prot · G809101 · 1984-12-31 00:00:00 — Men den som vill försvarakapitalet och vill ha produktion, där människor offras för vinsten, satsar påmera sjukvård i stället för på förebyggande insatser inom företagshälsovården.Detta är helt klart och logiskt. Företagshälso vård och arbetsanpassning 63KJELL (): sade att jag hade dåligt påfötterna när jag påstod att det inte hände någonting på det här området underde borgerliga åren. Jag hävdar att det var så. Jag hävdar fortfarande att vitack vare en mycket massiv kritik av de besparingsförslagen har kvar enföretagshälsovård i landet. Stödet till företagshälsovården skulle enligtmycket långt framskridna planer avskaffas helt. Jag finner att en sådaninriktning helt avviker från det som gäller vid behandlingen av stödet tillföretagshälsovården. är agerandet positivt och är det till stöd för demsom arbetar ute i dåliga arbetsmiljöer; det var det inte då. Det framgår också av det säger efteråt,vilket jag inte trodde att han skulle göra någon större affär av. att han ärrädd att det blir för många inskridanden gentemot företag som har dåligarbetsmiljö när man vill lagstifta in en företagshälsovård. Vad gällerde sämsta arbetsmiljöerna, där yrkesinspektionsnämnden säger: Härbehöver vi ha företagshälsovård, där arbetarskyddsstyrelsen säger: Här behövsdet företagshälsovård för att trygga hälsan, och där regeringen till slutsäger: Här behövs företagshälsovård för att trygga hälsan och säkerheten för deanställda, där säger : Detta är att missbruka de regler som finns. Jag förstår inte det resonemanget. Det tyder på att detråder större skillnad mellan oss än jag trodde när det gäller denna del avlagstiftningen. Sedan säger att jag har sagt attmoderaterna är slarviga när det gäller att ge pengar. Jag har inte sagt det.Jag säger att det är förvånansvärt att här i kammaren hävdar med allmänna medel skall stödja en verksamhet vars inriktning man inte bryrsig ett dugg om, ej heller vad som sker för de pengar som man av allmänna medellämnar till verksamheten. Det förvånar mig. Där känner man inte igenmoderaterna riktigt. Vi har inte sagt att sjukvården skall bort, men vi menaratt den skall anknyta fill den verksamhet i övrigt som sker inomföretagshälsovården. Den skall vara ett komplement för att åstadkomma en godarbetsmiljö i företagen. Det finns många skäl till att vi skall ha en delsjukvård kvar. Det är väl ganska ointressant, , vad jaghar längtat efter i det här fallet. Jag tycker att detta är en bra proposition.Vi flyttar fram våra positioner rejält. Framför allt på olika centraler inomföretagshälsovården är man mycket nöjd med den här propositionen. Detsammagäller inom arbetarleden, där man är mycket nöjd med det förslag som kommer.Här finns möjligheter genom de nya ersättningsreglerna att tillföretagshälsovården knyta framför allt de mindre företagen. Jag förstår attLars-Ove , som står alldeles ensam med sina förslag, är besviken. Hanförsöker haka på litet grand någonstans där LO sagt något och när någon annansagt något någon annanstans men vågar inte ha en egen uppfattning. Jag förståratt han är ledsen, så ensam som han är i alla de här sammanhangen. 64INGVAR (): säger nu att vi inte bryr ossett dugg om vad pengarna används till. Det blir ju ännu värre. Jo, visst gör videt. Men vi ser som en garanti för att pengarna används riktigt att de som ärberörda, de arbetande och arbetsgivarna, har ställt upp gemensamt bakom dennauppbyggnad. Vi har förtroende för parterna i det här sammanhanget. Jag tycker att skulle vara glad för detta istället för att kritisera oss för att vi vill slå vakt om andelen sjukvård inomföretagshälsovården. Vi tror nämligen att man genom att ha en viss sjukvård haren förebyggande kontakt - den som kommer känner igen personalen och personalenkänner igen den anställde. Man kan ganska snabbt se när någonting gått snettoch när någon är dålig på något sätt. Jag tror att just detta förtroende mellanden anställde och företagshälsans personal är väldigt viktigt. Och