prot · G80997 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag måste säga att jag tyckeratt hon hade rätt på den punkten. Jag har alltså fullföljt den ståndpunkt somintogs under den borgerliga regeringstiden. Jag skulle kunna citera vad minföreträdare sade, vilket pekade i den här riktningen. citerade uttalanden som gjorts här i om att vi, om vi komtillbaka till makten, åter skulle få i gång byggandet och att en försiktigökning skulle ske. Det är precis vad som har skett, Berfil . Det haraldrig, som jag redovisade, investerats mer i bostäder i fasta priser änvad som gjorts . Det är ju ett uttryck för att byggandet harhållits uppe, även om det är rikfigt att byggandet i större utsträckning hartagit sikte på ombyggnad av våra befintliga bostäder än på nyproduktion avbostäder, vilket jag tycker är en i alla avseenden gynnsam utveckling. Menom nu har svårt att tro mig skall jag citera för honom ur enskrift som har utgivit och som heterByggkonjunkturen . I den kan vi läsa följande: "Dentotala byggverksamheten kommer 1985 att vara praktiskt taget oförändrad (-1-0,). Nybyggnadsinvesteringarna minskar medan reparationer ochombyggandet forsätter att öka. Sysselsättningeninom byggsektorn har stabiliserats. Arbetlösheten har minskat avsevärt under1984. Med vissa regionala avvikelser har branschens kapacitet successivtanpassats till marknadens storlek." Ombostadsbygr gandet /86 56 BERTILDANIELSSON (m): Vad jagefterlyste svar på - och jag gör det återigen - var följande: Vart har denökning av bostadsbyggandet som socialdemokraterna utlovade före valet tagitvägen? Man sade inte att den totala omslutningen i fasta priser skulle varaungefär oförändrad, utan man avsåg att nyproduktionen skulle öka. I enreservation gav socialdemokraterna olika förslag som skulle ledafill ökad nyproduktion - det var temporära hyresrabatter, uthyresgaranti ochannat. Vi har fått allt detta. 3Riksdagens protokoll 1984/85:97-100 bostadsbyggandetminskat när det gäller nyproduktion. Om- och tillbyggnadsverksamheten har ökat- det är oomtvistat. Attange volymen i fasta priser är inte någon bra metod. Det bekräftar bara attkostnaderna för vårt byggande ökar fortare än vad som är acceptabelt.Byggkostnadsutvecklingen är så allvarlig att en särskild arbetsgrupp nu sysslarmed det problemet - det känner jag väl till. Det argumentet är inte särskiltanvändbart. Jagvill återigen fråga: Varför lovade man att öka byggandet, när det inte varmöjligt att göra det? Låt mig först säga om de åtgärder som föreslogs och vidtogs, att vi idet sammanhanget uttalade att vi genom dessa åtgärder antagligen skulle kommaatt bygga 4 000-5 000 fler lägenheter än som eljest skulle ha byggts. Jaghävdar att hyresrabatterna och uthyrningsgarantin m. m. har gjort attnybyggnationen har legat på en högre nivå - 4 000-5 000 fler lägenheter - änvad som skulle varit fallet om vi inte hade infört dessa lättnader. Huruvidavi skall ha nyprodukfion eller ombyggnad av gamla bostäder tycker jag är enskäligen ointressant fråga. Jag kan inte förstå att nyprodukfion av bostäderhar ett värde i sig. Vi måste bygga för att möta den efterfrågan och det behovsom föreligger. Det som har ett värde i sig och som vi framförde var att byggsektornhar stora multiplikatoreffekter. Därför skulle vi se till att hållaverksamheten i byggsektorn uppe. Det har vi bevisligen gjort. BertilDanielssons resonemang om de fasta priserna begriper jag inte ett dyft av. Atträkna bort inflationen är väl ett korrekt sätt att ange byggkostnaderna på. 58 (): Bostadsministernanser att detta att använda siffror för nyproduktionen inte har något värde isig. Det kanske också borde ha insett , då hananförde: Byggaktiviteterna är de lägsta i modern tid. Regeringen aviserar enigångsättning av 39 000 lägenheter . - Sedan räknade en rad åtgärder som jag nämnde för att få upp produktionen. Han angav39 000 lägenheter, och det var nyprodukfion. Det är mot den bakgrunden jag harställt mina frågor. valde ett mycket ogynnsamt år. 1982 regeradesocialdemokraterna bara tre . Dessutom var det så att under detåret igångsattes byggandet av mellan 41 000 och 42 000 lägenheter - alltsåväsentligt fler än de utlovade 39 000 som Berfil åberopar. hade fått bättre siffror genom att välja ett senare år. 60 BERTILDANIELSSON (m): byggandebaserades på en borgerlig politik. Socialdemokraterna hade då inte lyckatspåverka den. Därför är argumentet kanske något svagt. Det är senare som denkraffiga nedgången skett, och nedgången fortsätter. Jag har inte frågathuruvida bostadsbyggandet skall vara av större eller mindre omfattning, utanvad jag vänder mig emot är att bostadsministern och socialdemokraterna överhuvud taget fidigare kritiserat den ringa omfattningen av byggandet ochföreslagit åtgärder för att öka det, men sedan i regeringsställning inteförmått leva upp till sina löften. Det är den divergensen vi bör notera. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 §Föredrogs och hänvisades Förslag 1984/85:24 fillkonstitufionsutskottet 17 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1984/85:2859-2878 fill näringsutskottet 18 § Anmäldes och bordlades Proposition 19 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:2879 av AndersBjörck m.fl. 1984/85:2880 av MartinOlsson m.fl. 1984/85:2881 av ToreNilsson och Åtgärder mot våldsskildringari videogram m. m. 1984/85:116) 20§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellafion framställtsden 1984/85:119 av PaulLestander (vpk) till statsrådet om Division Profiler vid iLuleå: Svenska statens ägarintresse i Svenskt Stål ABbevakas direkt av industridepartementet. Undersenare år har stabiliserats och har på grund av investeringar,marknadssatsningar och valutakursvinster lämnat betydande driftsöver- uppgick driftsöverskottet till ca 550milj. Detta innebär inte att problem är övervunna. En sjunkandedollarkurs och/eller en vikande stålkonjuktur kommer att slå med stor kraft motden nu positiva bilden. Därför måste nuvarande driftsöverskott användasför finansiell konsolidering och för modernisering av vissa åldriga ellerdåligt fiingerande produktionsutrustningar. Division Profiler i har betydandeproblem. Dessa måste lösas. i konsumerar ungefär en tredjedelav Luleåverkens metallurgikapacitet. En fortsatt kräftgång eller eventuellnedläggning hotar därför inte bara de ca 600 anställda vid valsverket utandessutom kanske lika många anställda vid metallurgin. satsar förnärvarande på ett rundstångsprogram. Detta är en mycket lovande satsning sommåste ges tillräcklig uppbackning i initialskedet. Avsättningen är mycket god,och prisbilden är tillfredsställande. Leveransavtal finns tecknade med såvälKina som . Inriktningen på dessa marknader innebär följaktligeninte något hot mot andra valsverk i landet. har betydande investeringar gjorts ivalsverket. Ett s. k. förpar har anlagts liksom en ASEA-tillverkadinduktionsugn. Förparet fungerar utmärkt medan ASEA:s induktionsugn har orsakatvalsverket stora ekonomiska förluster. Det som först uppfattades sominkörningsproblem har numera visat sig vara problem som beror på att ugnen inteär tekniskt färdigutvecklad. Jag utgår ifrån att kostnaderna för dettautvecklingsarbete skall åvila leverantören, dvs, ASEA, Ugnens dåliga funktion orsakar emellertid också storastörningar i driften. uppgick valsverketsdriftsunderskott till mellan 6 och 7 milj. kr. Emellertid finns en alternativ uppvärmningsanordning förvalsverkets ämnen. För att denna skall kunna användas rationellt måste emellertiden överföringsbädd mellan denna ugn och förparet byggas. Denna bädd kostar istorleksordningen 10-12 milj. kr. Ett annat mycket angeläget investeringsobjekt är en modernsprickindike-ringsutmstning. Denna kan både höja produktkvaliteten och förbättraflödet i valsverket. Denna investering kostar ca 8 milj. kr. Emellertid har ställt sig tveksam tillytterligare investeringar i Division Profiler innan den kan uppvisadriftsöverskott. Enligt min åsikt har personalen på aldrigfått en ärlig chans att tillgodogöra sig effekterna av de gjordainvesteringarna. ASEA-ugnen har effektivt förhindrat detta. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till industriministern: Kommerregeringen att medverka till att Divison Profiler vid i kan göranödvändiga nya investeringar? Avserregeringen medverka till att Divison Profiler får det finansiella stöd som ärnödvändigt för att slutföra mndstålsprogrammet? 21 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:469av () till finansministern om det framtida budgetläget: Den socialdemokrafiska regeringen har anslufit sigfill bedömningen i långtidsutredningen (LU 84) att det behövs beslut omsärskilda budgetförstärkningar på fram fill 1990. Motdenna bakgrund vill jag fråga finansministern: Hur tänker socialdemokraterna skära nedstatsutgifterna med ca , om de sitter kvar iregeringsställning under nästa mandatperiod? Omavsikten i stället är att försöka öka statsinkomsterna, vilka skattehöjningarbUr då aktuella? 