prot · G809116 · 1984-12-31 00:00:00 — Står och faller den folkliga kulturen och folkbildningenmed de extra tilläggsbidragen, ? Det är möjligt att det är sä inågot närstående studieförbund - i så fall är det illabeställt- men jag kan nämna andra studieförbund, där det inte är så utan bramycket bättre bestäUt. Naturligtvis är det rent nonsens när villgöra gällande att det är de svagaste grupperna i samhället som är de somanvänder sig av studieförbunden och de möjligheter som dessa erbjuder. Han vetlika väl som jag att så definitivt inte är fallet. Det är givetvis synd att det inte finns mera pengar,. Men den tid är definitivt förbi då man framstod såsom enfolkets hjälte genom att yrka på flera och större utgifter i samhället. Däremotär det möjligt att kanske inte blir en folkets hjälte men ivarje fall en av finansministerns gunsflingar, om han i stället anstränger sigför att spara också på detta område. AnL 158LINNEA HÖRLÉN (fp) replik: När det gäller universitetscirklarna vill jagerinra om att de cirklar som går att anordna enhgt nuvaranderegler får anordnas under förutsättning att de inte följer kursplaner somgäller för universitet och högskolor. På den punkten vill vi ha en annan ordning. De medel som vi inom folkparfiet sparar genom att intehöja anslaget till studiecirklarna gör det möjligt för oss att i stället ökastudiebidragen. kommerockså de vuxenstuderande fill godo. Vi har med andra ord gjort enomprioritering av våra tillgångar. Under delta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 159 () replik: Det är naturligtvis omöjligt, ,att plocka bort på en sådan här verksamhet och försökatro att det inte skulle märkas. Jag vill fråga om moderaternafortfarande står fast vid de gemensamma mål för vuxenutbildningen somfastställdes efter reformen 1975, den som inleddes med orden: Vuxenutbildningenmåste minska utbildningsklyftorna i samhället. Den bör därvid ges ett sådantinnehåll och en sådan utformning som verkar för social och ekonomisk jämlikhet.Jag ifrågasätter om står för de uppfattningarna . När vi skall stödja kompetens och teknisk utveckling talarBirger Hagård bara om civilingenjörsnivån och civilekonomnivån, medan vi har enannan grundsyn. Vi säger att. alla måste få del av ökade kunskaper och att detkanske är viktigast att satsa på dem som har fått en låg utbildning. påstår också att det inte är de svagaste ochlågutbildade som deltar i studieförbundens verksamhet. Då talar för ett honom närstående studieförbund. Det finns kanske statistikpå det. Men så är det inte i andra studieförbund. Tar man bort de medel somfinns för uppsökande verksamhet, gynnar det inte de lågutbildade. Det kanskegynnar dem som då redan är välutbildade och kan ta åt sig en större del avfolkbildningen genom detta. Jag skulle önska att gjorde ett studiebesöki en studiecirkel, studerade all den aktivitet och det skapande som förekommerdär samt såg hur människor som har en lägre utbildning får kunskaper som gerdem en lyftning, I fortsättningen kommer han kanske att ha en posifivareinställning. Sedan vill jag upprepa för att jag tyckeratt det är många vackra ord och litet handling. Man kunde kanske citera en boksom ofta läser och säga att rösten är men händerna ärEsaus, A nslag till studie-förbtinden vice talmannen anmälde att och LinneaHörlén anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. AnL 160INGER WICKZEN (m): återkommer jag med enmotion om återinförande av den fjärde timmen när det gäller våra studiecirklar.Det sägs ju att man kan urholka stenar med envishet, och det är kanske del somjag försöker göra. Män kan kanske säga att jag har uppnått något , eftersomutskottet har försökt vara litet mjukare i sin skrivning: det yrkas inte ettdirekt avslag. Jag vill emellertid kommentera vadutskottet skriver, eftersom det inte riktigt stämmer med min uppfattning omverksamheten. Utskottet skriver nämligen att det skall bedrivasförsöksverksamhet med friare regler. Avsikten är "att finna nya former föratt nå cirkeldeltagare, som normalt är svåra att rekrytera". Vad är detta?Rör det sig om de vanliga studiecirklarna, där det talas om ett frittdeltagande? Människor skall alltså anmäla sig, om de vill delta istudiecirklar. De nu ifrågavarande cirklarna är ju främst sådana som man tänkeranordna genom fackets försorg, kurser under icke-arbetstid i fackets regi. Såhar jag tolkat skrivningen. Vidare skrivs det att man möjligtvis skulle kunna byta såatt det ibland blir fråga , ibland . På det sättet skulleman inte behöva överskrida antalet timmar. Vad då för antal timmar? Om jag yillha per sammankomst och antalet sammankomster är 10, blir det 40timmar. Vad gör man nu i stället? Jo, nu räknar man med 13 sammankomster och 3timmar per gång, dvs. tillsammans 39 fimmar. måste studieförbundenhålla sig till de givna medlen. Vi har schablonbidrag och tak. Jag kan intefatta varför inte studieförbunden själva