jag tror attdet bästa sättet att använda de pengar vi satsar är att bibehålla den andelsjukvård som vi har . Anf, 65LARS-OVE (vpk): När det gäller obligatorisk företagshälsovårdhandlar diskussionen om att antingen instifta en rätt till obligatoriskföretagshälsovård - och då har naturligtvis myndigheterna skyldighet att setill att det följs upp - eller att träffa avtal. Den väg som har valts ipropositionen är att man skall gå på befintliga avtal, och när myndigheternaser att miljön är alltför urusel på någon arbetsplats, där det inte finnsföretagshälsovård, kan de föranstalta om sådan. Det är alltså skillnaden. Man kan då fråga sig: Finns det någon arbetsplats som intebehöver företagshälsovård? Mitt svar är att alla arbetsplatser behöver det. Förmig är det absolut obegripligt att man inte kan välja den förstnämndaståndpunkten - med en obligatorisk företagshälsovård. Något annat måste finnas bakom detta. Vilka krafter är detsom stoppar? Jo, det är framför allt , som vill driva det hela åtannat håll. En företagshälsovård, rätt utnyttjad av en kampglad fackföreningsom vill slå vakt om en bra arbetsmiljö, hotar naturligtvis kapitalet. Detfinns ju många arbetsplatser som är farliga. Vi i vpk hakar inte alls på utredningens förslag. Vi har imånga år här i krävt en obligatorisk företagshälsovård liksom i enreservation i utredningen. Vi står alltså inte ensamma. Vi hakar inte på vemsom helst, anser att jag är besviken, ensam och ledsen.Men är väl desto nöjdare med detta förslag. Han har kapitalet medsig, och han ser mycket glad ut över förslaget. 66 (): Ja, , jag är mycket nöjd medförslaget. Det är ett bra förslag som är utarbetat av arbetsmarknadsministern.Där står också, att man långsiktigt får återkomma till frågan. I början på1990-talet skall vi se efter vad dagens beslut har gett för resultat. Även omvi skulle besluta om ett obligatorium, kan vi inte genomföra obligatoriskföretagshälsovård över . Men vi får återkomma om det här beslutet inteblir tillräckligt. Och arbetsmarknadsministern ställer sig inte avvisande tilltanken på att i så fall föreslå en lagstiftning - så står det. Men det är väl rimligt att man , underuppbyggnadsskedet, prioriterar de sämsta miljöerna. Det trodde jag att ocksåLars-Ove tyckte. Sedan ger jag rätt i att ni under mångaår har hävdat här i kammaren att vi skall ha en lagstiftning på det härområdet. Vi förutsätter, ,att man är ersättningsberättigad om man följer de avtal som finns. Men detfinns arbetsplatser som inte har avtal. Det är där jag menar att ni är litetlättsinniga. Ni säger: Vi bryr oss inte om vad det är för inriktning påverksamheten. Vi betalar gentilt med statliga medel. -Där tycker vi att ni harfel. Vi anser att det är rimligt att kontrollera vad pengarna används till. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (sjukvårdens roll i företagshälsovården) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avGöte m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (samordning med landstingens verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 3 (anställning av personal via landstingen) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 19 förreservation 3 av . Mom. 4 (utökning av yrkesinspektionsnämnderna) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 77 förreservation 4 av m, fl. Mom. 5 (facklig majoritet i arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 6 (ingripande med stöd av lag i särskilda fall) Först biträddes reservation 7 av med 29röster mot 18 för reservation 8 av , 256 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter biträddes reservation 6 av m, fl, -som ställdes mot reservation 7 av - genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 168 röster mot129 för reservation 6 av m,fl. 9 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (företagshälsovård som egen specialitet) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 18 förreservation 9 av . Mom. 13 (tillämpningsföreskrifter förersättningsvillkoren) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avGöte m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (yrkesinspektionens prövning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (kompletterande ersättning för sjukvårdsinsatser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avGöte m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17(remiss till hemlandsting) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 139 förreservation 13 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1984/85:13omanslagtillskolöverstyrelsen,m.m.