prot · G809165 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är förnedrande för den svenska sjukvården - som på både detvetenskapliga och det praktiska planet genom hårt och besjälat arbetetillkämpat sig en internationell täfplats - att de verksamma skall behövaarbeta på detta sätt utan aft därvid kunna uppleva erkännande, samhörighet,stöd och ledarskap från en insiktsfull och behjärtad företrädare förstatsmakterna. Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården 21 (): Jag skall börja med aft tacka för behandlingen av min mofion angåendekvinnosjukdomar. Utskottet har haft en välvillig och i mitt tycke brainställning och har skrivit posifivt om den. Möjligen är jag litet konfunderadöver skrivningen beträffande bröstrekonstruktion, men jag tolkar utskottetsskrivning så, att alla kvinnor skall ha rätt fill detta, och då är mitt kravtillgodosett. Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården Menvad jag egentligen tänkte tala om var någonfing helt annat. lämnasåtminstone en mofion in till med anknytning till tobaks-bruk, I årinlämnades med anledning av den här propositionen två sådana motioner. Båda ärundertecknade av företrädare för samfliga partier här i . Skälen tillaft vi skriver dessa motioner år är infe privafmoraliska på någotsätt, utan de är strikt hälsopolitiska. Bakgrundenär den, att ingen åtgärd kan så verksamt bidra till förbättrad folkhälsa,minskad sjukfrånvaro, minskat antal cancerfall, drastisk tillbakagång avhjärt- och kärlsjukdomar, lägre sjukvårdskostnader osv, som en fortsattminskning av tobaksrökningen. Dessutom är det infe bara den som själv aktivtröker som utsätts för dessa hälsorisker, utan de drabbar också andra genom denofrivilliga passiva rökningen, Iopinionsbildningen kring fobaksfrågan råder en rad missuppfattningar och myter.Jag skall ta upp tre av dessa myter; 1, "Rökningenminskaröverhelafälfef,detgåråf rätt håll", sägs def. Men sanningen är att andelen ungdomar som börjar röka i tonåren under en följd av år har gått fillbaka. Andelen rökare bland välutbildade män har gått tillbaka. Däremot ökar rökningen bland yngre kvinnor med lägre utbildning och i lägre inkomstgrupper. Det är mer än dubbelt så vanligt atf sjukvårdsbi träden röker som atf läkare röker. Lungcancer går om bröstcancer som den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor, och lungcancerdödligheten kommer aft öka mycket starkt under 1990-falef, 2, "Det är sällan någonbesväras av rökig miljö numera", sägs def. Sanningen är atf de allmännaråden om begränsning av tobaksrökning som utfärdats av arbefarskyddssfyrelsenoch efterlevs på endast var femte arbetsplats. På hälften avlandefs alla arbetsplatser röks def utan hänsyn till de mer eller mindre svårabesvär icke-rökare kan utsättas för, 3, "Det råder fanatism ochren förföljelse av rökare numera", sägs det. Men fre av fyra rökare önskarbli kvitt sitt rökbegär och vill sluta röka. Sanningen är den att en rökaresnikofinberoende är svårare aft komma till rätta med än alkoholberoendet -påstår experterna. Antalet rökavvänjningskliniker och den utbildade personalpå vårdcentralerna som skall möta rökares behov av hjälp och stöd är heltotillräckliga. Sanningenär också den aff det dör tio gånger fler människor av tobakens skadeverkningarän genom trafikolyckor. Vi har eff frafiksäkerhetsverk, men def finns ingenkraftfull satsning för att komma till rätta med tobaksdöden. Detär mot den bakgrunden som vi från samfliga partier skriver motioner iden här frågan, Def som jag säger och det som andra efter mig kommer att sägaär inga speciella nyheter, utan det har sagts från talarstolen tidigare. Mendef glädjande är att vi nu har eft starkt stöd både från cancerkommiffén ochgenom HS 90-ufredningen, Närvi under dessa år har diskuterat fobaksbruket här i kammaren har våra förslagofta avvisats med hänvisning till den proposition som behandlas . Därskulle alla våra visioner och tankar gå i uppfyllelse, och där skulle deverkliga krafttagen mot fobaksbruket tas. Menvi som är aktiva i tobaksfrågan