prot · G809101 · 1984-12-31 00:00:00 — Det här ärintressanta frågor för alla dem som arbetar inom högskolan och påuniversiteten. Vi hade för sedan här i kammaren en debatt, varaven del ägnades åt regionstyrelserna. Då framträdde den ärade ledamoten av dennakammare och tog bladet från munnen ihögskolefrågor. Jag ställde frågan till honom vad han tyckte omregionstyrelserna. Såvitt jag vet avstod han i omröstningen när det gälldefrågan om en förstärkning eller en försvagning av regionstyrelserna. Jag har ännu inte träffat någon aktiv forskare som ärsocialdemokrat och som försvarar regionstyrelserna, och det är nog såbetecknande. Har träffat någon aktiv socialdemokratisk forskaresom försvarar regionstyrelserna? Jag vill påstå att de aktiva inom högskolantycker att regionstyrelserna skall avvecklas - och den opinionen växer. Det ärbättre att ta bort en onödig byråkrati och decentralisera än att skära ned inomviktiga verksamheter som handlar om undervisning och forskning. 86 (): Låt mig allra först yrka bifall fill utskottets hemställan. När jag nu får frågan vad vi avser med en utredning, villjag svara att syftet är att vi skall kunna belysa det positiva eller detnegativa med en regionstyrelse. Man måste se på den verksamhet som har varit.När man nu vill avbyråkratisera genom att ta bort regionstyrelserna förvånardet mig litet, speciellt som man från folkparfiets sida åtminstone fidigare harförespråkat samrådsnämnder. Då vill jag fråga: Skall en avveckhng ske för attregionstyrelserna skall kunna ersättas med något annat? Om det är meningen lärdet inte heller ske helt kostnadsfritt. måste väl också finnas förden organisationen. Är regionstyrelserna för er helt överflödiga i nuvarandeverksamhet? 6 protokoll 1984/85:101-102 Anslagtill universitets- och högskoleämbetet, m. m. Vifick verksamhetsrapport /84 från egenregion, högskoleregion. En liten titt i den rapporten ger vid handenvilken betydelse regionstyrelserna har för verksamheten. Jag uppmanar: Läs den,ta del av den! För med det betydelsefulla arbete som regionstyrelserna nu göranser jag att man kan lugna sig och vänta på den aviserade utredningen om denregionala utbildningsplaneringen. Jag vill också ta upp litet av det jag berörde i mitt huvudanförande.Det finns former för att man skall få fillgodoräkna sigstudieresultat man fillägnat sig utomlands. Jag vill än en gång framhålla det.Men om vi gör en liten fillbakablick finner vi att den här frågan också togsupp i föregående budgetproposition. Där fick vi veta att UHÄ genom enarbetsgrupp har karflagt antalet förfrågningar och ansökningar rörandevärdering av utländsk högre utbildning. Det finns med andra ord verksamhet pågång både inom UHÄ och lokala enheter för att förbättra verksamheten rörande dehär frågorna. Regeringen har gjort en insats, och vi bör nu vänta påresultatet. Anf.87 (): Hörde jag rätt? säger som svar på frågan om vad den härutredningen skall syssla med när det gäller regionstyrelserna och framtiden attden skulle belysa det positiva som varit. Skulle det vara någon sorts äreminneöver regionstyrelserna i det förgångna? Visserligen kanske det blir svårt attskriva äreminnet, men man kan möjligen tänka sig att avsikten är attregionstyrelserna skall avvecklas och att det därför skulle få komma ettäreminne, så att någonting har hänt i den vägen. Jagskulle vilja ta upp ytterligare en fråga i sammanhanget. När det gäller internationaliseringsfrågahsäger att det görs så mycket. UHÄ jobbar med detta; regeringenhar varit posifiv, etc. Om vi är överens om internationaliseringens viktigaroll då det gäller den högre utbildningen finns det väl inga skäl i världen tillatt inte också skulle komma med ett fillkännagivande som, som sagtvar, ger eftertryck åt betydelsen av den här verksamheten och även får den attfungera över hela landet. 