prot · G80950 · 1984-12-31 00:00:00 — De första avinkomster från svampplockning och bärplockning skall inte beskattas; annarsplockar ingen svamp eller bär. Och vi får inga utländska forskare, om vi integer dem lägre skatt eller kompenserar dem för den höga svenska skatten. Dettaär mycket allvarligt för och för samhällsekonomin. Det sägs vidare iutskottsbetänkandet - också detta gäller majoritetens skrivning - att"skyndsamma åtgärder behövs för att industrin skall kunna behålla sininternafionella konkurrenskraft och för att angelägna forskningsprojekt skallkunna komma fill stånd inom landet". Mot den bakgrunden harregeringen föreslagit att när det gäller dessa högt kvalificerade ufiändskaforskare skall enbart en viss del av inkomsten 150 beskattas och en del av inkomsten bli skattefri. Man föreslår detta istället för att vidta de åtgärder somfaktiskt behövs för att dels se till att högt kvalificerade utländska forskarekan verka inom , dels se till att svenska högt kvalificerade forskareverkar inom landet. Det är helt nödvändigt att vidta generella åtgärder föralla kategorier. Det är helt omöjligt att ha undantagsbestämmelser i sådanmängd som vi nu har i skattelagstiftningen. Detär egentligen, herr talman, tveksamt om vi skall biträda de förslag som harlagts fram, för vad som behövs är generella åtgärder. Vi har från denborgerliga sidan varit beredda att acceptera dessa åtgärder som ett provisoriumi avvaktan på att man sänker framför allt inkomstskatten genom sänktamarginalskatter. För att klara den svenska konkurrenskraften, för att klaraekonomin och möjligheterna till tillväxt i landet är det nödvändigt att vi harett inte alltför högt skattetryck. Det krävs att skattebelastningen strukturmässigtutformas på ett sådant sätt att vi inte får höga marginalskatter och att viinte får alltför höga arbetsgivaravgifter. Detta är inte den socialdemokratiskaregeringen mäktig. I stället föreslår den en mängd undantag med de negativaeffekter som sådana har av olika skäl. Sammanfattningsvis vill jag säga att vad som behövs är generellaåtgärder - inte undantag. Vi är beredda att acceptera undantagen som ettprovisorium i avvaktan på generellt verkande åtgärder. Jagskulle vilja ställa en fråga till företrädaren för den socialdemokratiskamajoriteten. När man nu insett att den höga beskattningen i är tillskada för ekonomi, varför är man då inte beredd att vidta åtgärder somleder fill att inte bara utländska forskare samt svamp- och bärplockare fårlägre skatt utan att alla svenskar som bidrar fill produktionen i samhälletockså får en rimlig skattebelastning? Jagyrkar bifall fill den reservation som fogats till skatteutskottets betänkande. Beskattningav vissa utländska forskare 119 (): I den proposition som vi nu behandlar föreslås att vissa högtkvalificerade utländska forskare, som tillfälligt arbetar i , skallerhålla lindringar i sin inkomstbeskattning under en begränsad fid. Motivetför förslaget är de svårigheter som föreligger att få kvalificerade utländskaforskare att arbeta i i sådan omfattning att de blir skattskyldiga här.Jag kan till stora delar instämma i de skäl som finansministern anför i sittförslag. Fråncentern anser vi dock att de skäl som enligt finansministern talar för attsärskilda åtgärder vidtas för de utländska forskarna i lika hög grad talar föratt åtgärder vidtas även för andra yrkeskategorier. Detta.gäller i fika höggrad svenskar som udänningar. Vårtstarkt progressiva inkomstskattesystem leder till sådana konsekvenser att enrad särlösningar har fått tillgripas. Det nu föreliggande förslaget och ettannat förslag från samma utredning om skattelindringar för anställda sombelönats för utvecklingsförslag inom företaget är av samma karaktär som deredan fidigare genomförda undantagsbestämmelserna från den Beskattningav vissa utländska forskare generella skattepliktenför alla inkomster. Rentallmänt innebär alla dessa redan genomförda eller föreslagna åtgärder attskattesystemet blir mindre rättvist. De utgör alla ett avsteg från