prot · G80923 · 1984-12-31 00:00:00 — De här synpunkterna har nämligen framförts både frånregeringar och från europeiska fackliga organisationer, och då har svaret frånländer i tredje världen blivit: Ni framför era synpunkter bara för att hindraoss från att få möjligheter att exportera till er. Så är naturligtvis inte fallet. Vi bör fortsätta att verkaför att barn inte utnyttjas i hårt arbete och på oskäliga villkor, och det börgälla i alla länder. Men nöden är, helt påtagligt, störst iutvecklingsländerna, kanske särskilt i , även om jag förstår attbrott mot redan ingångna konventioner kan förekomma även på närmare håll. 39 (vpk): Jag är medveten om att det inte är så enkeltatt få till stånd en sådan här socialklausul. Men det betyder inte att manskall upphöra med ansträngningarna - därvidlag är utrikesministern och jagöverens. policy just nu är ju att nå ut till nyamarknader, att kunna sälja mera. Den politik är attsatsa på exportföretagen, inte bara för att sälja utan också för att göra detmöjligt för svenska företag att etablera sig i ett antal länder. Det gällerinte minst Sydostasien- , , , för att nämna någraländer, där man använder barn i hårt arbete. Det må så vara att detta är regeringens politik. Viaccepterar inte den. Svenska statsråd reser till dessa länder och tar kontaktmed ländernas regeringar för att få kontrakt och vad det nu är för någonting isyfte att kunna exportera. Jag undrar om man.då fill ländernas regeringarsäger: Vi vet att ni använder minderåriga i hårt arbete. Detta är oacceptabeltenligt svensk uppfattning - med utgångspunkt i svensk lagstiftning och vår synpå de mänskliga fri- och rättigheterna. Det har mycket stor betydelse att man framför detta tillländernas regeringar. Nordiska beklädnadsarbetareuniohen hade ett möte i slutetav maj . Då gjordes ett uttalande om barnarbetet, där det bl. a. heter;"Nordiska beklädnadsarbetareunionen kräver nu att de enskilda ländernasmyndigheter" - det gällde alltså de nordiska länderna - "omedelbarttar initiativ till att väcka en bred internafionell opinion mot dessaförhållanden." Jag vill fråga utrikesministern om det har förekommitnågra sonderingar om att de nordiska länderna gemensamt skulle göra ett bredareutspel i denna fråga - utöver det arbete som naturligtvis görs i FN-organen.Det går att göra mer. Om åtgärder för att förhindra exploatering av minderårigarbetskraft i bl. Jag tror inte att man kan nå ett större antalstater än man gör genom att arbeta i Internafionella arbetsorganisafionen, ,där nästan alla FN:s medlemsstater är verksamma, både i-länder och u-länder.Sverige hör fill de pådrivande när det gäller att förbättra arbetsvillkorengenom olika konventioner och rekommendationer från . Då det är fråga om svenska företagares och svenskaoffentliga representanters resor exempelvis fill för att marknadsförasvenska produkter, är ju frågan om barnarbete inte aktuell, eftersom sådantarbete inte förekommer i . I fråga om svenska företag som etablerar sig i Sydostasieneller någon annanstans vågar jag förutsätta att de inte använder sig av minderårigarbetskraft på det sätt som vi hört talas om och fått så många negativa exempelpå, 41 (vpk): Vad utrikesministern nu sade om svenska varorsom skall till de nämnda länderna låter ju trovärdigt. Det är klart att klädernai största utsträckning tillverkas i . Men det förekommer vid försäljningav svenska varor att varorna på ett eller annat sätt måste tillverkas i dessaländer. Oavsett hur det nu är med detta är det viktigt att vi framför protesterfill dessa länder och talar om att exploatering av barnarbete, som förekommeri dessa länder i mycket stor utsträckning och som dessutom - det är ju ettfaktum - ökar , är oacceptabel ur mänskliga fri- och rättighetssynpunkter.Oavsett var kläderna tillverkas är det viktigt att vi i gör klart fördessa länder att vi vet vad de håller på med och att vi inte kan acceptera det. Överläggningen var härmed avslutad. Om stöd åt fängslade i , m. m. 10 § Svar på fråga 