88 (): Ett rakt svar på fråga till mig är; Ja,regionstyrelserna är helt överflödiga. Jag har läst rapporter från regionstyrelsernasverksamhet i , och på andra orter, och jag kan gärna intyga att detpå kanslierna finns många duktiga tjänstemän som lägger ner ett mycket fintarbete. Det är inte det saken gäller. Min poäng är att man kan klara denregionala planeringen utan särskilda regionala kanslier och utan storaregionstyrelser som sammanträder och producerar massor av papper. Detvi har sagt är inte att man skall ersätta regionstyrelserna med någon nybyråkrati eller någon ny formell styrelse. Vi har sagt att man kan ha ettregionalt samråd och repliera på befintliga universitet och högskolor när det gällerservicen gentemot dem som jobbar med samrådet. Det är fakfiskt bara somhar svenska regionstyrelser. Jag har inte träffat någon aktiv lärare eller forskarenågon annanstans som tycker att detta är något eftersträvansvärt. Det är bättreatt man stärker de enskilda högskolorna och universiteten, decentraliserarplaneringen och får ut pengarna snabbare till universitet och högskolor. Jaghade hoppats att det var det den översyn skulle gå ut på som regeringen nuskall ta initiativ till, men svar gjorde mig litet oroad,måste jag tyvärr säga. Sedansvarade inte på min andra fråga: Har träffatnågon aktiv socialdemokratisk forskare som tycker att det är bra medregionstyrelserna? Vad heter han eller hon i så fall? I den här kammaren finnsknappast någon, såvitt jag vet, Anf.89 (): På den frågan kan jag svara direkt nej - men jag anser inte att dettaär en fråga enbart för forskare. När en utredning nu tillsätts kan man ställafrågan: Varför utreds en sak? Jo, för att den skall belysas ur alla synvinklar,positivt och negafivt. Vad som bhr resultatet därav får utredningensbetänkande visa. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om utbildningsutskottets betänkande 17,) Kammarenövergår nu till att debattera utbildningsutskottets betänkande 17 om svenskundervisning i uflandet, m.m, I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för samfliga punkter. Svenskundervisning i utlandet, m. m. Svenskundervisning i utlandet, m. m. 91 (): I utbildningsutskottets betänkande 17 behandlas bl, a, en motion avUlla Tilländer, Till betänkandet är fogat ett särskilt yttrande frånmoderaterna, som i någon mån följer upp motionens tankegång, och jag vill gärnakommentera detta. Det särskilda yttrandet.är nämligen befogat. säger, att enligt har inte något behörigt barnutestängts från undervisning vid svensk utlandsskola på grund av föräldrarnasoförmåga att erlägga elevavgift, är det kanske riktigt att skolöverstyrelsenhar lämnat de uppgifterna till utskottet - men uppgifterna är inte rikfiga. Vidden svenska utlandsskolan i har sex svenska behörigabarn utestängts från undervisningen på grund av att deras föräldrar inte kundeerlägga elevavgiften. Tre av barnen var barn till en svensk missionärsfamiljoch tre till en svensk tandläkare. Missionärsbarnens behörighet var självklar,och när det gällde de tre tandläkarbarnen hade ett särskiltbehörighetsutlåtande begärts och också erhållits av . Svenskundervisning i utlandet, m. m. Barnengick från början i den svenska uflandsskolan. bytte skolanstyrelse, och skolan måste dessutom ha bättre lokaler, vilket tillsammansmedförde att avgifterna nära tredubblades. De tre tandläkarbarnen kunde avekonomiska skäl inte hållas kvar i skolan, utan familjen beslöt att de skulleundervisas per korrespondens. Efter många och långa kontakter med SÖ fick manbidrag till lärarkostnaden för korrespondensundervisningen - trots att detsamfidigt i samma stad, , fanns en svensk utlandsskola. Till dennaparallella korrespondensskola anslöt sig därefter tre missionärsbarn, vilkas samfundinte betalade så höga skolkostnader som begärdes från utlandsskolan. Enligtvad jag vet finns det dessutom svenska barn i som inte kan betalaelevavgifterna där heller. Men eftersom jag inte är absolut säker på derasbehörighet, vill jag inte yttra mig om de enskilda fallen. Jag skall inte ställa några yrkanden, men jag vill understryka vad somframförs i