(prop. 1984/85:100delvis), 1984/85:14 om anslag till universitets- ochhögskoleämbetet, m.m.>(prop. 1984/85:100 delvis och förs. 1984/85:11) samt 1984/85:17om svensk undervisning i utlandet, m.m. (prop. 67 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 13, 14 och 17 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså utbildningsutskottets betänkande 13 omanslag till , m.m. I fråga om detta betänkande Hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Anslag till , m.m. Anslagtill , m. m. 68 (): Med tanke på att vi torde ligga något eftertidsschemat och att över huvud taget en viss självdisciplin kan vara påkallad italarstolen skall jag försöka att fatta mig relativt kort. betänkande 13 avser vissa anslagtill . Enligt vårt förmenande innehåller detta betänkanderätt många typexempel på onödiga anslag - onödiga särskilt i en pressad ekonomisom den vi upplever. Detta återspeglas också i vårareservationer. Det finns en borgerlig reservation som säger nej till 1milj. till löntagarorganisationerna för rekrytering och utbildning avhandledare. Vi moderater säger också nej till särskilda medel för informationom Lgr 80; det är speciellt tidskriften som avses isammanhanget. Vi finner också exempel på onödiga och byråkratiska organ,som med fördel kan slopas eller bantas. Från den utgångspunkten säger vi nejtill de . Försöksverksamheten har upphört . Det finns anledning att utvärdera den innan maneventuellt ger några nya pengar. Som ett onödigt, byråkratiskt organ torde man också kunnabeteckna . Anslag till , m. m. 1981/82 att SIL skulle avvecklas. Detta beslut revs senareupp av , när majoritetsförhållandena hade ändrats. Vi vidhåller vårtidigare uppfattning att böravvecklas . Länsskolnämndernas utvecklingsstöd har inte gett avsettresultat. Alltså bör också detta utvecklingsstöd avvecklas. Här kan 11 milj.kr. 3 milj. kr. kan gå tillbaka till det anslag som gäller forskningoch centralt utvecklingsarbete. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall tillreservationerna 3, 4, 5, 9, 10, 11 och 12, dvs. alla reservationer där moderataföreträdare återfinns. 69KERSTIN (): har tidigare under fattatbeslut om en ny organisation när det gäller arbetsmarknadsutbildningen. Dettahar inneburit att den avdelning inom som sysslat med dessafrågor har fått förändrade arbetsuppgifter, och den kommer förmodligen såsmåningom att övergå till den nya organisationen. Mot denna bakgrund har man i budgetpropositionen gjort enviss omfördelning när det gäller arbetsuppgifter inom , ochdet är i den frågan vi har en mot propositionen avvikande mening. Man har sagtatt ansvaret för påbyggnadsutbildningen skall flyttas från gymnasieavdelningentill avdelningen för vuxenutbildning. Vi tycker att det är ett steg i felriktning. Påbyggnadsutbildningen och gymnasieutbildningen bör hållas sammandärför att de ligger så nära varandra. Utvecklingen går ju också alltmera motsamverkan mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Inte minst i fråga omförsöks- och utvecklingsverksamheten inom gymnasieskolan är ju detta ensträvan. Vi tycker därför att det steg man nu tar med denna förändring inteligger i linje med vad vi gör på andra områden. Därmed yrkar jag bifall tillreservation 2. I reservation 3, som gäller bidrag med 1 miljon tilllöntagarorganisationerna för utbildning och rekrytering av handledare, har vigjort en omprioritering, som man alltid måste göra i ekonomiskt kärva tider.Vi