1984/85:112 om stöd åt fängslade iUruguay, m. m. har frågat mig om den svenskaregeringen kommer att tillmötesgå kravet på en parlamentarisk kommission och påvilket sätt den kommer att särskilt stödja kampen för ettdemokratiskt . har alltsedan militären tog makten genomliditen svår ekonomisk och politisk kris. Förföljelser, fängslanden och tortyr avoppositionella har förekommit i stor omfattning. Dengrymma och rättslösa behandlingen av de polifiska fångarna har väckt storuppmärksamhet i omvärlden. Från svensk sida har vi noga följt situafionen ilandet, och vi har framfört vår stora oro översituationen för de mänskliga rätfigheterna i landet. Vi har agerat genom olikadiplomatiska kanaler till förmån för polifiska fångars situation och fört engenerös flyktingpolifik gentemot förföljda från landet. Vi har vidare gett ochfortsätter att ge humanitärt bistånd till de politiska fångarna och derasanhöriga. Inom ramen för vårt allmänna stöd för mänskliga rättigheter har viverkat för att de politiska fångarna i landet friges. De politiska partierna och militären har överenskommit omen process mot återupprättande av demokratin med tillträde av en civil regeringden . skall hållas den 25 . En central fråga i defortsatta förhandlingarna mellan militären och de politiska partierna är justde politiska fångarna och bl. a. frågan om i vilken omfattnig amnesti skall gesåt dessa efter den demokratiska regeringens tillträde. Närvaron av en utländskpariamentarisk kommission i detta känsliga läge är såvitt det går att bedömainte påkallad. I de kommande valen har inte samtliga polifiska partiereller enskilda fått rätt att ställa upp. Uteslutna från valen är vissavänsterpartier samt i sin personliga egenskap två politiska ledare, WilsonFerreira från Nationalpartiet samt Liber Seregni från vänsterkoalitionen"den breda fronten". Deras partier deltar dock i valen. Även om valenalltså inte helt fyller det krav man ställer på demokratiska val, är det densvenska regeringens förhoppning att en fullständig och verklig demokratiupprättas i landet. Vi har länge stött demokrafiseringssträvandena i landet ochkommer att fortsätta att göra så även . 43EVA (vpk): Utrikesministern tar i inledningen av sittsvar upp frågan om förtrycket i , den hänsynslösa förföljelsen av allamotståndare till regimen. Situafionen i fängelserna har dokumenterats inte baraav de fackliga organisationerna utan också av Röda korset och andra humanitäraorganisationer. De har också pekat på det som jag särskilt tar upp i min fråga,nämligen vad som händer med kvinnorna och barnen. Just nu pågår, som väl utrikesministern känner till, ettseminarium i , anordnat av Asociaciön de Mujeres Uruguayas "LourdesPintos", uppkallatefter en sockerarbeterska som dog under en protestmarsch, med inbjudna gästerfrån kvinnoorganisationer runt om i , Vad som kommit fram där äratt var fjärde invånare i sitter eller har suttit i fängelse. Andelenpolitiska fångar är den största i , och fängelserna är bland demest ökända. De är rena koncentrationslägren och ser också ut som sådana. I början av sitt svar säger utrikesministern att depolifiska partierna och militären "har överenskommit om en process motåterupprättande av demokratin". förklarar han att i de kommandevalen har inte samtliga politiska partier eller enskilda fått rätt att ställa upp. Jag tycker detta är ett understatement. Det är ju ettfaktum att vänstern, Frente Amplio, över huvud taget inte kommer att fåmöjlighet att verka. Skulle man vilja kalla något val för en fars, är det denhär typen av val, där, liksom i och , som vi var inne påtidigare i debatten, regeringen kommer att se till att alla oppositionella slåsned. Jag tycker det är ett illusionstrick från regeringens sidaatt hänvisa till denna överenskommelse mellan ett fåtal partier och militären. Jag har i min hand en vädjan från bl. a. CNT- sommotsvarar LO och TCO - och Frente Amplio om att vi skall upprätta enparlamentarisk kommission som kan inte bara se till de politiska