det moderata särskilda yttrandet, nämligen att nuvarande reglermåste ändras när den fakfiska situationen är sådan att behöriga svenska barn avekonomiska skäl måste avstå från att gå i befintlig svensk utlandsskola. Detfinns allfid medel för att låta utländska barn gå i svenska skolor - och såskall det också vara - men varför negligeras så ofta som fallet ärskolförhållandena för svenska barn, vilkas föräldrar arbetar utomlands? Enmajoritet av dessa föräldrar har anställningsförhållanden som medger attarbetsgivaren betalar skolkostnaderna för deras barn i svensk utlandsskolaeller här hemma. Det finns emellertid en grupp som inte har samma förmåner ochdär skolkostnaderna ofta blir oöverstigliga. Motionensom låg till grund för utskottets behandling hade väckts av . Jagkan konstatera att hennes partikamrater inte har stött henne genom att vara medpå det särskilda yttrandet - trots att det framgår att hon grundar sin motionpå kännedom om verkliga förhållanden. Jag finner det anmärkningsvärt att utskottet av SÖ fått uppgiften, inte känner till fall av detta slag. SÖ har ju denna kunskap vidimeradgenom korrespondensen mellan SÖ och här berörda föräldrar. Glädjande är dockatt SÖ i det aktuella fallet agerat enligt mofionens anda och ställt medel tillförfogande för korrespondensundervisning för de barn som drabbats.Utbildningsutskottet borde emellertid ha haft en mer tillförlit-Hg information,och jag hoppas att vill kommentera detta. 92 (vpk): I utbildningsutskottets betänkande nr 17 behandlas frågan omTomtebodaskolan. När jag fick det här betänkandet i min hand -betänkandet är jurubricerat "om svensk undervisning i utlandet, m. -tänkte jag påhur situationen skulle ha varit, om en lärare i skolan sagt till mig att jagskulle skriva en uppsats om synskadade elever med tilläggshandikapp, och såhade jag i rubriken skrivit "om svensk undervisning i utlandet". Jagundrar om jag hade fått uppsatsen godkänd eller om läraren betecknat det helasom missuppfattning av ämnet. Vad utskottet skriver ärsäkert formellt riktigt, men ändå tror jag att det lätt kan bli så, att manförbiser vad betänkandet behandlar. Isin anslagsframställning för /86 begärde Tomtebodaskolan en resursförstärkningmed ytterligare tre tjänster med förskolekompetens, nämligen tvåförstadielärartjänster och en förskollärartjänst med synpedagogutbildning. Dehär tjänsterna skulle finansieras genom omvandling av 3,5 vakantavårdartjänster som frigjorts på grund av minskat elevboende på skoldelen.Omvandlingen skulle inte ha inneburit några ökade kostnader. SÖ ställde sigockså bakom förslaget och förordade omvandlingen i sin anslagsframställningtill departementet. Föredragande statsrådet har dock endast förordat indragningav de vakanta vårdartjänster-na och således ingen förstärkning på detta viktigaområde. Engynnsam integrering av synskadade barn i förskola och skola förutsätter enutvecklad resurscenterverksamhet vid . Mot bakgrund av dettahar vi alltså yrkat att medel skulle ställas till förfogande förTomtebodaskolan, så att de här resurserna finns där. Det rör sig om 402 000 kr.Vi vet att anslaget totalt är på 180 milj. kr., och det gäller alltså en summasom gränsar till felräkningspengar. Isitt svar på motionen säger utskottets majoritet att på den grund som angetts imotionen finns det ingen anledning att erinra mot de principer som regeringentillämpat vid överföringen av friställda resurser. Dessa principer måste ju dåvila på en fast gmnd, och det vore intressant att få veta vilken bas som finnsför principen i detta fall. På vilket sätt talar detta emot en ökad integreringav synskadade i förskolan? Jag vill yrkabifall till reservation. Svenskundervisning i utlandet, m. m. 93 (): fann i sitt inlägg anledning att ta upp det särskildayttrande som är fogat fill betänkandet och som avser en mofion som behandlas ibetänkandet. Motionen gäller sociala välfärdsanordningar, kan man säga, förelever som är behöriga att gå i den svenska skolan, om