dengrundläggande principen i svensk skattepolitik, att skatt skall tas ut efterbärkraft. De utgör alla ett illavarslande tecken på att vårt nuvarandeskattesystem inte förmår fullgöra alla de uppgifter som det ålagts. Det ärframför allt när det gäller skattesystemets förmåga att stimulera arbete,sparande och investeringar som stora brister föreligger. Dessaproblem löses inte med fler selektiva åtgärder för att lindra beskattningen förspeciella grupper eller verksamheter. Det är i stället nödvändigt att vidtagenerellt verkande åtgärder. Vi måste gå vidare med ytterligaremarginalskattesänkningar. Den målsättning om marginalskatt för av deheltidsarbetande som uppställdes marginalskattereform måste snarastuppnås. Det är därför angeläget att pröva möjligheterna att uppnå dennamaximala marginalskatt för än fler personer. Detär inte möjligt för ett land som vårt med ett betydande utlandsberoende att haen inkomstskattenivå som i någon högre grad avviker från den i andra länder ivår kulturkrets. Det nuvarande förhållandet leder inte bara till svårigheteratt rekrytera utländska forskare till , utan det leder också fill enflykt av kvalificerade människor från vårt land. Denna begåvningsflykt ledertill att våra utvecklingsmöjligheter på olika områden hämmas. lederdetta också till sänkt standard. Detnu föreliggande förslaget om skattelindring för utländska forskare underlättarinte rekryteringen i övrigt av kvalificerade människor till svenska företag.Det är inte bara när det gäller forsknings- och utvecklingsverksamhet som detkan vara en fördel att utnyttja utländsk expertis. Ett exempel på andrasituationer kan vara anlitandet av ufiändska rationaliseringsexperter. Vianser således att det i första hand är generellt verkande åtgärder som börvidtas. Till dess så kan ske är det nödvändigt att övergångsvis genomföra dentyp av selektiv skattelindring som föreslagits i proposifionen. Det finns förden här gruppen av inkomsttagare, vilket f. ö. gäller för alla utlänningar somfillfälligt arbetar i , särskilda skäl att titta på våra regler omarbetsgivaravgifter och sociala förmåner. Det finns goda skäl att anta attutlänningar som mer tillfälligt är verksamma i vårt land inte är särskiltintresserade av de sociala förmåner som erbjuds. Dettagäller framför allt den oftast obetydliga pension som längre fram i tiden kankomma att utgå. Det gäller också för sjukvårdsförmåner, som ofta erhålls påannat sätt. Det finns också skäl att anta att även en del övrig samhällsserviceär av mindre intresse för dem som fillhör denna grupp, eftersom de oftast haratt lita fill privata arrangemang, exempelvis när det gäller skola ochbarnomsorg. Det kan därför finnas speciella skäl att ha en lindrigarebeskattning för dem som endast tillfälligt arbetar i vårt land. Detta måste dågälla för alla - inte bara för vissa, särskilt utvalda forskare. Somanförts i reservafionen bör skatteproblemen för forskare och andra som vistastillfälligt på olika uppdrag i uppmärksammas bl. a. i förhandlingar omdubbelbeskattningsavtal med andra länder. Dessa frågor aktualiseras i motion 229 från . StigJosefson och jag har i ett särskilt yttrande understrukit vikten av att de härfrågorna uppmärksammas i dessa förhandlingar. Jag yrkar bifall fill reservationen iskatteutskottets betänkande. 120 (): Det förslag fill lindring av inkomstbeskattningenför vissa ufiändska forskare,vilka skall arbeta i ,som vi nu debatterar ställer verkningarna av det svenska skattesystemet ochvårt höga skattetryck i en blixtbelysning. Dithän har vi alltså kommit att vi,för att svensk industri skall få fillgång till den utländska experfis sombehövs på särskilda områden, måste göra speciella lindringar i beskattningenför utlänningar. Motsvarande bekymmer föreligger inte då man i utlandet villanlita svenska forskare som är framstående på sitt område. I andra länder kanman tillämpa samma regler som gäller för andra skattskyldiga i resp. land. Om således regeringsförslaget anvisar en lösning på denena sidan av problemet - om än en