är inte riktigt nöjda. Vi menar aff det samladeprogram som fobakskommiffén lade fram aldrig har verkställts. Vihar tidigare krävt - och vi gör det också - en officiell policy frånregeringens och sida, en målsättning i den här frågan och konkretavägar för aft nå målet. Det har vi inte kunnat finna i den hälsopolitiskapropositionen och inte heller i betänkandet. Sedanvi läst propositionen har vi alltså skrivit en motion där vi tagit upp frepunkter som ingalunda utgör ett heltäckande program men som ändå är de punktersom de mest sakkunniga på området anser vara de viktigaste åtgärderna just . Detgäller för det första en krafffuH informationsinsats, föreslogeft femårigt informationsprogram med en satsning i pengar räknat istorleksordningen 5-10 milj, kr, . Vi tycker def är bra, och därför harvi tagit upp detta som ett av våra förslag. Föraft också finansiera det hela har vi för det andra föreslagit att medel skalltas ut i form av en hälsovårdsavgift på per cigarettpaket. Detta är ettkrav som stödjer aktivt. Fördet tredje menar vi att en kraftig höjning av tobaksskatten skulle vara bra ikonsumtionsdämpande syfte. Dessaåtgärder skulle vara ett steg på vägen mot en förbättrad folkhälsa som spararliv, hälsa och pengar. Jag yrkarbifall till motion 3148 yrkandena 1, 2 och 3, Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården 22 (): "Får man röka här?" Def var en teckning i största dagstidningför - en Str0yer-teckning som jag har klippt ut och bevarat.Teckningen visar en jättelik idrottsarena, kanske ett fotbollsstadion, medotaliga människor och så en liten person som stiger fram, tittar sig omkringoch säger: "Får man röka här?" Teckningenvar full av ironi, och anledningen till teckningen var en motion i ,där en riksdagsman hade dristat sig till atf begära rökförbud på offentligaplatser. Dåskrattade , "Får man röka här?" Det var helt orimligt att maninte får röka var man vill, Isocialutskottefs betänkande 28, som vi behandlar , står def atf myckettyder på att rökvanorna i en befolkning är påverkbara. Med anledning av deåtgärder som har vidtagits står det att man har noterat påvisbara effekter. Omman jämför betänkandet Minskat tobaksbruk, SOU 1981:18, med vad som har häntsedan dess tvivlar jag på detta. Jag tror visserligen att man inte längreskrattar åt den som inte själv röker och önskar slippa stå eHer sitta i rökeller vara omgiven av rök. Men det är många som har mycket svårt aft begripaaft det finns många människor som rent av blir sjuka av rök, t, ex, allergiker.Dessa människor tycks infe heller veta hur oerhört dyrbar rökningen är. Kan det då bli enförbättring? 1974 kom det ett brev fHl med Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården adressen ,, , Det var skrivet i av en ryskjournalist. Han hade läst en notis i en rysk tidning och skickade med den.Översatt lyder denna notis: Densvenska regeringen har utarbetat en plan enligt vilken under loppet av25 år kommer att förvandlas till eft icke-rökarnas land. upphörcigarrettförsäljningen i automater. börjar man att i laga ordninginföra straff för försäljning av cigaretter till personer . Desvenska myndigheterna hoppas att nikotin helt enkelt skall vara okänt förmänniskor födda , Lyckligajournalist, lyckliga och lyckliga land som kunde förverkHga detta! Imin motion, 1975:1275, från vilket detta är hämtat skriver jag: "Att blikvitt rökningen - en utopi?" Det är det förvisso. Vimåste ändå arbeta på att få en förbättring. Man kan ta fram fruktansvärdstatistik om rökningen. Manberäknar att 7 miljoner människor dör , alltså ungefär Hka många sombor i , och att en rökares liv förkortas med och atten passiv rökares liv förkortas med . Jagvill inte säga att jag helt tror på dessa siffror, men de är upprörande nog, artikel står det att 1 500 rökare dör i lungcancer varjeår. Det borde vara möjHgt atf ändra på detta förhållande. Rökningenär skadlig för den som röker och för den som utsätts för röken. Rökningen ärockså dyr och belastar vår sjukvård, och den tar resurser från det som bordevara mer