fångarnassituation utan också övervaka valet. Jag vidhåller att detta behövs. Jag skullegärna vilja ha ett klariäggande från utrikesministern varför han å ena sidan ärså vag beträffande men å andra sidan påstår att man skall stödjademokratiseringssträvandena i utan att på något sätt bidra enligt devädjanden som har inkommit från de demokratiska krafterna. Om stöd åt fängslade i , m. m. Jag har ingalunda försökt göra gällande attdemokrafin har återinförts i , Jag har däremot sagt att det sker enprocess i riktning mot demokrati. Det är uppenbart att det förhåller sig så, ioch med att militären överlämnar makten till de politiska partierna. Jag har dockunderstrukit att inte alla partier har lika möjlighet att delta i valen och attdet sålunda inte är fullständig demokrati. Till de mest beklämmande dragen i hör den fortsattdåliga behandlingen av de politiska fångarna som visserligen kraftigt harsjunkit i antal men som ändå finns i landet och som kommer att finnas iåtminstone ett visst antal fram till dess att en civil regering har bildats ibörjan av och då övertar ansvaret. När det sedan kommer till frågan om att sända ut enparlamentarisk kommission eller att medverka i en sådan, är det ju interegeringens sak att avgöra om riksdagsmän, utsedda i grupp, av sina partiereller på annat sätt, skall göra en sådan resa. Det är heller inte regeringenssak att avgöra om enskilda organisationer skall sända dit sina representanter. Vi kommer att följa det här valet genom den diplomatiskarepresentation som kontinuerligt rapporterar till regeringen. Om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar påbyggnadsplatser 45EVA (vpk); Till det sista: Regeringen kan trots alltverka för att en parlamentarisk kommission kommer till stånd. I detta fallbetraktar jag det som mer eller mindre nödvändigt. Som jag framhöll tidigare ärdet en illusion att tro att det kommer att vara ett demokratiskt val. ifrågasätta om det är "en process mot återupprättande avdemokratin", som utrikesministern menar, eftersom de verkligt breda, demokratiskaoch progressiva krafterna kommer att utestängas från valen. Vi kan däremot vänta oss att från få höra precissamma budskap som vi tidigare fått från : har man upprättatdemokrati i landet. Det är inte sant. Det blir en skenmanöver, för att döljadet verkliga förtrycket. Frente amplio kommer att utestängas, liksom andrastora grupper. Vi kan också befara - vilket är ytterligare en anledningtill att denna parlamentariska kommission behövs - att förtrycket ochförföljelserna under valprocessen kommer att bli än hårdare. Så har det varit imotsvarande fall i andra latinamerikanska länder. Då har fackliga ledareslängts i fängelse, torterats och tystats under valprocessen. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1984/85:142 om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar påbyggnadsplatser har frågat mig för det förstaom regeringen är beredd att vidta åtgärder i syfte att påskynda arbetet iutredningen om formerna för statens stöd till arkeologiska undersökningar m.m.,för det andra om det är regeringens uppfattning att fornminneslagen bör ändrasså att enskilda fastighetsägare befrias från ett kostnadsansvar förutgrävningar som ålagts dem av statliga myndigheter och, för det tredje, vilkaåtgärder regeringen överväger för att åstadkomma besparingar och begränsa desamhällsekonomiska kostnaderna till följd av de arkeologiska utgrävningarna. Utredningen om formerna för statens stöd till arkeologiskaundersökningar m. m., den s. k. arkeologiutredningen, tillkallades av förreutbildningsministern . Enligt direktiven skallutredaren bl. a. ta upp frågan om fornminneslagens bestämmelser. Utgångspunktenför utredningsarbetet skall vara att fornminneslagens huvudprincip förkostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar bibehålls. Genom att exploatörenges ett kostnadsansvar skapas förutsättningar för att exploatering av mark medfornlämningar begränsas. Särskilda hänsyn kan dock behöva tas i vissa fall.Därför innehåller fornminneslagen bestämmelser som gör det möjligt för statenatt i vissa fall överta undersökningskostnaderna. Utredaren bör redovisa hurlagens bestämmelser vid beslut om bidragsgiv- ning ipraktiken har tillämpats, lämna förslag till riktlinjer för skälighetspröv-ningenligt fornminneslagen samt föreslå de ändringar av lagen som kan följa härav. Jag har som svar på en tidigare fråga av ioktober 1982 meddelat att jag ansluter mig till de riktlinjer som har angivitsför utredningsarbetet och följaktligen inte ansett det befogat att ändra utredningensdirektiv. De synpunkter som framförts i frågan i en av riksrevisionsverketutförd förvaltningsrevision av den statliga kulturminnesvården har inte hellerföranlett mig att ändra uppfattning på denna punkt. Först när resultatet avarkeologiutredningens uppdrag föreligger kommer regeringen att ha ett fullgottunderlag för ställningstaganden till eventuella åtgärder. Utredningen väntasredovisa sina förslag . Tidpunkten för redovisning av utredningens förslag kankräva en kommentar. Vid tillsättandet av utredningen angavs att arbetet skullevara slutfört senast vid utgången av . Genom tilläggsdirekfiv imars 1984 gavs emellertid utredningen i uppdrag att med förtur se över vissafrågor om bruket av metalldetektorer vid s. k. skattletning. Förslag i dennafråga har avgivits och beräknas ligga till grund för en proposition tillriksdagen . Detta är alltså den huvudsakliga förklaringentill förseningen av arkeologiutredningens huvudförslag. Utredningsarbetet befinnersig f. n. i ett slutskede, och jag kan inte se det som meningsfullt att nuvidta åtgärder för att ytterligare påskynda arbetet. Om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar påbyggnadsplatser Anf..47STEN (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Min utgångspunkt är att arkeologiska utgrävningar har storbetydelse för den vetenskapliga forskningen. Som förhållandena nu är nödgas viemellerfid konstatera att praktiskt taget all utgrävning i medeltidastadskärnor initieras från exploateringssynpunkt och icke frånforskningssynpunkt. Jag skall belysa detta med exempel från min egenhemkommun. Arkeologerna har länge väntat på att två kvarter i centrum skallkunna bli föremål för utgrävning, emedan en av tomterna kunnat lämpa sig förett nytt kommunalt bibliotek och den andra för en kontors- ochbostadsfastighet. Utgrävningsobjekten bedöms ha riksintresse frånforskningssynpunkt. Med nuvarande fördelning av kostnadsansvaret hararkeologernas förhoppningar grusats. Såväl kommunen som det enskildabyggnadsföretaget har valt att bygga på annan plats, där utgrävningskostnadernablir lägre. En av de tidigare aktuella tomterna har förvandlats till park,och man bedömer nu att någon utgrävning på de båda tomterna inte kommer att bliaktuell , vilket naturligtvis är till förfång för forskningen. Deutgrävningar som blir aktuella på de nya tomterna har ingalunda samma intressefrån forskningssynpunkt. Arkeologerna får alltså ta det som bjuds, och dehögintressanta objekten -de som verkligen kan föra forskningen framåt - kommerman inte åt. Man får gräva där byggnadskalkylen visar på de lägstaexploateringskostnaderna, inte på de platser där utgrävningen urforskningssynpunkt kan anses mest Om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar påbyggnadsplatser motiverad.Vad drar statsrådet för slutsatser av detta? har i den granskningsrapport somstatsrådet nämnde efterlyst åtgärder för att åstadkomma ett bättreresursutnyttjande. När vi förra gången diskuterade denna fråga, ,lovade statsrådet att överväga om det förelåg behov av åtgärder som krävderegeringens ställningstagande. Det har, som framgår av en promemoria från RRVsom utgavs , uppstått oenighet mellan och riksantikvarieämbeteti bedömningen av kostnadseffekterna av fornminneslagen. Hur ser regeringen pådetta? a. föreslagit en starkare målinriktning förde arkeologiska undersökningarna samt en bättre uppföljning - såväl kvalitativtsom