mycket osympatisk sådan - så återstår denandra. Kan vi i längden acceptera att svenska forskare lämnar vårt land därföratt skattereglerna och skattetrycket driver dem till detta? Att de nu får det"generösa" erbjudandet att arbeta skuldra vid skuldra med sinautländska kolleger här i kommer nog dess värre inte att minska utansnarare öka deras bitterhet över denna orättvisa behandling i skattehänseende. Svensk industri kan inte klara förnyelsen utan fillgångfill utländska experter. Den kan inte heller köpa upp denna experfis tillkostnader som skyhögt översfiger vad konkurrenterna i utlandet behöver betala.När vi nu alltså från sida accepterar regeringsförslaget måstedenna accept åtföljas av en brasklapp. Jag kan inte underlåta att uttrycka bekymmerför den fortsatta utvecklingen av detta problem. tillbaka har vihos inte minst finansministern kunnat spåra en förståelse för de problem sommarginalskatterna förorsakar. Finansministern och några av hans medarbetare pådepartementet har offentligen uttryckt en vilja att göra något åt saken. Efter att ha lyssnat till debatten mellanfinansministern och har jag känslan av att finansministernuppenbarligen lagt problemet åt sidan. Möjligen kan det vara så att regeringenlåtit de valtakfiska dispositionerna ta överhanden. I så fall måste jaguttrycka besvikelse över att ni socialdemokrater inte tar er del av detopinionsarbete som måste bedrivas för att skapa nödvändig förståelse förfortsatta marginalskattesänkningar. Det behövs också konstruktiva förslag föratt finna de lösningar som blir nödvändiga för att inkomststrukturen skall bliacceptabel. Det är beklagligt att socialdemokraterna ställer sig utanför dettaarbete . Jag har sagt det fidigare, men det finns all anledning attupprepa det i detta sammanhang: Det svenska skattesystemet har liknats vid ettlapptäcke. Beskattning av vissa utländska forskare Beskattning av vissa utländska forskare är enslående liknelse. Regeringens ointresse för att göra något åt grundproblemenmed vårt höga skattetryck och marginalskatterna oroar mig. Vi har undersocialdemokraternas senaste regeringsperiod fått en tendens till särlösningarpå skattepoli-fikens område. Min känsla är att regeringen håller på att sy påett nytt lapptäcke, där man med litet finare lappar hjälpligt skall försökadölja de' fulaste lapparna i det gamla lapptäcket. Jag vill bara avslutningsvis påpeka, herr talman, att ensådan sykunnighet för oss rakt in i anarki på skatteområdet. Jag yrkar bifalltill reservationen. 121HAGAR NORM ARK (s): är på forskningens område ettframstående land, både kvanfitativt och kvalitafivt. Det är emellertidangeläget att få kunskaper om forskning och rön i andra länder, inte minst pådet tekniska området. Därför är ett internationellt forskarutbyte av stor vikt.Både universitet, högskolor och näringsliv försöker rekrytera utländskaforskare med goda kvalifikationer. Det framförs då i regel krav på kompensafionför utebhven lön i hemlandet och för fördyrade levnadsomkostnader.Forskarlönerna är högre utomlands, och det medför problem, eftersom man inteanser sig kunna betala högre löner här än vad som ges till jämförbara svenskaforskare. Bristen på kvaUficerade forskare inom vissa områden har också drivitupp lönenivån. Som sade har det blivit svårare att rekryterautländska forskare till uppdrag i . De vill givetvis inte få en sänktstandard genom att arbeta här. Ett sätt att komma till rätta med de problemenär att ge vissa skattelättnader till särskilt kvalificerade utländska forskaresom har tillfällig anställning i . I proposifion 1984/85:76, som vi behandlar i dettautskottsbetänkande, föreslås en skattelättnad genom att av lön föranställning eller uppdrag som forskaren är skattskyldig för i tas upptill beskattning. Andra ersättningar som erhållits under vistelsen här i landettas inte upp fill beskattning, t. ex. för flyttning fill och från , egnaeller familjemedlemmars resor mellan och hemlandet eller avgifter häri landet för barns skolgång. Förmån av fri eller delvis fri bostad