angeläget, WnOhar sagt att ingenting skulle förbättra mänsklighetens hälsa mer än omrökningen vore helt okänd eHer kunde försvinna. JagviH trots detta se propositionen och betänkandet som ett steg på rätt väg. Jagskulle också önska att riksdagsmän och andra som har ansvar för Sverigesbudget, sjukvård och hälsa med personligt föredöme kunde gåföre - om de röker behöver de åtminstone inte göra def offentligt. Senasti dag när jag gick från till kanslihusets entré och upp till vårfoajé förvånades jag över hur människor kan strö cigaretter och fimpar omkringsig - de finns överallt. De människor som bara kastar sådana orenande sakeromkring sig måste ha drabbats av någon skada. Det måste väl vara möjligt att pånågot sätt informera om detta, eftersom dessa människors handlande måste beropå tanklöshet. Jag vill åtminstone tyda det så. Om det inte beror påtanklöshet, måste det betyda att en mängd människor har drabbats av en kroniskskada som gör att de inte kan fatta vad de ställer till med. Framför allt bordeman aldrig behöva se en person i massmedia, TV eller i en offentlig samling avansvarsmedvetna och ansvarskännande människor som röker så att barn ochungdomar ser det. Givetvis borde inte någon röka i barns närvaro i hemmet. Jagvill även instämma i det yrkande som har StäHt, Idetta anförande instämde (), Anf.23 (); I likhet med de två tidigare talarna vill jag med några ord uttala migför åtgärder som kan minska bruket av tobak. Vivet att rökningen har en mycket dålig inverkan på vår hälsa och att den ärskuld till en hel mängd sjukdomar. Nästan alla undersökningar som gjorts harvisat att rökningen är det som man direkt kan peka på när det gäller orsakernatill cancer, och då framför allt lungcancer, och emellertid ingående redovisat de problem som finns och de krav man börkunna ställa, och jag skall därför inte gå närmare in på detta. Jagtycker att utskottet har trott litet för mycket på regeringen i det härsammanhanget. Utskottets skrivning går ut på att de synpunkter som vi för frami vår motion för all del är bra, men förhoppningsvis kommer regeringen att göranågonting åt problemen. Regeringen har ju haft chansen att göra det under ettantal år, men så förfärligt mycket har man inte gjort. Jag tror inte att manbara kan vänta och hoppas på att någonting skall ske. Vi viH att riksdagenskall skynda på regeringen genom aff bifalla mofionen, så att vi därmed fårtill stånd de åtgärder som har föreslagits. Jag skall inte föra ett långrandigare resonemang än så om rökningensfördärvHghet, utan vill med detta bara yrka bifaH tHl vår motion 3148, Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om socialutskottets betänkande 33,) Kammarenövergår nu till att debattera socialutskottets betänkande 33 ompatientjournallag m, m. 25 ANN-CATHRINEHAGLUND (m): De bestämmelser om förande av patientjournal som finns är spriddapå ett flertal författningar. Allmänna bestämmelser om hur en journal skallutformas eller förvaras finns inte. Fråntidigt 1970-tal har vi moderater mofionerat och interpellerat vid mångatillfällen för bestämmelser om journaler som skaH säkerstäHa god vård ochintegritetsskydd för patienten. Att vi nu skall fatta beslut om en lag somskall samla de grundläggande bestämmelserna om patientjournaler, omskyldigheten att föra dem och om deras utformning, innehåll och hantering är Nr 165 därför mycket bra, även om vissasvåra frågor rörande integritet och Fredacrenrien sekretess som är förknippade meddetta infe är lösta utan föremål för 7 inni1985 utredning i data- och offentlighetskommittén,DOK, Att lagen skall gälla all individinriktad vård av patienter inom hälso- och sjukvården, aft pa- Patientinurnallas tientjournalskall föras för varje patient och gälla för all hälso- och sjukvård, bådeallmän och enskild, är också bra. Likaså atf patientjournallagen skall varateknikneutral och gälla oavsett framställningens form. Ett försfahandsintresse för patienten anges ipropositionen vara patientens intresse av god och säker vård. Jag vill instämmai detta. Journalen är