vill alltså använda den miljonen till ett anslag för fortbildning. Vi tyckeratt det är ett mycket angeläget område. Eftersom det inte är möjligt att fånågra nya pengar, har vi gjort denna omfördelning. Därmed yrkar jag bifall tillreservation 3. några ord om det särskilda yttrandesom är fogat till betänkandet. Där tas upp statens institut förläromedelsinformation. Vi har vid föregående motionerat om att dessauppgifter borde ligga på . Vi har inte ändrat oss där, men visäger att det inte är möjligt nu när vi har så pass fram att genomföra denna förändring. Det skall ju till nyaöverväganden, och vi har också en arbetsrättslagstiftning att ta hänsyn till.Man kan alltså inte göra denna omfördelning utan att ha ett underlag fördensamma. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservationerna2,3 och 6 och i övrigt till utskottets hemställan. 70LINNEA HÖRLEN (fp): I dagens betänkande nr 13 frånutbildningsutskottet behandlas bl. a. några motioner från , som jagmed några ord vill kommentera. Den första gäller ett med , förhöjt anslag tillRiksförbundet och Skola, Ett gott samarbete mellan skolan och hemmet är enav förutsättningarna för framgång i undervisningsarbetet. Det är naturligt attföräldrarna har medansvar för det samarbetet. Detta är särskilt angeläget föratt få till stånd en bättre samsyn mellan hem och skola när det gäller normerför det gemensamma ansvar hem och skola har för barnens fostran. och Skola utför ett angeläget arbete somlänk mellan barnets viktigaste miljöer. Förbundet har emellertid ganskablygsamma statsbidrag för sin i övrigt ideella verksamhet, Folkparfiet föreslårdärför en höjning av anslaget, och jag yrkar bifall till reservation 1, Alla är överens om betydelsen av goda handledare närungdomarna kommer ut på arbetsplatserna. Skolan har därför ett särskilt anslagför handledarutbildning. Mot bakgrund av att antalet platser minskas med ca 2 000 ligger nu på kammarens bord förslag att ocksåmedlen till handledarutbildningen skall dras ner, dock inte mer än attanslagsnivån per plats siffermässigt blir densamma. Detta är vi ense om iutskottet. anser emellertid utskottsmajoriteten att det är nödvändigtatt höja bidragen till löntagarorganisationerna med , för attkvaliteten på handledarutbildningen skall kunna bibehållas. Från folkpartietssida anser vi att bibehållande av anslagsnivån till löntagarorganisationernafrån innevarande budgetår skulle innebära en tillräcklig förstärkning för attgöra det möjligt för dessa att bättra på handledarutbildningen. Vi anser därföratt den miljon som utskottet vill överföra från skolans anslag förhandledarutbildning till löntagarorganisationerna skall ligga kvar på skolansanslag. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 3 och 6, några ord med anledning av den motion JörgenUllenhag och jag har väckt om förbättrad information till skolans personal ombarn med medicinska handikapp. De kategorier det här handlar om är ofta så småatt alltför få människor har någon närmare kunskap om hur man på bästa sätt kanhjälpa dem till rätta. Det kan gälla diet, följder av medicinering,allergibesvär osv. Genom den relativt starka skrivning som utskottet gjorthoppas jag dock att frågan har aktualiserats så att den uppmärksammas ute ikommunerna, där denna speciella omsorg måste fungera. Jag har därför, fru talman, på denna punkt inget annatyrkande än utskottet. Jag yrkar alltså bifall fill reservationerna 1, 3 och 6och i övrigt till utskottets hemställan. Anslag till , m. m. 71MAJ (vpk): Jag har att ta upp vänsterpartietkommunisternas reservationer till utbildningsutskottets betänkande 13. Jagvill börja med reservation 7, vilken utgår från våra krav om en utvärdering avutvecklingen i . Vi vill också att en grupp tillsätts medrepresentanter för samtliga riksdags- Anslag till , m. m. partiermed uppgift att följa upp denna utveckling, I samband med införandet av Lgr 80 föreslog vpk att enparlamentarisk grupp med representanter för samtliga riksdagspartier