kostnadsmässigt - och erfarenhetsåterfö-ring. Med hänsyn till problemen påbyggarbetsmarknaden och mot bakgrund av det statsfinansiella läget borde enligtmin mening regeringen ha skyndat på arbetet. Jag vidhåller, herr talman, den uppfattning som jagtidigare vid olika tillfällen redovisat, nämligen att direktiven borde haändrats eftersom de enligt min mening har givit utredningsarbetet en felaktigutgångspunkt. har naturligtvis rätt när hanpåpekar att det i många sammanhang blir så att man gör utgrävningar där man äri färd med att exploatera och att detta kan komma i konflikt medforskningsintressena, som kan göra en annan bedömning av var man skall gräva.Låt mig till detta bara säga, att om man mot bakgrund av vad som framförs iSten fråga skulle låta forskningsintressena prioriteras, skulle dettaegentligen innebära att man bedömer att mark där det råkar finnas fornminnen isig skulle ha ett exploateringsvärde för ägaren på grund av att forskningen harett intresse av dem. Jag är inte beredd att säga att detta i sig skall getomtmark ett sådant värde att den skall kunna "kursas" till forskare,vilket måste bli konsekvensen om man kopplar ihop detta med kostnadsansvaret. Beträffande riksrevisionsverketsförvaltningsrevision ser jag det naturligt att bedöma de synpunkter och problemsom sammanhänger med den i samband med att vi ser på utredningsförslaget. 49STEN (): Jag tackar statsrådet för dessa synpunkter. Jag är ute efter samordning och avvägning mellanmotstridiga instressen, inte efter att det ena intresset ensidigt skall styra. Utan tvivel måste man satsa mer på objekt av klartriksintresse. Vi måste också precisera detta riksintresse bättre och åstadkommaen mer rimlig och rättvis kostnadsfördelning. Det behöver inte nödvändigtvisvara så att man till varje pris skall gräva i vartenda kvarter i en intressantstadskärna. Man borde satsa mer på objekt som bättre kan gagna denvetenskapliga forskningen och få en bättre balans mellan de insatta resursernaoch utfallet av utgrävningarna. Enligt minmening bör förslagen från riksrevLsionsverket kunna utgöra en brautgångspunkt för ett angeläget reformarbete på detta område, som skulle kunnaleda till en välbehövlig begränsning av de totala samhällsekonomiskakostnaderna på samma gång som forskningen skulle kunna föras framåt i snabbaretakt. En sådan samordning mellan dessa mål - som faktiskt är möjlig - är mycketangelägen. Det kan inte vara rimligt att enbart exploateringsintressen skallstyra vid bedömningen av vad som skall bli tillgängligt för forskningsändamål. Arkeologiska undersökningar är vetenskaplig forskning, ochden skall som all annan sådan betalas av staten. Fornlämningar angår allamedborgare i samhället. Fornminneslagen bör därför enligt min mening ändras såatt enskilda fasfighetsägare befrias från ett kostnadsansvar när staten villhävda ett riksintresse. Om åtgärder för att trygga Immigrant-Institutets verksamhet Just de bedömningarna förutsätter jag att vikommer att kunna göra när vi har utredningsmaterialet på bordet. 51 (): Jag ber att få tacka för det senaste svaret,för det betyder en utfästelse från statsrådet sida som betyder ettfall framåt i den här debatten. Det tycker jag är utmärkt, och jag tackar fördet positiva beskedet. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1984/85:65 om åtgärder för att trygga Immigrant-Institutetsverksamhet har frågat mig omregeringen är beredd att snabbt vidta åtgärder för att ekonomiskt tryggaImmigrant-Institutets fortsatta verksamhet i avvaktan på en förutsättningslösutredning om dess nuvarande och möjliga framtida roll i invandrarpolitiken. Jagbesvarar frågan efter samråd med statsrådet . Regeringen har beslutat att avslå enansökan från Immigrant-Institutet om bidrag till verksamheten. Detta beslut harav mig och invandrarminister i ett pressmeddelande samma dagkommenterats på följande sätt. "Regeringen har när det gäller institutet i dessnuvarande form funnit att de ekonomiska förutsättningarna är så passundergrävda