skall ha möjlighet att bestämma hur devill handskas med sina pengar, hur verksamheten skall bedrivas och hur mångatimmar man skall ha vid varje sammankomst. Varför behöver studieförbunden enförmyndare, som säger ifrån att det får bli per gång? Är det bättreekonomi att både cirkeldeltagare och cirkelledare skallåka till studielokalen? Har jag uttryckt mig så dåligt i min motion när jagpåpekade de här sakerna? Jag poängterade att det inte är fråga om att gåutanför några medelsramar. Därför har jag mycket svårt att förstå vad utskottetskriver på s, 5, Det står att man måste försöka finna en metod "attbegränsa kostnadsökningarna vid ett eventuellt återinförande av den fjärdestudiefimmen". Det har aldrig varit tal om några kostnadsökningar. Ingetav studieförbunden är okunnigt om alt vi har begränsade resurser. Vi är vanavid att leva med de pengar som står till buds och försöker rätta oss därefter.Därför kan jag icke begripa varför vi inte inom de givna ramarna fritt skall fåanvända våra timmar och våra pengar. Är studieförbunden sämre än andra på attdisponera sina medel? Det är min fråga, I min andra mofion, 1984/85:2545, har jag mofionerat omatt man beträffande studiecirklar i estefiska ämnen för handikappade skallmedge fyra statsbidragsberättigade fimmar per gäng. Jag har här ett brev frånde synskadades förening i , Det är ordföranden som harskrivit brevet. Hon talar just om hur besvärligt det är att hinna med förberedelser,handledning och avslutning på tre pass , särskilt då för människorsom är synskadade. Det talar att hjälpa dem, och det tar längre tidför dem att göra arbetena. Varför kan man inte låta åtminstone dessa kurserredan nu få använda ? Det står i utskottets betänkande att statsbidrag kan utgåtill fyratimmars-sammankomster för studiecirklar som anordnas på arbetstid. Vadär det för kurser? Jo, det är fackliga kurser. Det finns inga andra kurser somgår på arbetsfid, och det är inte de fackliga kurserna som jag talar om. Det ärfråga om ett begränsat antal timmar som ett visst studieförbund har totalansvarför ellersjälvt har lagt beslag på. Därför är det mycket underligt att det bara är ettstudieförbund, möjligtvis två, som skall kunna använda sig av 4 fimmar vidvarje sammankomst. Det är, precis som jag sade fidigare, märkligt att inte studieförbundenkan få förtroendet att själva handskas med sina givna medel och själva beslutaom hur många timmar de vill ha vid varje sammankomst. Jagvill också säga ett par ord fill i anslutning till vad somtidigare har anförts. Han talade så vackert om de lågutbildade i sarrihället. Debehöver ha mer matematik- och svenskundervisning, och denna måste de ges medtilläggsbidrag. Javisst, och mer behövdes det. Då hade vi intekommit så långt med en utbyggd grundskola, men det har vi gjort . Det ärinte speciellt många generationer som är intresserade av att medtilläggsbidrag läsa svenska och matemafik, därför att de har för dåligakunskaper. Det är fakfiskt inte det. Man kan mycket väl delta i vanligastudiecirklar inom studieförbundens ram om man har intresse av att få merakunskaper i matemafik och svenska. Det går alldeles utmärkt. Eftersomdet nämndes ett studieförbund som står och mig nära kan jag sägaatt vi har en omfattande sådan undervisning i matematik och svenska. Men vibehöver inga tilläggsbidrag för att få folk att delta i de kurserna. Det gåralldeles utmärkt utan bidrag. Det är helt vanliga studiecirklar på normal tidpå kvällarna. Jag tänker inte yrka bifall till mina mofioner. Jag hoppas att de vidnästa fillfälle när jag återkommer med dem skall bli tillstyrkta av utskottet istället. AnL 161 () replik: Med anledning av det sista som sade om lågutbildade ochde olika studieförbunden vill jag bara nämna att det finns en ganska nystafistik från stafistiska centralbyrån som visar att av ABF:sstudiecirkeldeltagare bara hade folkskola som utbildning, I Vuxenskolan varantalet och i , Jag tror att och skall tala för det studieförbund som står dem ganska nära. Låtmig beträffande den fjärde timmen i bl, a, konsthantverkscirklar slå fast attdet är ett alldeles enhälligt utlåtande som utskottet har avgett på dennapunkt. Vi tror att det kan vara klokt att räkna på vad som går att göra inom deramar som finns, IngerWickzén och jag har förut haft en diskussion om huruvida denfjärde studiefimmen kostar pengar eller inte. Låt mig i detta sammanhanghänvisa fill vad skriver i sin och motion 1893,där det klart framgår att det kostar mer pengar, SÖ har presenterat enutredning för utbildningsutskottet som också visar att det kostar mer pengar,Alla i utbildningsutskottet lät sig, efter vad jag förstår, övertygas av dessaargument. Därför är det inte fråga om vrånghet från myndigheterna när de sägeratt det inte är rimligt att låta kostnaderna på ett sådant här område bara stiga. AnL 162 () replik: Om jag förfogar över ett visst antal kronoroch vill disponera dem på