prot · G8099 · 1984-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ärberedd att ta konsekvenserna av framförd kritik och ompröva utformningen avavgifter för prövning och fillsyn enligt miljöskyddslagen så att den inte ledertill en försämring av miljöskyddet. har frågat mig om jag är bereddaft medverkatill ändring av avgiftsförordningen så att vissa olägenheter undanröjs. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Utgångspunkten för det avgiftssystem som infördes den 1juli 1984 är aft berörda myndigheters kostnader för prövning och tillsyn skallbetalas av den som bedriver miljöfarlig verksamhet. I enlighet med beslut sker avgiftsuttagetenligt ett tidsbaserat system. Den vars verksamhet prövas eller tillses skallveta att den avgift han betalar är direkt hänförlig till tidsåtgången i justhans ärende. Ett sådant system har fördelar bl. a. ur rättvisesynpunkt. Det är viktigt att understryka att en utgångspunkt vidutformningen av avgiftssystemet var att kontakter och samråd mellan myndigheteroch företag inte skulle försvåras. Av defta skäl finns regler att avgift inteskall utgä för rådgivning i miljöskyddsfrågor. Jag vill också framhålla delsatt avgiftsskyldigheten begränsats för vissa verksamheter, dels att avgiftinte skall betalas för tillsyn som föranleds av klagomål som visar sig varaobefogade. arbetar f. n. med utformningen av allmänna rädrörande avgiftssystemet. Inriktningen är därvidlag att få till stånd en smidigoch praktisk hantering. Avgiftssystemet har varit i kraft endast några månader.Naturvårdsverket följer hur avgiftssystemet fungerar i det praktiskamiljöskyddsarbetet och kommer att redovisa sina erfarenheter. Jag är givetvisberedd att föreslå de ändringar som därvid kan visa sig erforderliga. AnL 35BERTIL (); Först vill jag tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Jag vill också tacka för svarets innehåll. Efter förslag från regeringen beslöt om avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen. Vi är alla överens om att vår miljö skall skyddas genomlag och att miljöförstörande verksamhet i princip bör bära de kostnader somåsamkas samhället och enskilda personer. Men vi var inte överens om avgiftsuttagssystemen när dessabeslöts. De nya bestämmelserna trädde i kraft . Redan har flerafall inträffat där jordbrukare blivit anmälda för brott mot lagen, och utan attde varit orsak till något fel har de fått betala dryga avgifter. Detta kan intevara riktigt och ger inte respekt för vår lagstiftning. Som grundför riksdagsbeslutet låg jordbruksutskottets betänkande nr 15. Somframgår av defta var vi inte överens i utskottet. representanter och jag hade i reservation 10 yrkat avslag på regeringsförslaget ochbegärt eft nytt, mera genomarbetat förslag, enligt vilket bl.a. också tillsynenkunde ske av lokala organ. I ett decentraliserat system blir avgifterna lägre.Vårt förslag byggde på mofion nr 100. Men tyvärr vann vi inte någonframgång. hade från början lagt fram ett annatförslag, men detta togs ej upp av regeringen. Det av regeringen och riksdagsmajoriteten antagnaförslaget flyttar över kostnader från större till mindre företag. De små kräverproportionellt längre tidsåtgång. För glesbygden är det nödvändigt att intedriva upp kostnaderna för småföretag, speciellt inom jordbruket, kostnader somförsvårar nyetablering, sysselsättning och utkomst för människor. Vi måsteockså få ett system som inte ger möjligheter för vissa personer aft anmäla enoskyldig granne, som kanske inte gjort något fel men som förutom att bli utsattför beskyllningarna också skall betala dyra avgifter för att bevisa sin oskuld.Detta är horribelt och ger inte respekt för upprätthållande av lag och ordning. säger jordbruksministern: "Av detta skäl finnsregler att avgift inte skall utgå för rådgivning i miljöskyddsfrågor." Detär ju riktigt. "Jag vill också framhålla", säger jordbruksministern,"dels att avgiftsskyldigheten begränsats för vissa verksamheter, dels attavgift inte skall betalas för tillsyn som