bordetillsättas för att följa införandet av den nya läroplanen. biföll dengången yrkandet, och vi hade en parlamentarisk skoldelegation men intelängre än till 1982, då den upplöstes av den dåvarande skolministern. har vpk motionsvägen drivit kravet på att pånytt få en parlamentariskt sammansatt grupp. Huvudmotivet för detta krav är nuliksom fidigare att stärka inflytande över skolutvecklingen och attöka den parlamentariska insynen. Att utvecklingen av under de år som gått efterriksdagsbeslutet förstärkt behovet av en fortlöpande parlamentarisk insyn ochkontroll framkommer på flera sätt i årets budgetproposition. a. föreslåstillsättandet av ett antal grupper antingen inom utbildningsdepartementeteller inom med uppgift att se över frågor som ledning ochsamordning av utvecklingsarbetet med inriktning på att stärka kulturensställning, översyn av kursplanerna i svenskämnet, utformning av direktiv för enprecisering av vilka baskunskaper och basfärdigheter skolan skall garanteraalla elever, utvärdering av fortbildningsorganisationen ,utformning av-riktlinjer för skolledamtbildningens s.k. fördjupningsdel m.m. Viktigt är att konstatera att flertalet av de frågor somnu kommer att beredas utan att har ett direkt inflytande inte är avteknisk natur utan mer av politisk natur. Det är dessutom områden där olikapolitiska uppfattningar kommit fill uttryck. Enligt vår mening hade ettberedningsarbete som i stället bedrivits med direkta insyninneburit en klar förstärkning av det demokratiska inflytandet på skolansutveckling. Vår reservation 8 bygger på mofion 1903 av tvåsocialdemokrafiska ledamöter, där kravet förs fram om att skyndsamt utredaformerna för att inom skolans ram tillsätta en stödorganisation för medicinskthandikappade barn. Medicinskt handikappade barn kan t, ex, vara barn medallergiska problem, barn med mag- och tarmsjukdomar eller barn som har diabeteseller epilepsi. Vi delar här motionärernas uppfattning att man genom en sådanhär stödorganisafion kunde uppnå bättre kunskaper och att man utifrån en sådanstödorganisation också kunde göra större insatser från skolans sida kring deolika problem som kan vara förknippade med dessa barns skolgång. Reservationerna 13 och 14 berör handikappade elevers möjlighettill skolgång. De flesta är väl överens om att en människas handikapp ide allra flesta fall avgörs av tillgängligheten till den miljö som omger henne.För handikappade elever i skolan utgörs den här miljön av bl, a, skollokaler,läromedel och lärarnas undervisnin'* Tillgängligheten till dessa miljöer äravgörande för inhämtandet av kunsKapsstoffet för eleven. Då fattatmånga viktiga beslut för att möjliggöra skolgång för handikappade människor ochdå dessa beslut i sin tur ställer stora krav på framför aht två instanseri det centrala utbildningsväsendet, nämligen rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade, RPH, och ,tycker vi att det är lätt att inse att deras resurser måste ökas och att ingabesparingar på deras område är möjliga. Det riksdagsbeslut som fattats om tekniska hjälpmedel ärav särskilt stor betydelse för RPH-RH:s verksamhet. Landstingen åläggs där attsörja för att eleverna får sädana hjälpmedel utan kostnad för skolhuvudmannen,När det gäller läromedel sägs det att ansvaret för att de handikappade elevernafår tillgång till sådana åvilar RPH, RPH skall samverka med regionala konsulenter,regioninstitutioner och de fem planeringsberedningarna, RPH skall också skötafortbildningen av lärarna, RPH-RH har förutom riksdagsbeslutet att ta hänsyn till trekrav som ställs på deras verksamhet: - att göra nyainsatser för elever som har grava talkommunikationssvårigheter, - att räkna inelever med MBD i primärmålgruppen, och - att framställaläromedel som kan användas i datorstödd undervisning. Målgrupperna för RPH har en storspännvidd när det gäller grad, art och komplexitet i handikapp och begåvning,vilket i sin tur innebär att behovet av läromedel är mycket mångskiftande. Tilldetta kan läggas att det finns ett