att det som är institutets uppgift knappast kan säkrasgenom anslag till institutet. Regeringen ser emellertid delar av institutets verksamhetsom värdefulla och ett visst stöd från staten skulle kunna vara motiverat försådan verksamhet. Ett sådant stöd skulle eventuellt kunna utgå efter samråd medinvandrarorganisationerna. Detta bör prövas i senare sammanhang. Om åtgärder för att trygga Immigrant-Institutets verksamhet särskildavärde som verksamheten tillförs genom den lokala anknytningen tillinvandrargrupper i bör också tas till vara." Regeringsbeslutet föregicks av en mycketgrundlig prövning av såväl institutets aktuella som framtida ekonomiskasituation. Därvid framkom att den ekonomiska planeringen var behäftad medsådana svagheter att ett statsbidrag i den storleksordning som begärts -- inte kunde te sig försvarbart. Styrelsen för institutet måste nu dra de nödvändigakonsekvenserna av den uppkomna situationen, både ekonomiskt och vad gällerverksamhetens inriktning, former och omfattning. En sådan omstrukturering lärredan ha inletts. Dessutom har det framgått av massmedia att det tydligenträffats vissa uppgörelser med fordringsägarna. Vidare har jag inhämtat att eninsamling startat för att sanera ekonomin. Immigrant-Institutet har kommitin till regeringen med en ny ansökan om bidrag, vilken f. n. bereds inomregeringskansliet. 53ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Min fråga gäller huruvida regeringen är beredd att snabbtvidta åtgärder för att ekonomiskt trygga Immigrant-Institutets fortsattaverksamhet i avvaktan på en utredning om dess nuvarande och möjliga framtidaroll i invandrarpolitiken. Det är utan tvivel så att Immigrant-Institutet medden verksamhet det bedriver , och framför allt med de utvecklingsmöjlighetersom institutet har, kan spela en mycket betydelsefull roll på invandrarpolitikensområde. Insfitutets främsta insatser utgörs av en omfattandebokutgivning med billiga upplagor av romaner, dikter essäer och barnböcker påolika språk som ur svensk synpunkt kan kallas för udda. Institutetsbokutgivning har av invandrarverkets chef betecknats som mycket värdefull ochav mycket stor invandrarpolitisk betydelse. Institutets informationsverksamhet fungerar enligt ThordPalmlund vad beträffar på ungefär samma sätt som invandrarverketsegen informationsverksamhet för östra . Immigrant-Institutet bedriverdessutom biblioteksverksamhet och har en omfattande dokumentationssamling. Detfinns visserligen ett stort och värdefullt bibliotek med dokumentationssamlingsom handhas av statens invandrarverk och . Men i vårtparti anser vi att det är ytterst värdefullt med en verksamhet som ärfristående och oberoende och som bedrivs utan myndigheternas kontroll ellerstyrning. Vi anser att en biblioteksverksamhet ochdokumentationssamling och också förlagsverksamhet kan spela en mycket viktigroll för invandrarpolitiken, särskilt om den kan utvecklas till ett instrumentför att tillvarata den samlade invandrarrörelsens intresse. Detta kan gärna skeunder ledning av invandrarorganisationerna. Det varglädjande att statsrådet delar vår uppfattning om att delar av institutetsverksamhet är värdefulla och att statliga bidrag kan utgå för att bevara denhär verksamheten. Det är också glädjande att det finns möjligheter att utvecklaett samarbete med invandrarorganisationerna på detta område. Vi anser detdärför värdefullt om den ansökan som beretts i regeringen kunde resulterai att verksamheten kan bestå även . Motsatsen skulle innebära en mycketstor förlust för invandrarrö-relsen. Om en byggnadshytta på Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1984/85:81 om en byggnadshytta påGotland har frågatutbildningsministern om regeringen har för avsikt att i proposition tillriksdagen möjliggöra förverkligandet av en byggnadshytta på och närdetta förslag i så fall kan förväntas komma. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. har överlämnat ett förslag tillskapande av en byggnadshytta på till regeringen.