de hade varit i , Regleroch bestämmelser över huvud taget för svenska skolors verksamhet i utlandet harutvecklats . En utredning företogs , ochutredningsförslaget presenterades för i form av en proposition.Riksdagen fastställde sedan de regler som skall gälla för statsbidrag ochanordning av dessa skolor i utlandet. Motionenhade sin upprinnelse i att reagerade när hon fick veta att enelev av sociala skäl, men i övrigt behörig att gå i en skola i utlandet, intekunde göra det. Avgiften var nämligen för hög. Jag vill bemöta dels motionen,dels det särskilda yttrandet samt dels synpunkter genom attsäga att vi inte generellt kan införa ett system där sådan skolgång av socialaskäl betalas med statsmedel, I enskilda fall kan det säkert uppkomma problem,åberopade ett sådant fall i , ett nytt fall som vi iutskottet inte har fått del av. ordnade det sig , sade IngridSundberg, och det gjorde det också i det fall som omnämnde. Därförhade utskottet ingen anledning att reagera. Svensk undervisning i utlandet, m. m. Jag tycker således inte att det skall införas någragenerella regler om sociala bidrag fill verksamhet av detta slag. Men jagtycker också att man skall vara generös i det enskilda fallet. Jag vet ocksåenligt uppgift från att man ibland får propåer om attdet behövs särskilda medel. Vederbörande statsråd har också ställt sig posifivi enskilda ärenden, och ekonomiskt bidrag har utgått till behövande. Det är emellertid svårt att införa generella regler förbidrag fill personer som vistas i utlandet. Betingelserna och förutsättningarnaär så vitt skilda att vi inte kan basera vår socialpolitik därpå, I bästa fallskall den regeln gälla att den man är anställd hos eller utför ett uppdrag åtskall betala elevavgiften. Det sker oftast, men i enskilda fall kan det såledesuppstå svårigheter. De som bor i utlandet och har barn som går i skolan skallha hjälp om de har kommit på obestånd. Ytterst får de hjälp med kostnaderna förhemresan, så att barnen kan gå i svensk skola. Det är alltså en möjlighet somges, om problemet inte kan lösas på annat sätt, I sitt inlägg tog upp frågan omverksamheten i Tomtebodaskolan och det resurscenter som där finns. harriksdagen fattat beslut om detta resurscenter, dess framtidsmöjligheter ochorganisation. Elevunderlaget för skolan kommer att försvinna, ochdå återstår detta resurscenter. Det betyder att personal åker runt i landet ochhjälper handikappade elever i specialskolorna. På den enskilda punkten vill vpkha ett anslag för att anställa personal, som skulle vara placerad påTomtebodaskolan, Vid sin prövning av detta enskilda fall har regeringen dockansett att avvägningen borde ske så att någon förstärkning vid Tomtebodaskolaninfe kommer till stånd. Regeringen har i stället omfördelat och använtresurserna på denna enskilda punkt för andra resurscentra i landet. Utskottethar prövat det motionsledes framförda förslaget om att inrätta tjänster.Utskottsmajoriteten har emellertid inte ansett skäl föreligga att ompröva denav SÖ och regeringen föreslagna ordningen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen. 94INGRID (): Jag är tacksam för vad harmeddelat kammaren. Det ger ett något annat intryck än det kortfattadekonstaterandet i utskottets betänkande nr 17, vilket dessutom enligt vad HelgeHagberg här har sagt inte är korrekt. Man har alltså känt till enskilda fall,där barn har utestängts från undervisning av ekonomiska skäl, talade om fall, där man har kommit påobestånd. Det finns fakfiskt flera frivilliga organisationer, kyrkliga ellerej, som inte kan betala de höga avgifter som många uflandsskolor begär.Särskilt aktuellt blir detta, om det finns flera barn i familjen. Det varglädjande att höra att man försöker hjälpa enskilda fall som kan komma i kläm. Jag vill säga att det från moderat sida inteheller finns någon reservation. Vi har bara pekat på förhållandena. Kvar stårlikafullt att utskottet i sitt betänkande borde ha beskrivit situationen på detsätt som här har gjort. 