, speciella löner för kvinnor osv. När det gäller lärlingsutbildningen utnyttjar företageninte ens de platser som finns. Då är det tveksamt om en utbyggnad avläriingsulbildningen skulle vara den stora lösningen på ungdomsarbetslösheten. Slutligen några ord när del gäller marknadskrafterna ochmiljöförstöringen. Jag tror inte.all marknadskrafterna av sig själva skapargränsvärden för utsläppen från industrin. Jag tror inte all marknadskrafternasjälva restaurerar redan förstörda sjöar, skogar osv. Därför tror jag att viär tvungna all ha ytterligare lagstiftning på miljöområdet. 48ELVER () replik: