prot · G80974 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:74 1 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant iskatteutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade vald till suppleant i skatteutskottet () 2 § Allmänpolitisk debatt 2 (): Den socialdemokratiska regeringen skulle,till skillnad från alla andra regeringar, lyckas med konststycket att samtidigtbekämpa både arbetslösheten och inflationen. Så beskrev socialdemokraternasjälva sin politik, den s. k. tredje vägens politik. beskrivs inflationsbekämpningen som en stor framgång,trots att prisstegringar blev , dvs. mer än de för både 1984och 1985 som regeringen bedömt vara förenligt med bibehållen konkurrenskraftför . kamp - det var det andra stegel i dentredje vägen -mot inflationen har ni höjt takten med tre tiondelar sedan deborgerliga förlorade riksdagsmajoriteten. har våra viktigakonkurrentländer sänkt sin inflaiionsnivå. har den högstainflationstakten av alla de ledande industriländerna. Under slutet av förraåret passerade även . Kan ett fiasko för den s.k. tredje vägenspolitik uttryckas tydligare? Den totala arbetslösheten, dvs. den öppna arbetslöshetenocli de människor som är sysselsatta i vad man kallar arbetsmarknadspoUtiskaåtgärder. Nr 74 var under då vihade högkonjunktur högre än under Onsdagenden motsvarande månad 1982 då vi hadelågkonjunktur. Antalet rikliga jobb har 6 februari1985 minskat med 26 000.Kan ell fiasko för den s. k. tredje vägens politik uttryckas tydligare? Alhnänpolitisk svensk industri - efterdevalveringar på sammanlagt - vunnit dglyatt marknadsandelar beskrivs i åretsfinansplan som en av de största framgångar- na, deltatrots att vi igen började lappa marknadsandelar . Ochregeringen räknar i en av de delar av finansplanen där man uttrycker sig raktmed att förlusterna kommer att fortsätta . Vi fick ett tillfälligtförsprång av devalveringen. Huvudsakligen har detta försprång nu hämtats in,ulan att använt vare sig devalveringen eller högkonjunkturen till altgöra några beslående förbättringar i den svenska konkurrenskraften. Budgetunderskottet anses nu vara under kontroll, trots attmerparten av budgetförbällringarna beror på skaltehöjningar och ändraderedovisnings-och beräkningsmetoder. Om vi tänker oss att ell privat förelagskulle ta bort en del av skulderna ur balansräkningen, ändraredovisningsprinciperna och sedan jubla över alt resultaträkningen visar allallt går bättre, skulle del betecknas som skönmålning och som verklighetsflykt.Del är precis- så regeringen gör. hoppas socialdemokraterna bara att inteSveriges folk skall genomskåda bluffen. Ni har anledning att oroa er i den socialdemokratiskaregeringen. I går kom beskedel all den statliga utlandsskulden bara månad-den månad då skönmålningarna duggat som tätast - ökade med 7miljarder kronor, eller nästan en tusenlapp per svensk. Skönmålningarna rimmar också illa med vad människor ser isina egna plånböcker. Med hushållens köpkraft har del ingalunda gått så väl. Nihar höjt skattetrycket med motsvarande . per hushåll, somsjunkande reallöner och en hög inflation har satt djupa spår i människors egnakassor. Detta märks på olika sätt, t. ex. i kommunernassocialhjälpsutgifier. Över 500 000 personer - var 16:e svensk - får nusocialhjälp. Under de borgerliga åren var del i genomsnitt 300 000 som behövdesocialhjälp. Ytterligare 200 000 människor har tvingats att ta emotsocialhjälp - under en socialdemokratisk regeringsperiod. Jag vågar påstå attdet huvudsakligen beror på de skattehöjningar ni har genomdrivit. Regeringens politik märks också i statistiken överexekutiva auktioner på egnahem, och den märks i hushållssparandel.Hushållssparandel har gått ned till noll. Vad betyder det? Jo, i klartextinnebär detta all många hushåll tvingas all endera låna eller ta av sinabesparingar för alt klara sina utgifter. För dessa familjer är del en ringa tröst att barnbidragenhöjs. Jag tror alt i nästan varje svenskt hem människorna vet att de själva har fåll betala de där barnbidragshöjningarna i form av ökade skaller - och litet grand har staten behållit för alt administrera den rundgång som del innebär att beskalla människor och ge dem bidrag tillbaka. Människorna har redan genomskådat detta. 4 Men vi skall vara ärliga nog atterkänna att det också finns klara framsteg att pekapå i den ekonomiska utvecklingen. Ökningstakten i de offentliga utgifterna harminskat. Exporten har ökat. Industrisubvenfionerna har dragils ned. Industrinslönsamhet har blivit bättre. En del beror på högkonjunkturen och en klokpolitik i våra viktiga exportländer. Annat beror på devalveringarna, och en delberor på all regeringen på vikliga områden faktiskt har övergivitopposilionstidens löften och valrörelsens strategi. Budgelmanglingen har också- om man bortser från de generösa bidragen till pressen, enkannerligen och ihög grad den socialdemokratiska pressen, och de mycket generöst höjda bidragentill de politiska partierna - i huvudsak varit hård. Framstegen skall varken förringas eller förstoras. Vi kanalla vara glada ål del som blivit bättre, för del ger oss en chans att ta itumed de verkliga strukturproblemen. Men vi får inte använda framstegen för all dölja problem,ty då slår vi där, när högkonjunkturen klingat ut och lågkonjunkturen slår fördörren, med ett delvis raserat krismedvelande. Del är inte svårt alt överleva en högkonjunktur. Problemetär all regeringen lever för dagen. Varken i ord eller i handling berörs deviktiga framtidsfrågorna: o Hur skall vi få en offentlig sektor som vi har råd altbetala, och ändå behålla den viktiga service vi vill ha? o Hur skall vi fåell skalletryck och ett skattesystem som fungerar och som stimulerar människor alt arbeta? o Hur skall vi begränsakostnadsutvecklingen och löneutvecklingen, så vi inte med jämna mellanrum tvingas devalvera? o Hur skall vistimulera den privata tjänstesektorn? är den på väg att bli en motor för både ekonomin och jobben. är den fortfarande fjättrad av monopol ochregleringar. o Hur skall vi ge familjerna deras ekonomiska oberoende tillbaka?Hur skall vi uppnådel som borde vara självklart i en modern väldfärdsstal: all människormed vanliga inkomster skall kunna leva på sin egen lön när de Socialdemokraterna geringa svar på dessa vikliga framlidsfrågor. De bryr sig inte ens om att ställadem. Men människor har ju rätt all få vela: Vilken politik gårni till val på? Finansplanen ger inga andra besked än att regeringenuppenbarligen är mäkla förljust över den lid som gått. Men var finns ett besked om politiken efter valet, omsocialdemokraterna skulle vinna? Oppositionens alla förslag fördöms. En kampanj har dragilsi gång, där regeringen söker hävda att vi inte sparar så myckel, men ändå såmyckel att vi - enligt socialministern - tvingar människor till misär ochsoppköer. Enligt samma besynnerliga logik antas allabesparingsförslag slå direkt på hushållens ekonomi, medan de pengar somhushållen får tillbaka i form av skattesänkningar antas bli stoppade imadrassen för all aldrig mer återuppstå i ekonomin. Det är den socialdemokratiskalogiken. Nr 74 Socialdemokraterna har tydligenbestämt sig för all driva sin valrörelse på Onsdagenden detta sätt. Del är er sak. Jag trorinte all del är till gagn för landet - frågan är 6 februari1985 " '' är till gagn för ersjälva. parti med anspråk på all ta ansvar för kan klanka på andra utan att säga vad partiet självt vill göra. Allmänpolitisk P"*""*' "edansvarskänsla kan förneka att del krävs besparingar och en stram debatt politik även . Alla de borgerliga partierna har öppet och ärligt - förevalet - redovisat sin politik. Visserligen skulle det ha varit behagligare altinte behöva tala om de djupa, tuffa och hårda ingrepp som måste göras, men vihar berättat om dem, därför att vi är ärliga och raka. Regeringen väljer allinte säga någonting alls om sin politik. De tre borgerliga partierna har delvis samstämmiga, delvisolika förslag. Del är givet, eftersom det är tre partier, men vi strävar allaåt samma håll. Och vi är ärliga nog alt före valet tala om våra förslag och laemot kritik för dem, så att de som röstar på oss skall veta vilken politik somvi kommer alt driva efter valet. Regeringen väljer alt inte säga någontingalls. Är ni brända av svikna löften om barnomsorgen,bostadsbyggandet och reallönerna? Är del det prioriterade löftet altpensionerna skulle beräknas på samma sätt som som spökar? Det löftetövergav ni ju kort efter valet. Det har inneburit alt svenska pensionärer fåttmellan 2 400 och . mindre än vad ni lovade i valrörelsen. Ärdetdesvulstiga talen i valrörelsen om återkommande devalveringar och låg inflationsom gör alt ni väljer att ingenting säga? Eller är det helt enkelt så all ni går till val på vad nihar gjort, inte på vad ni skall göra? I så fall vet vi vad regeringspartiet gårtill val på. Sedanvalet har ni höjt 74 skatter med netto . Del sägerkanske inte så mycket, men var gång ni angriper oss skall vi svara: Här är allade 74 skatter som ni höjt . Del är i genomsnitt . för desvenska hushållen. Hur många av dem talade ni, före valet , ärligen om altni skulle höja? Och vad tänker ni göra efter valet , om ni vinner? Vi vetlika litet hur många skatter ni kommer att höja, om ni får förnyatmandat. Men en sak vet vi, även om ni själva tiger av taktiska skäl -och del ärni ju skickliga på: Ett fortsatt socialdemokratiskt regeringsinnehav betyder - alt vårtskattetryck, del högsta i den fria världen, och våra marginalskatter, likaså dehögsta i den fria världen, kommer att finnas kvar. - altlöntagarfondernas gradvisa socialisering av näringslivet kommer att fortsätta. - att den s. k.Dagmarreformen, som beskurit människors rätt all själv välja läkare, kommer altbeslå och förstärkas. - att ingaalternativ kommer alt tillåtas inom barnomsorgen. Inte ens en endaste litenPyssling kommer att få sticka upp mot kommunernas monopol. - all föräldrarna kommer alt tvingas förvärvsarbeta ochbarnen vara på f- kommunalt daghem. Det skallsocialministrarna se till. enssocialhjälp om de vill vara hemma och la hand om sina barn - del harsocialministrarna sagt. Del strider mot er ideologi att människor själva ärhemma och tar hand om sina egna barn. Föräldrarna får i sådana fall ingensocialhjälp, ulan socialdemokraterna säger: Ni måste ut och arbeta. Barnenskall vara på daghem. - att de svenska myndigheternakommer alt utrustas med nya lagar och möjligheter att övervaka och kontrolleramedborgarna. ~ alt utrymmet för valfrihet,konkurrens, alternativ och nytänkande kommer alt begränsas än mer, på områdeefter område. Jag tror att det var på del sista,möjligen del näst sista, regeringssammanträdet som den socialdemokratiskaregeringen fattade två typiska beslut. Del ena var att ni sade nej till någrakommuner som ville tillmötesgå föräldrars och elevers önskemål om fler betyg.Del andra var att säga ja till fackels rätt att teckna kollektivahemförsäkringar. - En stilenlig årsavslul-ning för en socialdemokratiskregering! behöver nu en politik som törs tro påmänniskorna och allt det människor själva kan skapa. Vi behöver enhelhelsstralegi i stället för en delmängdspolitik. Alldeles för länge harvikliga samband förträngts i . Alldeles för länge har inte minstsocialdemokratin förnekat eller i vart fall inte låtsats om att del finnssamband mellan de höga utgifterna för stal och kommun och de skatter man måstela in, att del finns samband mellan skatter och inflation så att skatternadriver upp inflationen, all del finns samband mellan hög inflation och försämradkonkurrenskraft och alt den ekonomiska tillväxten därmed hämmas. I våra parlimotioner presenterar vi moderater enpolitik som bygger på en helhetssyn. Vi säger där att de obalanser harberor på en växelverkan av all staten och kommunerna har fåll öka sina utgiftersamtidigt som skatterna har höjts. På vägen till balans måste därförskattesänkningar och besparingar följas åt. Vår strategi består av tre delar som alla är beroende avvarandra och som hänger samman: besparingar, skattesänkningar ochfrihetsreformer. På vanlig svenska betyder del att vi vill att människornaskall betala lägre skatter. De får då acceptera att det blir mindre av bidrag.Men de skall ha ökad rätt att själva bestämma över stora områden, och det blirmindre rätt för politiker och myndigheter att bestämma. Vi vill att det skallbli mer lönsamt att arbeta än del är . Våra besparingar uppgår till sammanlagt 21 miljarder.Tonvikten har lagts på sådana besparingar som minskar de automatiskautgiftsökningarna och som inte direkt påverkar hushållens köpkraft. Vi föreslår skattesänkningar på ganska exakt hälften avdet beloppet. Vi har gjort en avvägning så att skattesänkningarnas storlekskall motsvara den del av besparingarna som direkt påverkar hushållen. Blandskallesänkningarna har vi särskilt betonat marginalskatterna. Målet är att fåned dessa till högst för det stora flertalet. Den som jobbar skall alltsåinte behöva betala mer än . i skatt på varje hundralapp han får ilöneökning. Man skall få behålla . själv om man jobbar heltid och inte haren hög inkomst. Nr 74 Somliga ställer frågan: Har Sverigeråd med det här? Del är en felaktigt Onsdagenden ställd fråga. Den borde i ställetlyda: Har råd all låta bli? 6 februari1985 ' ' '' ''8 marginalskatternahämmar arbete. Vi vet all de lockar till svartjobb och fiffel. Vi vet all de tvingar fram höga lönelyft, där myckel Allmänpolitisk ''*' '''' över. Vi vet också alt de driverpå löneglidningen, skapar tröghet på debatt marknaderna och begränsarfamiljernas eget handlingsutrymme. högt prisvi betalar för avundsjukan. På frågan om vi har råd all sänka marginalskatterna ärsvaret ja. Vi helt enkelt måste. Med våra förslag har vi råd till delta imyckel högre grad än vi skulle ha med del förslag regeringen diskuterar, dvs.något slags skattelättnad med . Enligt vad jag förslår skulledelta kosta många miljarder, vilket vi icke har råd med. Vi måste sänkaskatterna, så att vi stimulerar arbetet i . I själva verket är de höga marginalskatterna roten ochupphovet till alt regeringen misslyckats med den tredje vägens politik.Människor vill naturligtvis ha litet över i plånboken. Det driver upp defackliga lönekraven, och följden blir lönelyft som är högre än vi har råd medoch högre än lönelyflen utomlands. Dessa lönelyft pressar självfallet uppkostnaderna och därmed inflationen, och så får vi en sämre konkurrenskraft iSverige, och chansen till nya jobb minskar. Vi har inte råd med delta. Knappast något annat land är såberoende av de industrialiserade länderna i utlandet som . Och världenblir alltmer inlernationaliserad. Vi kan inte låtsas som om våramarginalskatter inte påverkar konkurrenskraften, när omvärlden sänker sina frånen redan förut lägre nivå. Det finnsgott om bevis utomlands för att sänkta marginalskatter stimulerar arbete,nyföretagande och ekonomisk tillväxt. Del måste vi inse även i , ty omvi fortsätter, herr talman, all loppa tabellerna över skattetryck ochmarginalskatter, kan det bli de enda tätpositioner håller. Enmarginalskatlesänkning är därför den viktigaste ekonomiska och sociala reformsom vi kan genomföra. Den är ekonomisk, därför alt den så direkt är inriktad påarbete och sparande och det är del som ger ekonomisk tillväxt. Den ärsocial av det skälet att del inte finns någon viktigare insats för all lindravad man kallar marginaleffekterna och öka människornas oberoende. Människorskall känna alt de själva genom arbete kan påverka sin situation. Jag tror attdet i det socialdemokratiska partiprogrammet står all svenska folkelsarbetsvilja är nationens viktigaste tillgång. Jag kan inte instämma i mer änjust denna fras. Del finns ingenting som är viktigare än all stimulera dennanationens viktigaste tillgång, nämligen svenska folkels vilja alt arbeta. Se dåtill att människorna får litet mer över för egen del när de arbetar, om än defår något mindre i bidrag när rundgången tagit sitt! Den tredje delen i vår strategi är frihetsreformerna. Delär den rätt som också skall ge familjerna möjligheten all själva avgöra myckel av det som de inte får avgöra. Politikernas och myndigheternas makt blir mindre - 8 människornas blir större. Vi vill genom barnavdrag och vårdnadsersättning stärkafamiljernas valfrihet att la hand om sina barn. De skall också ha både rätt ochekonomisk möjlighet all själva bestämma hur de skall ta hand om sina barn. Detär en djup ideologisk klyfta mellan socialdemokrater och kommunister å enasidan och de övriga partierna i å andra sidan om rätten för föräldraralt själva få la hand om sina barn. Den rätten vill ni icke alt de skall ha.Delta är stadfäst i del socialdemokratiska kvinnoförbundets eget program såtydligt som det kan vara. Vi har för vår del lagt förslag om reformer som görfriheten att välja bostad, skola, läkare och tandläkare till en möjlighet förvanliga familjer och inte bara för dem som har höga inkomster och godakontakter. I Vår strategi är ett helhelsprogram. där vi anpassat de trebeståndsdelarna till varandra - allt i'!syfle att kunna möta den konjunkturnedgångsom kommer, ulan att för den skull lämna vägen mot långsiktig balans. Självfallet, herr talman, innebär även vår strategiuppoffringar. Det finns ingen ansvarsfylld politik som kan komma till rätta medlång lids leverne på lånade pengar utan all kräva uppoffringar. Ingen människakan betala igen sina egna skulder utan alt själv spara. Staten kan aldrigbetala igen sina skulder, utan att vi kräver uppoffringar av medborgarna. Vibegär därför uppoffringar av människorna, men vi gör del därför all deras egelarbete och deras egel sparande åter skall löna sig och för att de återigenskall kunna försörja sig på sin egen lön och därigenom bli drivkraften iSveriges framtid och tillväxt. Vårt partis övertygelse är - det är vår ideologi - attSveriges styrka och välfärd är summan av miljoner enskilda svenskarsinsatser. Vi är för vår del övertygade om att inget land - inte heller Sverige- kan blomstra, om man hämmar och motarbetar människors egna insatser. Det ärgenom att ge' människorna frihet, valmöjlighet och stimulans när de arbetar somvi ger en ny start. Del är vår bild. gärna att vi har fel, men låtoss i en valrörelse bemöta varandra och våra olika strategier med respekt ochöppenhet i stället för smutskastning! Utrikesminister uttalandevid en middag med sex journalister har skapat en allvarligföriroendekris för svensk utrikespolitik och för utrikesministern personligen. Statsrådet gjorde då ett antal uttalanden, som alla gersamma bild av vad utrikesministern innerst inne tycker. lyfter fram osäkerheten , men förringar det som är säkert. Hannedvärderar värdet av rapporter om fortsalla kränkningar, för resonemang som måstelydas som att han utesluter sovjetiska kränkningar åtminstone efter 1983,förlöjligar och ironiserar över försvarets insatser och gör hela frågan om defortsatta svensk-sovjetiska förbindelserna till en fråga om socialdemokratiskvaltaktik. Utrikesministern har förklarat all svensk debatt innehållit'"inslag av hysteri" och all det värsta medubålskränkningsrapporlerna inte är all främmande soldater objudna kränkt våragränser, utan all de kringskuril den socialdemokratiska regeringens utrikespolitiskahandlingsfrihet. Nr 74 Del råder nu osäkerhet om densvenska ulrikeslinjen. Onsdasenden '" viktigaste grund är fasthetoch konsekvens. Ingen skall behöva tveka om Utrikesministern har nuskapat en osäkerhet som inte får råda. Utrikesministerns uttalanden harkablats ut över världen och analyseras nu AUmänpolitisk P ambassader och i ministerier. dgjdtt I andra länder och här hemma ställsfrågorna: Vad är den svenska linjen? Går det endjup klyfta genom regeringen, så att utrikesministern har en syn och andradelar av regeringen en annan? Har försvarsministern och utrikesministern olikaåsikter, och var står statsministern? Eller är det så, all den svenskaregeringen driver två linjer - en i regeringsförklaringar och officielladokument och en annan, när man lättar sina hjärtan mellan skål och vägg? Del fårinte finnas grund för dessa frågor. Jag begärde därför svar avstatsministern på fem frågor. Det är frågor som rör fem viktiga områden, därefter utrikesministerns uttalanden oklarhet råder om den svenskautrikespolitiska linjen. Anserstatsministern del lämpligt att utrikesministern understryker osäkerheten slutsatser, som låg till grund för protesttill ? Anserstatsministern det acceptabelt att utrikesministern förlöjligar del svenskaförsvarets försök att värna våra gränser mot främmande soldater? Anserstatsministern alt utrikesministern, när han understryker osäkerheten i allaöverbefälhavarens rapporter och förringar deras politiska konsekvenser, stärkertilltron till regeringens vilja all stoppa kränkning- Anserstatsministern del försvarbart att utrikesministern gör frågan om Sverigesförbindelser med till en fråga "om det gagnar oss" och,herr talman, med uttrycket "oss" inte menar ulan delsocialdemokratiska partiet? Anserstatsministern del acceptabelt att utrikesministern betraktar möjligheten avkränkningar av som "drömmar", som inte får analyseras iutrikesförvaltningen? Statsministern har inte svarat, menjag förstår att han kommer all göra del . Statsministern har emellertidförklarat att han stöder utrikesministern, men han har tigit om sakfrågorna. Dehar avfärdats med halvt uttalade konspirationsteorier, med all det inte skallfästas vikt vid utrikespolitiska middagskon versalioner - ett uttalande somförvånat många i diplomatin och i utrikespolitiken erfarna personer. Detta kan uppfattas, jag säger kan uppfattas, som allutrikesministerns innersta mening delas även av resten av regeringen, eller ivarje fall all utrikesministerns uttalanden inte anses som särskiltanmärkningsvärda. Statsministern har valt alt bara uttala sig om enav de frågor som diskuterades vid middagen. I övrigt har statsministern - somuppenbarligen ogillar budskapet - försökt att på sedvanligt känt maner huggahuvudet av budbärarna. Statsministern säger all det ankommer på oppositionen allbevisa vad utrikesministern har sagt. Det behövs inte, herr statsminister - detär redan bevisat. Här är det inte fråga om vad man i svensk lag kallat"Ivenne manna vittnen", ulan om ivenne vittnen - så myckeljurister är vi, både herr statsministern och jag, alt vi vet del. Och dessa tregånger Ivenne vittnen har på alla punkter utom en - just den som slalsminislernsjälv berört - samma uppfattning om vad som yttrats. Det rör sig om sex personer vilkas yrke del är alluppfatta nyanser, formuleringar och innebörden av just de frågor somdiskuterades. De ställde fråga på fråga för all få klart för sig allutrikesministern verkligen menade vad han sade. De fick svar, och de fickdessutom svar från egen pressavdelning att del som sadesfick publiceras. Detta är inga konspirationer eller hemliga karteller. Ochskulle del röra sig om missuppfattningar, är del ett historiskt rekord isådana. Aldrig har så många missuppfattat så mycket. All del skulle varamissuppfattningar faller på sin egen orimlighet och skulle ändå - om del voresant - i sig utgöra grund för en förtroendekris. Jag beklagar alt jag måstesäga: Så grumligt får en svensk utrikesminister aldrig tala. Nej, herr talman, del råder knappast någon tvekan om attutrikesministern har sagt vad han innerst inne anser. Så uppfattas del iSverige, och så uppfattas det i vår omvärld. Del vet också statsministern ochden övriga . Den fråga som måste ställas tillstatsministern är om han och därmed regeringen i dess helhet innerst inne ocksådelar utrikesministerns uppfattning. Bara ett entydigt avståndstagande kanrensa luften. Det här är inte en vanlig partipolitisk fråga, ulan denviktigaste av alla de frågor som vi har all handlägga i riksdagoberoende av vilket parti vi tillhör, nämligen frågan om all värna Sverigesoberoende, självständighet, gränser. Det är en styrka att vi är eniga om grunddragen i vårutrikespolitik. Utrikesministerns uttalanden gör nu att inte bara vi utan ocksåvår omvärld frågar om den socialdemokratiska regeringen har en linje när de talarinternt och en annan när de uppträder utåt.