föranleds av klagomål som visar sigvara obefogade." Det är ju detta som kan vara svårt atf avgöra. "arbetar f. n. med utformningen av allmänna råd rörandeavgiftssystemet." Def är bra, och det är högst nödvändigt. Detta är eft slags erkännande av bristerna frånjordbruksministerns sida, och jag vill bara säga att man inte bör vänta förlänge med att få en ändring till stånd. Jag är facksam för aftjordbruksministern säger att han är "beredd att föreslå de ändringar somdärvid kan visa sig erforderliga". Jag hoppas att dessa ändringar kan kommarätt snart, och jag vill bara fill sist fråga jordbruksministern när han troratf detta kan ske. Det gäller ett problem som är riskabelt och svårt för många,och det krävs alltså en ändring . Om avgifterna enligt miljöskyddslagen AnL 36 BOARVIDSON (m): Jagskall be att få tacka jordbruksministernförsvaret på min fråga. beslut och regeringens förordning av den 17 maj1984 har vållat stor oro bl. a. hos många småföretagare och jordbrukare.Förordningen om avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagenkommer att följas av ytterligare föreskrifter från . Verkethar, såvitt jag vet, ett förslag ute på remiss. När frågan behandlades i gick vi från moderatasamlingspartiet emot den del av förslaget som gäller avgifter för forflöpandemyndighetstillsyn. Vi menar atf en årlig avgift får karaktären av enproduktionsskatt. Tillsyn av en lags efterlevnad är en normal del av detmyndighetsutövande som det allmänna bör bekosta. somett flertal länsstyrelser ställde sig skeptiska mot en avgiftsbeläggning. Mankan då fråga: År detta en början till någonting som kommer atf gälla framöver,att vi skall ta betalt för all form av myndighetstillsyn? År nästa steg aff viskall fa betalt för fillsyn enligt naturvårdslagen, för arbetarskyddet, osv. ?Jag skulle vilja ställa en direkt fråga fill jordbruksministern; Hur kommer detatf gå för de jordbrukare som drabbas av regeringens förslag när det gällerändringar i miljöskyddslagen angående särskilda föroreningskänsliga områden,bl.a. Kommer de att drabbas speciellt hårt av förslaget?Jag tror aff det kan bli näsfintill omöjligt att driva jordbruk om förslagetkommer att genomföras. I regeringens förordning sägs i 10 § att för tillsyn avmiljöfarlig verksamhet skall avgift betalas med belopp som anges i 5 §, om infeannat följer av 12 §. I denna paragraf talas om aft den sammanlagda årligafillsynsavgiften för vissa verksamheter infe får bestämmas fill högre belopp änvad som gäller för prövningsavgifter för ändrat tillstånd. Deverksamheter som det gäller är fiskodling, musselodling, motorsporfbana ochskjutbana. Jag tycker atf def är bra aft det finns vissa verksamheterdär man vet atf mer än så här kan def inte bli fråga om. I naturvårdsverketsursprungliga förslag fanns även vissa djurhållningsanläggningar med. Jag skullevilja fråga om jordbruksministern - när han ändå i sitt svar lovar aft omprövadet här -tycker atf det är lämpligt atf utvidga kretsen av dem som får en årligavgift maximerad? Def kan naturligtvis inte vara Bo Arvidsonobekant att vi har en situation med ett betydande budgetunderskott där vi iregeringen känner ett ansvar för aft på olika vägar försöka komma fill rättamed detta budgetunderskott. Vi får understundom kritik för att arbetet inte gårtillräckligt snabbt. Möjligheterna är ju begränsade att både få fram nyainkomster och göra de besparingar som vi försöker att åstadkomma. Det är ju avdef skälet som vi också får pröva vilka möjligheter det kan finnas att på eftrimligt sätt finansiera den här typen av verksamhet för statens vidkommande. Här sade atf han för sin del finner def naturligtaft den som förorsakar någon olägenhet ur miljösynpunkt också skall vara medaft bekosta vad def kan komma aft innebära. Vad jag här har sagt är aft def är naturligt för mig nuaft avvakta den bearbetning av avgifterna som pågår inom naturvårdsverket.Regeringens strävan är naturligtvis atf komma fram fill en rimlig avvägning.Avsikten är ju inte aff ha en avgift