skall inteheller tas upp som skattepliktig intäkt. Avdrag skall inte medges för kostnadersom täcks av icke skattepliktig ersättning. Underlaget för sociala avgifterreduceras till samma nivå som underlaget för beskattningen. Dessa åtgärder skall, menar vi, kunna underlätta försvenska arbetsgivare att anlita utländska forskare. Men de bör omfatta enbegränsad krets, på vilken man ställer höga kompetenskrav. Denna reform fårinte medföra att jämbördiga svenska forskare inte anlitas. För att handlägga ärenden som omfattas av denna säilagföreslås att en särskild forskarskattenämnd inrättas. Ordföranden skall varageneraldirektören vid med överdirektören i verket sompersonlig suppleant. Nämnden skall f. ö. ha tre ledamöter med personligasuppleanter som utses av regeringen. En av ledamöterna och dennes suppleantskall ha särskildakunskaper i skattefrågor. De två övriga och deras suppleanter skall hasärskilda insikter i forskningsfrågor, särskilt på de tekniska, naturvetenskapligaoch medicinska forskningsområdena och de forskningsområden som är aktuella inomläkemedelsindustrin. Regeringen tillsätter ledamöter efter förslag på personermed särskilda insikter på olika forskningsområden. Sålunda skall för en avledamöterna med suppleant förslag lämnas av ordförandena vid medicinskaforskningsrådet och naturvetenskapliga forskningsrådet i förening, och förslagför den andra ledamoten skall lämnas av ordföranden ihumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, medan förslag till suppleantför denne skall lämnas av generaldirektören vid styrelsen för tekniskutveckling. Man kan förutse att forskarskattenämnden kan komma att få mångaknepiga ärenden att handlägga, och den kan kalla in ytterligare expertis om detbehövs för ärendens handläggning. Eftersom det kan medföra skada för den enskilde om vissauppgifter som förekommer hos forskarskattenämnden utlämnas, föreslås attärenden som handläggs där skall omfattas av sekretesslagen. Det råder enighet i utskottet om atttillstyrka propositionen. De borgerliga partierna har med anledning av denväckt motioner med varierande synpunkter på vårt skattesystem. De har enats ien reservation, där man bl. a. förordar att selekfiva åtgärder på olikaskatteområden bör avvecklas och ersättas med generella skattesänkningar föralla, och man vill att det skall ges regeringen fill känna. Utskottet går idetta sammanhang inte närmare in på möjligheter till och effekter av generellabegränsningar av skattetrycket. Men utskottet vill framhålla "attskatterna i de olika länderna bör bedömas med hänsyn till samhällsförhållandenai stort, och att det inte är möjligt att inom en nära framfid åstadkommaväsentliga allmänna lättnader i skattetrycket utan att äventyra landets ekonomioch den sociala välfärden och utan att helt åsidosätta ett allmänt krav på enrimlig fördelning av skattebördorna". Även om det råder betänkligheter inom utskottet mot attinföra särregler för vissa grupper, måste skyndsamma åtgärder vidtas för attlandets industri skall kunna behålla sin internationella konkurrenskraft, ochför att man här skall kunna få fill stånd angelägna forskningsprojekt påområden där omfattande kunskaper finns utomlands. Om detta råder enighet. Vadsom står till buds är endast åtgärder av det slag som föreslås i proposifionen. Jag vill tillägga att forskare får särskilda förmåner äveni andra länder. Det här är inte något unikt på det sättet. Jag har svårt attförstå den uppenbara harm som visar över att detta förslag harlagts fram. Jag tycker att man skall vara tacksam för att näringslivets ochandra institufioners intressen har tillgodosetts på den här punkten motbakgrund av vad jag har sagt. Det är också vikfigt att svenska forskare kan åkautomlands och forska. Som jag fidigare har nämnt är forskarutbytet viktigt föross. Frågan om det framtida skattesystemet i sinhelhet får vi diskutera i ett annat sammanhang. Med hänvisning fillpropositionen och vad f. ö. har anförts av utskottet yrkar jag bifall fillutskottets hemställan och avslag