ett arbetsinstrument i vården, men den ger ocksåsamhället möjlighet aft utöva tillsyn över hälso- och sjukvården. Fel ochförsummelser eller missförhållanden kan också utredas och beivras. Jag villockså understryka vikfen av aff journaluppgifter skall kunna användas förforskning, 1 lagförslagets 3 § ställs krav på innehåll, utformningoch hantering av journalen. Utgångspunkten är atf det som antecknas skall tjänapatientens intresse av god och säker vård, samfidigt som rättsäkerhefs- ochintegritets-intressena fas tiH vara. Jag vill starkt understryka dessa krav,Aft alla uppgifter i en journal utformas så, atf patientens integritetrespekteras och rättsäkerheten garanteras är utomordentligt viktigt. En patientjournal skall innehålla uppgift om patientensidentitet. Den medicinska informationen måste kunna hänföras fill rätt person.Enligt proposifionen är personnumret den bästa identifikationsuppgiften.Föredragande statsrådet säger sig dock inte vara beredd att föreslå ettlagstadgat krav på personnummer i patientjournaler i avvaktan på DOK:s översyn. Utskottet säger sig benäget att se personnummer som denbästa och säkraste lösningen på detta problem. Utskottets uttalande kan inteförstås som annat än ett ställningstagande för personnummer, även om man sägersig inte ta ställning. Det finns anledning att vara mycket försiktig medanvändandet av personnummer som identifikationsuppgift i hälso- och sjukvården.Många människor känner också oro inför uppgivande av personnummer. Patientenstrygghet och vissheten om att fullständig sekretess råder är en hörnsten förgod vård, I vad gäller de centrala dataregister som skall vara grund förepidemiologiska studier och annan forskning, finns det starka skäl atf användaandra uppgifter än personnummer, om det över huvud taget är nödvändigt medidentifikationsuppgifter i dessa sammanhang. Det ärsjälvfallet viktigt att man infe kan förväxla patienter i patientjournaler.Hur def skall ske är det för tidigt atf binda sig för innan DOK utrett fråganytterligare. Det kan utformas på olika sätt. Jag vill därför yrka bifall fillreservation 1 till betänkande 33, Jag vill i detta sammanhang också understrykavikten av DOK;s arbete när det gäller de problem ur integritetssynpunkt somuppkommer vid dataregi-sf rering av personuppgifter inom hälso- och sjukvården.Detta tas bl, a, upp i mofion 2720 av , Människor måste kännatrygghet när de lämnar känsliga uppgifter. Den snabba övergången tilldafaregistrering av 40 journaler får inte medförarisker för obehörig insyn eller oro för hur Nr 165 uppgiftema används, Fredagenden I propositionen anges atfpatientjournal skall innehålla uppgift om vem q inoc som har gjort en vissanteckning och när anteckningen gjordes. ställsinga krav på kontrolläsning och signering. Fleramotioner tar upp detta, bl. a. motion 3177 av i . GunnarBiörck säger bl. a. aff kontrolläsning och signering ovillkorligen måste krävassom rutin i sjukvården för patientens säkerhets skull. a. hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd har i remissvar till journalutredningen sagt att detbör finnas ett generellt krav på signering av journalanteckningar omläkemedelsordinafioner. Atf utskottet föreslår en principiell skyldighet aftsignera journalanfeckningar och på denna punkt enigt går emot propositionen ärdärför väsentligt för patienterna. Propositionenföreslår att en journalhandling skaH bevaras efter att sistauppgiften förts in. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fårföreskriva att vissa handlingar skall bevaras . Slutligt förslaghar dock inte lagts. Föredragande statsråd säger atf hon avser aft återkommatill regeringen i fråga om nya rekommendationer till huvudmännen i vad gällergallringen av de medicinska arkiven. Vimoderater anser atf frågan om bevarandetider och gallring är av storprincipiell betydelse, såväl när det gäller rättssäkerheten, t. ex. i skadestånds-och ansvarsärenden, som när det gäHer forskningens behov. Statsrådet avser atfåterkomma fill regeringen med nya rekommendationer fill huvudmännen. Vi