som på eft oskäligt sätt drabbar den sombedriver den här typen av verksamhet. Jag kan för dagen inte precisera - detvore onaturligt om jag skulle försöka mig på att göra det - vad som kan kommaatt ske med anledning av förslag. Jag avvaktar alltså. Sedanfår vi återkomma till de här frågorna när ställning slutgiltigt skall fas tillförslaget. AnL 38BERTIL (): Jag hyllar principen aff man skall görabesparingar. Def är nödvändigt för oss. Jag håller med om aft den som förorsakar andra ellersamhället en skada också skall vara med och betala dels själva skadan, delsavgiften för kontrollen. Men vad jag har velat peka på med min fråga och vadsom är besvärande är att oskydiga människor kan anklagas. Den kontroll somkrävs kostar pengar, men def får infe ske så att det drabbar en oskyldigperson. Jordbruksministern har väl läst rätt mellan raderna i minfråga när han säger aff sådana saker skall omprövas. Detta uppfattar jag somett bra svar på frågan. Jag hoppas att detta kan ske , ävenom jordbruksministern inte kan förutse defta just i . Om avgifterna enligt miljöskyddslagen AnL 39 BO (): Till jordbruksministern vill jag först sägaaff vi i moderata samlingsparfiet naturligtvis kan godta miljöavgifter i vissafall, men vi tycker aft det är ett felaktigt sysfem atf fa upp avgifter förtillsynen av lagar som har stiftat. Jag tror aft det kommer atf hämmamiljövårdsarbetet och hämma en god kontakt mellan myndigheter och företagare. Sedan var def naturligtvis positivt atf höra atfjordbruksministern är beredd atf följa detta med uppmärksamhet. Jag vill ändåstarkt understryka def jag framhöll i min fråga; Om antar regeringensförslag om ändring av miljöskyddslagen, hur kommer det då atf gå förjordbrukarna runt ? Kommer även de att drabbas? Berfil var inne på frågan om dem som bliranmälda. I svaret säger jordbruksministern aff man infe skall behöva betala närklagomålen är obefogade. I förslag fill föreskrifter sägsemellertid att det inte behöver ha kommit till föreläggande eller beslut omåtgärd hos någon myndighet, utan def räcker om def finns något fog förklagomålet för att man skall få betala avgiften. Detta tycker jag är någototydligt, och det kan ge upphov till besvärligheter för dem som blir utsatta -kanske av besvärliga grannar. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1984/85:40 om avgifterna enligt miljöskyddslagen har med hänvisning fillavgifterna för prövning och fillsyn enligt miljöskyddslagen frågat mig vad jagämnar göra för aff komma fill rätta med den försämrade rättssäkerhet somfillämpningen av miljöskyddslagen fått till följd. far i sin fråga upp ett enskilt ärende vilketkan komma att prövas enligt gällande besvärsordning. Jag finner det därför intelämpligt aft här närmare diskutera detta. Om avgifterna enligt miljöskyddslagen Det bör dock framhållas att avgiftsuttaget i detta ärendeskett med stöd av lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor. Miljöskyddslagenoch de införda avgifterna för prövning och tillsyn enligt nämnda lag ärsåledes inte aktuella i detta sammanhang. AnL 41 (): Jag får tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Jag är medveten om aft det exempel som jag motiverade minfrågeställning utifrån härrör från en annan kungörelse, nämligen statensnaturvårdsverks kungörelse 1984:2 om hur spridning av kemiska bekämpningsmedelskall ske. Det beslut som tog om avgifter för prövning ochtillsyn enligt miljöskyddslagen har, som vi hörde, utmynnat i förordningenSFS 1984:380. Båda dessa förordningar har emellertid mycket med varandra attgöra, tyckerjag, inte minst sett ur rättssäkerhetssynpunkt och framför allt fördem som drabbas oförskyllt av lagen. I kungörelsen 1984:2 anges hur spridning av kemiskabekämpningsmedel skall ske, var man inte får sprida dessa medel, hur man skallförfara om man själv eller någon annan oavsiktligt råkat sprida på fel platssamt vem som skall betala eventuella provtagnings- och analyskostnader. I det aktuella fallet - vi skall inte diskutera enskildafall, men