på reservationen. Beskattning av vissa utländska forskare Beskattning av vissa utländska forskare 122 BO (): Det framgick helt klart av att vi i måste göra något åt den svenska beskattningen föratt kunna få industrin att behålla sin internationella konkurrenskraft och föratt få angelägna forskningsprojekt till stånd. Regeringen föreslår att manskall vidta separata åtgärder för vissa högt kvalificerade utländska forskare. Jag skulle vilja ställa ett par frågor till skall motsvarande svenska forskare - vi har högt kvalificerade forskareäven i - betala högre skatt? Vad är det som säger att en jämförbarsvensk forskare verksam i skall betala högre skatt? Det är interättvist. Det innebär ingen likformighet i beskattningshänseende, och detinnebär att man åsidosätter grundläggande skatterättsliga principer. säger vidare att det är bra med utbytedärför att också svenska forskare kan komma utomlands och få erfarenheter. Frånmoderata samlingspartiets sida håller vi naturligtvis med om det. Men riskenatt svenska forskare inte skulle vara intresserade av att åka utomlands ärliten. Vi har ett exceptionellt högt skattetryck - särskilt när det gällerinkomstskatten - i . Vårt problem är att våra mycket skickligaforskare och skickliga tekniker är beredda att fly från landet för att kommatill andra länder där skattetrycket är lägre. Tyvärr skrivs det inte så mycketi tidningarna om detta. Där ägnar man sig mest åt att beskriva när tennisspelareoch andra flyttar utomlands. Det är emellertid symtom på samma sjukdom - ettalltför högt skattetryck. Därför är det en mycket märklig, halsbrytandevändning som utskottsmajoriteten gör när den säger dels att skatterna i de olikaländerna skall bedömas med hänsyn till samhällsförhållandena i stort, dels attdet i inte är möjligt att åstadkomma väsentligaallmänna lättnader i skattetrycket utan att äventyra landets ekonomi. Samtidigtsäger den att för klara landets ekonomi måste man sänka skatterna, så att detkommer hit utländska forskare. Det är bra att socialdemokraterna äntligen har insettskadeverkningarna av skattetrycket. Det är mindre bra att man vägrar inse vilkaåtgärder som måste vidtas. Jag nöjer mig med att ställa frågan; Varförskall dessa utländska forskare beskattas lägre än motsvarande svenska forskare? 123INGEMAR HALLENIUS (c): Konkurrensen är hård när det gällerkvalificerade och dukfiga forskare och experter. Det är helt nödvändigt för vårindustri, med det hårda konkurrensläge och det stora exportberoende vi har ivårt land, att industrin har tillgång till kvalificerade forskare och också attvi kan behålla våra egna duktiga forskare. Det är givet att man har nytta avett utbyte, men vi vill inte för den skull tappa våra duktiga svenska forskare.De skall också ha möjligheter att satsa på fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbete i vårt land. Både i centermofionen och i reservationen visar vi på deåtgärder som är nödvändiga och pekar på att det framför allt är fortsattareformer av vårt skattesystem som behövs. I första omgången gäller det attskattereformen Nr 50 fullföljs fullt ut, och sedan behövs ett fortsatt arbete för att sänka Onsdaeenden marginalskatterna. 124KJELL (): Bristen på kvalificerade forskare har drivitupp lönenivån, säger . Men hur kommer det att bli i längden, närsvenska forskare missgynnas på det här sättet? Kommer svenska forskare att nöjasig med att arbeta till lägre löner än sina utländska kolleger? Ufiänningarnanöjer sig inte med att arbeta i till väsentligt lägre löner än deskulle kunna få utomlands. Inte kan vi väl förlita oss på någon form avpatriotism eller idealism ifrån svenska forskare för att vårt näringsliv skallkunna få tillgång till de forskare som behövs. Det behövs skyndsamma åtgärder, sade , föratt inte äventyra de svenska konkurrensmöjligheterna. Detta instämmer jag i -men de skall inte vara av det här slaget. Ger vi oss in på en sådan här väg,att forskare skall ha speciella förmåner, blir det inte svårt att hitta andrakategorier som behöver samma