anserdock aft det är en fråga där skall ta ställning. Det gäller inteminst undervisningssjukhusens journalarkiv. Journalerna är grundmaterial förforskning, och forskning måste anses som en statlig angelägenhet. Jag yrkar därför bifalltill reservation 2. Ireservation 3 yrkar vi reservanter aft patienten tillförsäkras en formell rättatf påkaHa rättelse av sakfel i en patientjournal. Det är inte tillfredsställandeaft patienterna är hänvisade till den goda viljan hos journalföraren. Defräcker infe heller att patienten kan begära atf journalen eller delar av denförstörs. Eftersomutgångspunkten för förslaget till journallag är att def som antecknas skallkunna tjäna patientens intresse av god och säker vård, somrättssäkerhets- och integritetsinfressena tas till vara, bör patientensrättigheter i dessa avseenden utredas. Det är en viktig rättssäkerhets- ochintegritetsfråga. Jag vill därförtill sist yrka bifall även till reservation 3, Under detta anförande överfog förste vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar, Anf.26 (): I propositionen om patientjournallag slås fast aft journalen skall innehålla de uppgifter som behövs för en god och säker vård av 41 Det äruppgifter som skall lämnas om patientens identitet, väsenfliga uppgifter ombakgrunden till vården, uppgifter om ställd diagnos och anledningen tHl merbetydande åtgärder. Det gäHer väsentliga uppgifter om vidtagna och planeradeåtgärder. Avsikten med patientjournalen är att den skall kunna användas avsjukvårdspersonalen som ett instrument för planering, genomförande ochuppföljning av vården. Enannan avsikt med patientjournalen är att samhället skall kunna utöva tillsynöver hälso- och sjukvården. Patienten skall på så sätt garanteras en möjlighetatt få eventuella fel och försummelser klarlagda och åtgärdade. Då är detviktigt med journalen som bevis, Deffinns också ett intresse ur forskningssynpunkt av att journaler finns, inteminst när det gäller att förebygga sjukdomar och skador, vilket sker inom t,ex, den yrkesmedicinska verksamheten och inom företagshälsovården. Mendet Hgger också i patientens intresse att personliga uppgifter inte sprids, Atfvi reserverar oss i fråga om att ha personnummer som identifikationsuppgiftberor helt enkelt på att vi vet atf det är så lätt atf uppgifter kan läcka ut.Det är eft försök att trots allt värna om den enskildes integritet. Risken atfuppgifter om enskHda kommer ut, uppgifter som infe borde lämnas ut, är alltförstor. Det måste finnas många uppgifter om enskilda människor som bara de självaborde ha rätt att känna till. Men finns det i verkligheten, kan man fråga sig,någon garanti för en sådan fredad zon? Det finns en risk att myndigheter vetmer i detalj om den enskildes tidigare liv än vederbörande själv känner fill.Det inger inte den lilla människan någon känsla av trygghet, snarare tvärtom.Tanken bakom identifikation med personnummer har säkert varit god, men hurmånga farliga vägar finns det inte som är stensatta med de bästa föresatser?Andra uppgifter än personnummer niåste kunna användas. Jag yrkar bifall tillreservation nr 1, Imotion 3179 av föreslås att journalerna skall bevaras , både ur rättssäkerhetssynpunkt och för att tillgodose forskningensbehov, I ett särskilt yttrande om bevarandetiden för journalhandlingar avIngemar , och tas dessa tankar upp, Defunderstryks aft man bör vara försiktig vid utgallringen av journalhandlingar,inte minst av de skäl som berör rättssäkerheten. Många handHngar har betydelsei skadestånds- och ansvarsärenden. För fordringar är preskriptionstiden tioår. Ur forskningssynpunkt är det viktigt med en längre bevarandetid. Därför ärdet nödvändigt att man från regeringens sida ger noggranna rekommendationertill huvudmännen utifrån de synpunkter som framförs i motionerna och i detsärskilda yttrandet om vilka handlingar som måste bevaras . Jag yrkar alltså bifalltill reservation 1 och i övrigt till utskottets hemställan. 