jag exemplifierar - utfördes ogräsbekämpningen under bästa tänkbaraförhållanden: det var vindstilla, rätt temperatur och rätt lufffuktighet.Bekämpningen gjordes med ett preparat som är godkänt av produktkontrollnämndenoch med en dosering lägre än vad som rekommenderas av lantbruksnämnden. Jag frågar nu jordbruksministern om han anser def rimligtatt lantbrukaren trots defta skall betala analyskostnaden för ett prov som inteinnehåller några restmängder av det aktuella preparatet. Om så är fallet, kan varje lantbrukare i riskeraaff få betala sådana kostnader vid de tillfällen han utför kemiskogräsbekämpning, dvs. straffas utan att ha åsamkat någon skada. Till följd av def beslut som tog hargenom förordningen SFS 1984:380 möjligheter nu öppnats för myndigheter ochkommuner att ta betalt för fillsyn av icke koncessionspliktigadjuranläggningar. Återigen, i samma anda som kunde noteras i den kungörelse somjag fidigare nämnde, kan myndigheter utkräva betalning av den enskildelantbrukaren för en åtgärd som inte föranletts av ens misstanke om brott motnågon lag. Man tar betalt för en ren rutininspektion som skett i samhälletsintresse. Debiteringen för en sådan inspektion är . , vilketframför allt drabbar de små familjeföretagen hårdast. Tycker verkligen jordbruksministern att det är förenligtmed de rättsbegrepp som vi har i atf stifta sådana godtyckliga lagar? När det gäller det senare ledet av RolfRämgårds anförande hänvisar jag till den debatt som vi förde och def svarsom jag där lämnade om miljöskyddslagen. Beträffande den lag som har aktualiserat isamband med sin fråga utgår jag från att han inte har något emot def faktum attlagstiftningen är utformad sä aft det skall vara möjligt att beivraöverträdelser av bestämmelserna. Det kan väl heller inte anses orimligt atfprovtagningskostnaderna får betalas av lantbrukaren i händelse av att brottmot bestämmelserna föreligger. Kan det konstateras aft någon som sprutat har varitovarsam, så aft exempelvis en granne fått "en släng av sleven",finner jag det naturligt att ingen annan än vederbörande som sprutat skall ståför kostnaderna. Skulle def däremot visa sig att anklagelsen saknar grund - jagfattade att det var det som frågan egentligen gällde - skall naturiigtvis intevederbörande vara ersättningsskyldig. Rättssäkerheten skall tillgodoses - och tillgodoses -genom den prövning i högre instans som besvärsräften alltid ger möjlighet till.Där finns rättssäkerheten. Om avgifterna enUgt miljöskyddslagen AnL 43 (); Jag har, som jordbruksministern antog,givetvis ingenting emot aft man bestraffas genom att avgift uttas om man haröverträtt lagen. Det är ingen tvekan om def, och det har vi diskuterattidigare. Här är det emellertid fråga om åtgärder som har vidtagitstrots att vederbörande fullt ut har iakttagit de föreskrifter och förordningarsom gäller - dessutom hållit en lägre nivå på doseringen. Det visade sig ocksåatt det inte fanns några restmängder i provet. Ändå tog myndigheterna utavgifter, trots att man klart kan konstatera att inga fel har begåtts. Det ärdet som jag tycker är anmärkningsvärt. kommer alltså den nya lagen om avgiftsuttag förprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen. Detär litet märkligt attjordbruksministern säger att han skall se över denna lagstiftning, när det iregeringens förordningsmotiv till kungörelsens 11 § sägs; Den omständighetenatt tillsynsmyndighet avstår från att meddela ett föreläggande eller vidtanågon annan ingripande åtgärd behöver inte innebära befrielse frånavgiftsskyldigheten. Avgörande för skyldigheten att betala avgiften är om detfinns något fog för klagomålet. Jag tycker att detta är ganska vagtformulerat. Det kan misstolkas av berörda myndigheter. Det är detta som liggertill grund för att jag i min frågeställning tar upp rättssäkerhetssynpunkterna. Jag förstod att och jag äröverens om att vi inte skall pröva det enskilda fallet här i utandiskuterar principiellt. Jag har i mitt anförande slagit fast, atf om det är