1984/85:470av () till finansministern om prisstoppet: All historisk erfarenhet såväl som vetenskapligexpertis har visat att prisstopp inte är något verkningsfullt sätt att bromsainflationen. Mot denna bakgmnd vill jag ställa följande fråga till finansministerKjell-Olof . Anser finansministern att det allmänna prisstoppetkommer att leda till ätt inflafionsmålet på nås ? 1984/85:471av () till finansministern om prisstoppet: Kan finansministern lova att prisstoppet äravvecklat eller senast före valet? 1984/85:472 av HugoHegeland (m) till finansministern om en mera expansiv finanspolitik: Anser finansministern det vara en klok ekonomiskpolitik att följa upp det allmänna prisstoppet med en ofinansieradskatterabatt, dvs. med en expansivare finanspolitik? 1984/85:473av () till finansministern om indexuppräkningen av statligautgifter: I den kompletteringsproposifion som presenteradesför talades det mycket om avindexering av statliga utgifter.Tanken var att de utgifter som följde pris- och löneutvecklingen skulleavindexeras. Förutom avindexeringen av den s. k. tidskoefficienten och"pensionärssveket" har i stort sett ingenting hänt. Ärfinansministern nöjd med den hitfills åstadkomna avindexeringen? 1984/85:474av () till arbetsmarknadsministern om risken för fosterskadorvid bildskärmsarbete: Många kvinnor känner oro för att arbete viddatabildskärm kan ge fosterskador. Ensvensk undersökning visar att själva bildskärmen inte kan ge fosterskador. Manhar inte funnit något ökat antal missfall eller missbildningar som har ettdirekt samband med databildskärmar. Undersökningenhar diskuterats och även kritiserats. Kritikerna tolkar undersökningen så attdet finns risk för missfall och missbildningar. Många framhåller att det ärnödvändigt med fortsatta undersökningar och framför allt forskning kring helaarbetssituationen. Mot bakgrund avovanstående vill jag ställa följande fråga: att vidta åtgärder för att få fram ytterligare fakta i frågan? 1984/85:475av () till utbildningsministern om vårdlinjens gren förbarna- och ungdomsvård: I budgetpropositionen anmäler utbildningsministernatt reviderade tim-och kursplaner av vårdlinjens gren för barna- ochungdomsvård (VdBu) skall införas fr. o. m, /86, Detta innebäratt den "breda" behörigheten för såväl primärkommunal somlandstingskommunal barnomsorgsverksamhet upphör. Den nya utbildningen kanendast ge behörighet till primärkommunal barnomsorgsverksamhet. Förnärvarande bedrivs denna undervisning mestadels i försöksverksamhet somfungerat väl. Den har dock ej utvärderats. Denaviserade förändringen utgör ej endast en revision utan är en genomgripandeförändring av utbildningen. Den har inte varit ute på remiss. Dessutom bör densamordnas med övrigt översynsarbete av utbildning för arbete i barnomsorgensamt av de gymnasiala yrkesutbildningarna. Jag vill därför fråga: Är utbildningsministern villig att låta utvärderaförsöksverksamheten och avvakta med revideringen så att den dels kan samordnasmed övrigt förändringsarbete, dels kan gå ut på remiss? 1984/85:476 av GunhildBolander (c) till kommunikationsministern om de ökade kostnaderna förtransporter mellan Gofiand och fastlandet: På grund av besvärliga isförhållanden utanförOskarshamn tvingades Gotlandsbolaget att inställa vissa turer under några dagari . Dessutom beslutades att trafiken av ekonomiskaskäl skulle inställas under ytterligare . Härigenom minskadeGotlandsbolaget sina kostnader medan fraktkunderna förlorade stora belopp,eftersom trafiken i stället fick ledas över , Detta medförde attlastbilar som transporterade varor till och från från de södra delarnaav landet tvingades att köra en omväg på över enkel resa. För transportföretagenhar detta inneburit merkostnader som i sin tur Nr97 drabbar de enskildaföretagen på , som staten tillförts «, . pengar från denkilometerskatt som de längre landtransporterna medfört. längre transporterna hardessutom för färskvaror, som exempelvis grönsaker ochmejeriprodukter, medfört kvalitetsförsämringar, M/>/ldplnn/Ip Jag vill därför tillkommunikationsministern ställa följande fråga: r » Är regeringen beredd att via transportrådetmedverka fill att fraktkunderna kompenseras för dessa merkostnader? 1984/85:477av () till bostadsministern om sekretessen i ärenden ombostadsanpassningsbidrag: Enligt uppgifter är ansökningar ombostadsanpassningsbidrag offenfliga handlingar. Vissa av de uppgifter somredovisas i en sådan ansökan är av den karaktären att den handikappade somansökt om bidraget kan uppleva det som kränkande att vem som helst kan ta delav uppgifterna. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för atttrygga sekretessen av känshga uppgifter i ansökningar ombostadsanpassningsbidrag? 22§ Kammaren åtskildes kl, 13.45,