95 (vpk): Låt mig läsa högt ur utbildningsutskottets betänkande nr 17. Sedan berjag förklara närmare detta med principer. På s. 5 står: "Resursernavid Tomtebodacentret är, som framhålls i motionerna, inte fillräckliga för attmöta de behov som finns. Utvecklingen av verksamheten har varit snabb, mentrots det har långa väntetider uppstått. Enligt utskottefs mening finns detemellertid inte anledning för att på den grund som angetts imotionerna erinra mot de principer som regeringen tillämpat vid överföringen avfriställda resurser," Nuvet vi vilken grund motionärerna baserar sina förslag på. På vilken grund vilardå de principer som är så svåra att gå ifrån? Vilka principer gäller för HelgeHagberg beträffande möjligheten för synskadade med eller utan flerhandikapp attfå tillgång till vanlig förskola? Svenskundervisning i utlandet, m. m. 96 (): Vi har inte ansett att det har funnits ytterligare resurser att beviljaför ett genomförande av vpk:s förslag om dessa tjänster. Men jag tror attverksamheten ändå kommer att fungera tillfredsställande. Elevunderlaget vidTomtebodaskolan sjunker ju. Därför är det riktigt att omfördela resurser ochpersonal dit där eleverna fortsättningsvis skall vistas, Anf.97 (vpk): Det var rejält svarat, , Det gäller inga principer, utandet är , som fattas för er i ett anslag på 180 milj, kr. Överläggningenvar härmed avslutad. Utbildningsutskottetsbetänkande 13 Punkt 1 Mom. I (statsbidraget tillRiksförbundet och skola) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av -bifölls medacklamafion. Mom.3 (förändringar i organisation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom.4 (1 milj, kr, till löntagarorganisationerna för rekrytering och utbildningav handledare) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 135 för reservafion 3 av ,fl. Svensk undervisning i utlandet, m. m. Mom. 5(övriga bidrag fill löntagarorganisationer, medel för information om läroplanenför och viss överföring från anslaget förläromedelsinformation) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 80 förreservation 4 av Per m,fl. Mom. 7 (parlamentarisk skoldelegation m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avNils -bifölls med acklamation. Mom. 3 (medicinskt handikappade elever) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 17 förreservafion 8 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (anslag fillLänsskolnämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3(anslag till Länsskolnämndernas utvecklingsstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPer m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 1(avveckling av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avPer m, fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 2 (anslag till Stöd förproduktion av läromedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion13 av - biföllsmed acklamation. Punkt 6 (anslag fill Rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 17 förreservation 14 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 14 Punkt 2 Mom. I(avveckling av regionstyrelserna) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 89 förreservation 1 av Per m.fl. Punkt 5 (besparing påanslaget Vissa tandvårdskostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (högskolansinternationalisering) Utskottetshemställan bifölls med 164 röster mot 135 för reservation 3 av . Omlokaliserings-kostnaderförSIFU, m. m. Utbildningsutskottetsbetänkande 17 Punkt 3 Mom. 2 (medelsberäkningenm,m,) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 18 för reservationen av , 8§ Omlokaliseringskostnader för SIFU, m.m. Föredrogs näringsufskottets betänkande 1984/85:15om tilläggsbudget II i vad avser industridepartementefs område (prop.1984/85:101 delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensamöveriäggning för samtliga punkter. 