stort behov av anpassade läromedel, ävenbland elever som inte inräknas i RPH:s primära målgrupper. Viktigt är också att RPH har tillräckliga resurser för attfölja upp utvecklingen på det datatekniska området. Annars är risken stor atthandikappade blir helt överkörda i den utvecklingen, något som vore oerhörtolyckligt, eftersom datatekniken kan vara till stor nytta för just de handikappadei hjälpmedelssammanhang och för anpassning av läromedel. RPH-HÖR har på försök fungerat som lageroch distributionscentral för RPH och har haft hand om distribution ochlagerhållning åt alla handikappgrupper, även - där resurserna så tillåtit - åtsekundära målgrupper. Genom nedskärningar i budgeten sätts nu stopp för enutbyggnad av tjänsterna - för detta skulle det krävas större lokaler. Att RPH,som var tänkt, successivt skulle byggas ut omöjliggörs nu genom att demedel man i budgetpropositionen tilldelats kommer att räcka enbart till atthålla uppe nuvarande organisafion. Redan nu är dessutom väntefiden lång för beställning avanpassade läromedel. Skolan gör ofta sina litteraturförteckningar ganska sent,vilket innebär att dessa elever alltför ofta får sina läromedel först närövriga i klassen redan passerat dem i sin undervisning. När det fill sist gäller möjligheterna att användadatatekniken för anpassning och utveckling av hjälpmedel och läromedel finnsmedel delvis anvisade i budgetpropositionen under anslaget Stöd för produktionav läromedel. Men man måste beakta att särskilda problem finns i de härsammanhangen, nämligen att göra datatekniken tillgänglig som hjälpmedel. Anslag tillskolöverstyrelsen, m. m. Anslag till , m.m. Vad som krävs är att hitta vägar för kommunikation mellandatorn, hjälpmedlet, och den som skall använda sig av det. Medel måste enligtvår mening avsättas för det ändamålet. Vpk har utifrån dessa insikter föreslagit 1 miljon utöverregeringens förslag till stöd för produktion av läromedel och 2,5 miljonerutöver regeringens förslag till Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel förhandikappade. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 7,8,13 och 14 i utskottsbetänkandet. 72HELGE (): I propositionen uppräknas anslaget till Hemoch Skola men också till andra organisationer som finns i skolan med 158 000,Det är en 13-procentig uppräkning i förhållande till det anslag som förnärvarande utgår. vill ge ytterligare 62 000 i anslag och rikta detbeloppet till just Hem och Skola, Vi har inte de pengarna, utan vi får noteradet intresse som visat i dessa avseenden. Jag yrkaralltså avslag på reservation 1, SÖ har sagt i ett förslag till organisationsindelning avverket, att eftersom AMU-utbildningen försvinner från SÖ vill man i ställetöverföra påbyggnadsutbildningen inom gymnasieskolan till avdelningen förvuxenutbildning. Detta har inte tyckt vara godtagbart. Utskottsmajoriteten konstaterar att regeringen har fåttanmälan om förslaget, som tillstyrks av föredraganden, och att regeringen villatt skall ge sitt godkännande. Vi förutsätter att avdelningarna förvuxenutbildning och gymnasieutbildning har sådana kontakter med varandra attarbetet kan löpa friktionsfritt, 1 milj, kr, föreslår föredragande statsrådet att SÖ skallfå för att få löntagarorganisationernas medverkan i handledarrekryteringen,Alla de borgerliga partierna föreslår avslag på denna punkt. Vi inommajoriteten tycker att det är mycket värdefullt att få löntagarnasorganisationer med i rekryteringen av handledare för uppföljningsansvaret. Viyrkar därför bifall till förslaget att ge detta anslag. går ett steg längre. De tycker inte att någraanslag till löntagarorganisationer skall utgå över huvud taget. Moderaternavill alltså att handledningen i skolorna skall ske ändå, utan att det kostarnågonting. Vidare vill inte att det skall ges någon information omläroplaner för , och de vill inte heller att vi anvisar ett anslagtill minoritets- och invandrarverksamhet. Det är ett anslag som vi föreslår iorganisatorisk ordning skall gå till SIL, .