såatt en anklagelse saknar grund, skall enligt min uppfattning inte den som blirutsatt för en sådan anklagelse bli ersättningsskyldig. Det är vad jag mycketbestämt har uttalat. Sedan får det enskilda ärende som hela tidenhänvisar till prövas i vanlig ordning. Överläggningen var härmed avslutad. Om information till patienter om sjukvårdsmyndigheternasregisteruppgifter 12 §Svar på fråga 1984/85:50 om information till patienter omsjukvårdsmyndigheternas registeruppgifter AnL 45 Justitieminister : har frågat statsrådet han är beredd att vidta åtgärder för att landsfing och andra myndigheterutan krångel skall uppfylla lagfästa skyldigheter enligt 10 § datalagen. Fråganhar överlämnats till mig för besvarande. Enligt 10 § datalagen har var och en rätt aft en gång omåret få upplysning från den som är ansvarig för ett personregister om vilkauppgifter om honom som finns i registret, alternafivt att han infe förekommer iregistret. Sådan upplysning skall lämnas så snart det kan ske. Def förekommer ibland att landsfingen fårmassförfrägningar om innehållet i sina personregister. Def kan då bli svårtatf svara utan dröjsmål, bl. a. därför att landstingen har en stor mängd olikaregister. I vissa landsting gör man därför så, att man skickar en blankett tilldem som har bett om upplysningar och ber dem precisera sina önskemål. Dettaförfarande har godtagits av datainspektionen. Bestämmelserna i 10 § datalagen är ovillkoriiga och kaninte avtalas bort. Jag förutsätter aft landsfing och andra myndigheter rätfarsig efter bestämmelserna och inte försvårar för enskilda att få deupplysningar som de har rätt fill. Någon åtgärd i saken från min sida är infepåkallad. AnL 46GUNNAR HOKMARK (m); Först ber jag att få tacka justitieministernför svaret på min fråga. Jag ställde ursprungligen frågan till civilminister , eftersom jag tyckte det kunde vara intressant atf av denne få höra omhan tycker det är förenligt med kampen mot byråkrati att landsting ochsjukvårdsmyndigheter försöker försvåra för enskilda människor atf få uppgifterom sig själva ur dataregistren. Def är ju på def viset, att alltmer om ossförs in på data. Ju mer som registreras på data, desto vikfigare är det aft denenskilde - av rättssäkerhetsskäl och av infegritefsskäl - på eft enkelt sättkan få veta vad som registrerats om honom eller henne. Det som har hänt är atfett antal landsfing och sjukvårdsmyndigheter, precis som justitieministernrelaterade, ställer motfrågor i samband med aft de får förfrågningar. Detta ärväl i och för sig O.K., om myndigheterna preciserar vilka register de har ochlåter den enskilde välja från vilket register upplysningarna skall hämtas. Mennär myndigheten frågar en medborgare vilka register han är intresserad av, dåär ju förutsättningen aft denne vet vilka register som finns-jag tror infe aftens justitieministern vet vilka register enskilda landsting har. Det förutsättsockså att man vet i vilka register man själv är införd - jag tror inte helleratt justitieministern vet defta. Det är också så aff ett flertal landsting har börjatframhäva kostnaderna för atf ge medborgarna utdrag ur register där de självafinns införda och därmed på någotsätt försöka argumentera mot denna 10 § i datalagen. Jag skulle vilja fråga justitieministern om han anser attdef är förenligt med datalagens 10 § att enskilda myndigheter på detta sättargumenterar emot det som är lagens mening? Jag skulle också vilja fråga justitieministern om det ärförenligt med datalagen atf man ställer sådana frågor till den enskilde, atthan måste veta def som han ber om aft få veta, innan han kan få svar. Dessutom skulle jag vilja fråga justieminisfern: Är dennaattityd hos myndigheter förenlig med den serviceanda och den anda avhjälpsamhet som bör karakterisera alla offentliga myndigheter? Om information till patienter om sjukvårdsmyndigheternasregisteruppgifter Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 47 Justitieminister ; Självfallet skall 10 § i datalagen följas.Den är ett viktigt lagrum