99 (): Utlokaliseringen av SIFU, för företagsutveckling,till skedde under vånda. beslutade att en del avverksamheten skulle lokaliseras till omkring 1976-1977. Riksdagsbeslutetfullföljdes inte , närmare bestämt . Dettabeslut var mycket omdiskuterat. a. föreslogs i en moderat motion,1979/80:1786, att skulle ompröva sitt beslut om utlokalisering avdelar av SIFU. Det betonades att en central utbildningsinstitution måste hanärkontakter med myndigheter och riksorganisationer i . Detär sorgligt att behöva konstatera att omlokaliseringen - som man befarade -medfört stora problem för SIFU. Under det första verksamhetsåret, den 1 juli1982-den 30 juni 1983, slutade 37 medarbetare. Påföljande år skriver SIFU i sinverksamhetsberättelse: Personalomsättningen var relativt hög. Sålunda slutade13 medarbetare i och 7 i . Detta har naturligtvismedfört onödigt höga personalkostnader. Omlokaliserings-kostnaderför SIFU, m. m. är: Som enföljd härav påverkas självfallet SIFU:s möjligheter att planera och genomföravälanpassade kurser. Dessutom - och detta är ännu allvarligare - debiterarbyggnadsstyrelsen såsom fastighetsägare en genomsnittlig hyra i på 1 045kr, per kvadratmeter. Motsvarande siffra för i är 425kr, 1 årsberättelserna både /83 och /84betonas att förhandlingarna med om en marknadsmässig hyraännu ej är slutförda, I balansräkningen per uppgårhyresskulden till ,, och per har skulden ökattill . bär ansvaret för hyressätf ningen och bördärför själv inom sin egen verksamhet kunna komma till en uppgörelse med SIFUom en hyresnivå som kan anses vara marknadsanpassad. Med hänvisning till detanförda yrkar jag avslag på regeringens hemställan om ett reservationsanslagtill SIFU på 3,7 miljoner och bifall till den moderata reservationen. Beträffande verksamheten i måste mankonstatera att på förslag från näringsutskoftet uttaladeatt regeringen skulle verka för en fortsättning av verksamheten i ,Verksamheten skulle ha pågått . När regeringen fick uppdraget fannsdet fortfarande 25 anställda och försök pågick. Den personalen finns intelängre anställd i , Ett nystartat företag, , lär i dagha fem personer sysselsatta, I den moderata motionen 1984/85:2632 begär man attriksdagen i ett uttalande till regeringen skall understryka att uran- ochmineraltillgångarna i i framfiden åter kan bli ekonomiskt brytvärda ochatt återställningsplanen därför bör utformas så att handlingsfriheten bevaras,I proposifionen anslås 1,5 miljoner till verksamheten i , Detta anslagavser förstudien till framläggandet av en återställningsplan där brytning ägtrum samt för vattenrening och länshållning. Detta innebär att handhngsfrihet förframfiden bevaras. Därmed fillgodoses i väsentlig del den moderata motionen. 100IVAR (): Verksamheten i har med rätta varitföremål för mycken debatt i . är, eller bör i varje fall, allavara klara över att det är en misslyckad satsning som gjorts i . Den harkostat skattebetalarna mycket stora belopp, och miljöskadorna är betydande. Detär därför glädjande att utskottet nu delar uppfattning, som viframfört i rad, nämligen att forsknings- och utvecklingsverksamheteni skall avvecklas. Regeringens förslag, som utskottet ansluter sigtill, följer i allt väsentligt det ställningstagande som hargjort. Vi är självfallet mycket fill freds med detta. I ett avseende "slirar" tyvärrutskottsmajoriteten på målet. Man vill inte se de angelägnaåterställningsarbetena som en definifiv åtgärd utan vill hålla en dörr på gläntför att återuppta ny miljöstörande verksamhet. Detta är mycket olyckligt. Detär viktigt att nu skapa trygghet och framtidstro i regionen. Detta går inte omrisken för nya miljöstörande åtgärder liknande de tidigare åter kan bliaktuella. Vi i tar bestämt avstånd från den moderatamotionen som vill hålla dörren öppen för uranbrytning. Enligt vår uppfattningbör uranbrytning i förbjudas i lag. kommer senare under dettariksmöte att få ta ställning till konkreta yrkanden i den frågan. Med det anförda yrkar jag bifall till reservation 2, somär gemensam för och vpk. Avslutningsvis ett par ord om SIFU:s hyreskostnader.