27 (): Den som sitter i hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd har ibland att taställning till felaktigheter inom sjukvården, som beror på atf en läkares ordinationer harvarit otydligt skrivna, så atf sjuksköterskan fått ett alldeles för stortansvar när det gäller att ta reda på vad där verkligen står. är sådanaordinationer inte ens signerade, så aft det i efterhand infe går aft fa reda påvem som är upphovsmannen. Denna absurda situation förekommer ingalunda på allasjukhus, men på en del. Jag är därför mycket glad att socialutskottet har tagitintryck av , i , och mitt eget krav påatt sådan signering alltid skall ske och noterar med tacksamhet denståndpunkten. Däremothar utskottet gått emot ett annat krav som framförts av och somockså har sin grund i erfarenheten av hur journaler behandlas, nämligen attpatienten själv skall ha rätt att påkalla ändringar av sakfel i sin egenjournal. Utskottet anser atf det räcker med att Hta på journalföraren, som infeheller vill ha några fel i den journal som förs. Emellertid är förhållandenainte alltid så enkla, Aff patienter t, ex, uppfatfar delar av journalen somkränkande och osanna förekommer ibland, atf döma av vad vi får se i ,Patienten bör alltså ha lagstadgad rätt atf åtminstone få sådana uppgifterborttagna som patienten kan styrka är felaktiga. Detta hör ihop med den allmäntökade respekt för patienten som ligger till grund för den nuvarande lagen omhälso- och sjukvård. Jag yrkar därför, fru falmän, bifall till reservation nr3, och för övrigt även fill reservation nr 1, som understryker atf data- ochoffentlighetskommittén måste se mycket noga på hur personnummer används isjukvården. Jagvill i detta sammanhang påpeka att utskottet även på ett annat ställe -dennagång utan några reservationer - tar ställning till data- och offentlighetskommitténsuppdrag, I min motion 3178, yrkande 2, påpekar jag att dafapersonal med rentteknisk kompetens ofta får tillgång till hur hemliga data som helst, när deskaH serva och reparera mjukvara och hårdvara i datorerna. Denna personal har välnågon sorts formell tystnadsplikt - men ingen utbildning, inget grupptryck ochingen tradition som kan jämföras med vad som finns inom sjukvården. Detta ärett problem både i sjukvården, i näringslivet och förmodhgen även på andrahåll. Utskottet avfärdar min motion med att data- och offentlighetskommitténhar i uppdrag att se på denna fråga. Det finns nu inget som helst i data- ochoffentlighetskommitténs direktiv som uttryckligen talar om detta. Det enda somstår är på s, 19 i tilläggsdirektiven från , nämligen attkommittén "bör vara oförhindrad att ta upp sårbarhefsfrågor i den mån dehar anknytning till frågor som aktualiseras genom kommitténs arbete iövrigt". Därvid, står det, skall data- och offentlighetskommittén samarbetamed sårbarhetskommittén. råkar det vara så, att den sistnämnda kommitténjust har framlagt en rapport som i någon mån går in på den av migupptagna frågan. Jag noterar därför socialutskottets enhälliga uttalande som enfingervisning åt data- och offentlighetskommittén att den bör betrakta det imin motion aktualiserade problemet som en del av sitt uppdrag, vilken hittillsingen visste något om. Jag yrkar alltså, frutalman, bifall fill reservationerna 1 och 3 och med Nr 165 tillfredsställelse till utskottets hemställan i övrigt, särskilt vaddet gäller Fredaeenden frågan om signering av läkarordinationer inomsjukvården. Anf.28 (): Jag vill på samma sätt som konstatera att vi i utskottefsbetänkande slår fast att de nuvarande bestämmelserna om förande avpatientjournaler är spridda på alltför många håll. Det är därför med stortillfredsställelse vi nu kan besluta om en samlande lag, som inte bara reglerarskyldigheten att föra patientjournaler utan också utformningen av ochinnehållet i journalerna. Affpatientjournaler förs med omsorg och ansvar utgör ett för patienten viktigttrygghetsmoment i den vård och behandling som ges. Utskottetär också till stora delar enhälligt i sitt ställningstagande. När def gällerfrågan om signering av journalanfeckning har utskoffef föreslagit en skärpningav propositionens förslag.