när det gäller skyddet av den personligaintegriteten. Man måste ha förståelse för aft regisferansvariga myndigheter,som har väldigt många register och som ibland kan få ett mycket stort antalframställningar om utdrag ur registren, söker efter prakfiska lösningar när detgäller att lämna ut registerutdrag. Det är datainspektionens uppgift aft setill att dessa lösningar är fillfredsställande med hänsyn till både lagensbokstav och lagens anda. Det är också datainspektionens uppgift att se fill aftlösningarna inte innebär onödigt krångel. Jag delfar tillsammans med civilministern i kampen motonödig byråkrati och vill gärna stryka under detta med att man undviker onödigtkrångel. Jag har emellertid inte kunnat finna att datainspektionen har brustiti sin tillsyn. Jag tycker infe aff det som här har sagt rubbarmin bedömning, men jag följer självfallet utvecklingen. Jag vill till sluterinra om atf datainspektionen har en politiskt sammansatt styrelse, vilket gördet möjligt för de politiska partierna att via styrelsen få inblick i ochinflytande på tillsynsverksamheten. AnL 48GUNNAR (); Givetvis skall 10 § i datalagen följas, sägerjustitieministern. Det är vi överens om, och ingen svävar väl i tvivelsmål omatf detta är den uppfattning man bör ha. Men det intressanta är ju om dennaparagraf följs. Det finns, som jag fidigare relaterade, exempel påsjukvårdsmyndigheter som ställer frågor till medborgarna som innebär attmedborgarna måste redogöra för vilka sjukvårdskontakfer de har haft, vilketmånga kan uppleva som infegrifefskänsligf. Man mäste veta vilka register somfinns och vilka register man finns i. Def var om detta som jag ställde en frågatill justitieministern. Jag frågade om detta enligt jusfitieministerns meningär förenligt med datalagens 10 §. Den frågan fick jag inget svar på. Jag är glad för atf jusfitieministern tillsammans med BoHolmberg delfar i kampen mot byråkratin, men def hade varit bättre omjustitieministern inte Om kollektivanslutningen tid politiskt parti hade avslutat svaret på min fråga med att fala om atf haninte ämnar vidta några åtgärder. Om man skall bekämpa byråkratin bör mannämligen inte acceptera att byråkratin anser sig ha kostnader för att följalagar och fullgöra sina skyldigheter gentemot den enskilde utan att så myckettala om de kostnader som det innebär atf föra in alltmer information om deenskilda människorna på register. Jag skulle vilja fullfölja mitt inlägg medföljande frågor och få svar på dem: För det första; Är det förenligt med 10 §datalagen atf den enskilde medborgaren för att få svar måste veta vilkaregister som finns och vilka register han eller hon finns i, dvs. aft man skallveta det man vill veta? Fördet andra; Anser justitieministern, som ju tillsammansmed civilministern bekämpar byråkrati, att detta är ett korrekt sätt avmyndigheterna att hantera medborgarnas önskemål, oavsett om def är lagligteller ej? År detta förenligt med den atfityd som myndigheterna bör visa? AnL 49 Justitieminister : Bara ett kort sammanfattande svar på de sistafrågorna: Vi har den arbetsfördelningen att det är myndigheten, dvs.datainspektionen, som utövar tillsynen. Det har inte förekommit något somföranleder mig att göra den bedömningen att det brustit i tillsynen. Men dettillhör mina uppgifter att också följa utvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på interpellation 1984/85:4 och fråga 1984/85:13 om kollektivanslutningentill politiskt parti har frågat migom jag ärberedd atf verka för en lagstiftning som förbjuder kollektivanslutning tillpolitiskt parti. har frågat statsrådet omhan anser att kollektiv anslutning av partimedlemmar är förenlig med den frihetför den enskilde atf själv välja politiskt parti och med det integritetsskyddsom bör finnas i en politisk demokrafi. fråga har överlämnatstill mig. Jagbesvarar interpellationen och frågan i eft sammanhang. Vid en interpellationsdebatt här i i vintrasredovisade jag regeringens uppfattning i saken. Regeringen har sammauppfattning .