förmåner. Då hamnar vi i fullständig anarki, närvi på det här sättet skall plocka ut olika grupper som är viktiga för svensktnäringsliv och som skall beviljas skatteförmåner. Det är viktigt att svenska forskare kan åka utomlands ochforska, säger . Ja, visst är det så, men inte skall vi väl drivapå en sådan utveckling och formligen driva ut människor med ett skattesystemsom är orimligt. Det krävs väl ändå i rättvisans namn att vi har ettskattesystem som gör att alla människor som arbetar i vårt land får sammamöjligheter till inkomster. I vart fall skall vi väl inte missgynna svenskar iförhållande till utlänningar. Beskattning av vissa utländska forskare 125 (): Jag finner det inte speciellt egendomligt attvi ger förmåner åt särskilt kvalificerade gästforskare. Svenska forskare somåker utomlands får också särskilda förmåner i landet i fråga. Det är såledesinte riktigt att påstå att det bara är här som man skulle kunna göra någotsådant som att ge vissa grupper speciella skatteförmåner. underströk vikten av ett forskarutbyteoch kunskapsutbyte med utlandet. Vi kan inte isolera oss, utan måste ha ettbra utbyte. De borgerliga dundrar och använderstora ord: skatterna generellt, så är alla problem lösta. Ni kom inte medförslag om generella skattesänkningar när det gällde att införaskattebefrielse för bärplockning eller i samband med reduceringarna avfordonsskatten i vissa områden i glesbygden. Då hjälpte inte ens det! Detfinns inget så generellt system att det räcker i alla lägen. 126BO (): Det som moderata samlingspartiet harkritiserat i den motion som vi har väckt med anledning av regeringens förslagär just att vi håller på Beskattning av vissa utländska forskare att glida in i ett undantagssamhälle. tog upp frågan om att man genom att höjabensinskatten skapade problem för vissa regioner, som då skulle kompenseras meden sänkt fordonsskatt. Inom parentes kan jag säga att det finns många regionersom drabbades lika hårt men som inte fick någon kompensation. Men det är ettled i den nuvarande socialdemokratiska selektiva skattepolitiken. Det var dennapolitik som gjorde att den fastighetsskatt som vi tidigare debatterade slog såolika och så orättvist. Socialdemokraterna inför alltså skatter och ger sedanslumpartad kompensation i vissa områden, oavsett om det gäller bensinskatteller fastighetsskatt. Det är samma sak med bärplockningen. Marginalskatten är såhög att människor med arbetsinkomster i botten inte är beredda att plocka bäreller svamp om inkomsten från försäljningen skall beskattas. Åtgärden blir dåatt sänka skatten eller att avskaffa skatten för ett visst grundbelopp. har socialdemokraterna konstaterat att vi har så högskatt i att utländska forskare inte kommer hit om vi inte sänkerskatten. Skattesänkningen är dock inte, som också sade, ettled i stimulansen av ett utbyte av forskare mellan och andra länder.Ett sådant får vi nog ändå. Svenska forskare åker till andra länder och märkeratt skattesystemet är annorlunda där. Problemet finns i , som harvärldens högsta inkomstskatt. För att klara vissa grupper för vilka socialdemokraternainser att skatterna är för höga inför man undantagsbestämmelser. Också andragrupper kommer snart att kräva undantag. Det kanske behövs ufiändska teknikeroch konsulter som inte faller inom denna ram men som fordras behövs för attnäringslivet skall utvecklas. Då skall de ha skattelättnader av ett eller annatslag. Socialdemokraterna har genom proposifionen om beskattningav vissa utländska forskare, och genom vad skatteutskottets majoritet säger ibetänkande 22, faktiskt erkänt att vi har en alldeles för hög beskattning iSverige, någonting som uppenbarligen en majoritet av de svenska medborgarnakänner till. Då finns det bara en sak att göra, om man vill göra någonfingrättvist som har effekt för alla. Det är att sänka skatten generellt. Det harvi tre oppositionspartier i utskottet sagt. Jag vill upprepa min fråga ytterligare en gång. Jag bryrmig inte om diskussionen om svenska forskare i utlandet, men vad är det.