det ena eller andra sättet, må väl det stå mig fritt.Jag har poängterat i min mofion att det inte skall kosta mera pengar- tro mignär jag säger att det inte gör det - därför att det är inom givna regler. Om jag har ett visst antal kronor och ett visst antalfimmar fill mitt förfogande och jag vill anordna vissa cirklar med flera timmaroch andra med färre timmar, kan ju i rimlighetens namn inte detta kosta merapengar. Det kostar väl inte mera pengar att ha tio sammankomster med fyratimmar än det kostar att ha 13 eller 14 sammankomster , åberopar statistik om lågutbildade ochannat. Den statistiken tror jag inte på, därför att det beror ju alldeles påvad man har för utgångsläge när man frågar människor. Om jag har erbjudit enviss sorts kurs och man sedan frågar ett annat studieförbund utifrån denverksamhet det har, kan man inte dra några slutsatser av det. Vi frågar intevåra deltagare om de är lågutbildade eller ej. Alla är välkomna och alla får gåi de kurser som vi erbjuder. AnL 163 () replik: Att inte tror på SCB:s siffrorkan vi naturligtvis inte göra någonting åt, men jag har faktiskt lättare attförstå när jag tittar pade här siffrorna. Om manistället ser på vilka cirkeldeltagare som har gymnasieskole- ochhögskoleutbildning, finner man nämligen att av deltagarei studiecirklar har sådan utbildning. Då förstår jag att och inte ärspeciellt intresserade av bra bidrag till studier i svenska och matematik pågrundskolenivå. Men det är en ståndpunkt som är avsedd att mer gynna det egnastudieförbundet än att gynna folkbildningen, vill jag påstå. Problemet med statsbidrag för den fjärde timmen är attstatsbidragen inte är så enkelt konstruerade att det klart går att säga att detinte kostar mera pengar. Jag vill än en gång hänvisa fill vad som står i mofion1893 på den punkten. Vad talar om är attföra över pengar från grundskolekurser i svenska och matematik dels filluniversitetscirklar, dels till den fjärde timmen i konsthantverk. Jag tyckerinte att det är en speciellt bra uppfattning, utifrån de principer förfolkbildningen som vi har varit överens om här i landet. AnL 164INGER WICKZEN (m) replik: Jag vill bara tala om för attför var det största studieförbundet när det gälldeatt anordna kurser i matematik, engelska och svenska med prio. Den sortensverksamhet var vi verkligen stora på, plus att vi var nästan ensamma blandstudieförbunden om svenska för invandrare. lade ABF beslag på de kurserna och var detstudieförbund som slog sig för bröstet och sade: Det här sköter vi, det härskall skötas på arbetstid,och det skall skötas genom facket! Då plötsligt är det dettastudieförbund som ensamt ansvarar för alla de Torsdaeen den lågutbildade i samhället. Ja, det låter fantastiskt. vice talmannen anmälde attIngvar anhållit att till . AnL 165 (): De stora förändringar som äger rum iarbetslivet förutsätter att alla anställda får goda möjligheter tillutbildning. Detta är viktigt både för vår ekonomiska utveckling och avarbetsmarknadspolitiska skäl. Ett av de mest betydelsefulla inslagen i reglernakring förnyelsefonderna är därför enligt min mening det fackliga inflytandesom möjliggörs. Detta för att fondmedlen även tas i anspråk förutbildningsinsatser som gynnar arbetstagarna och tar sikte på den enskildesmera långsiktiga kunskapsutveckling, utvecklingsmöjligheter ochomställningsbehov. Utan det fackliga inflytandet skulle risken för en ensidiginriktning på de mest närliggande produktionsbehoven vara mycket stor. Mot den bakgrunden är det också helt följdriktigt att de fackligaorganisationerna nu för fram sina egna studieförbund som viktigautbild-ningsanordnare för att möta omställningsbehov och för att tillgodose denfort- och vidareutbildning deras medlemmar behöver. Genom sina egnastudieförbund har de ett direkt inflytande på den utbildning som ställs tillmedlemmarnas förfogande. Därför är det angeläget att statsmakterna ger uttryck fören positiv inställning till att studieförbunden - särskilt de med anknytningtill arbetslivet - åtar sig uppdragsutbildning och gör en viktig insats i denomställningsprocess som pågår. LO, ABF, TCO och TBV har pekat på behovet av förtydligandenär det gäller deras möjligheter att med statsbidrag bedriva vad de kallaryrkesinriktad folkbildning. Det är utbildning som avser att bredda deanställdas yrkeskunnande, att ge dem kompletterande kunskaper, orientering somsätter in yrkesutövningen i ett större sammanhang osv. Yrkesinriktadfolkbildning är således inte en snäv befattningsutbildning, utan den bedrivshelt enligt andan i vår folkbildningstradition. Enligt min mening är det givetvis helt felaktigt attutesluta folkbildning från yrkesrollen och yrkesidentiteten. De insatser somorganisationerna vill göra på detta område spelar en slor roll för denenskildes utveckling i arbetslivet och anställningstrygghet och också förmedlemmarnas möjligheter till inflytande på sin egen arbetssituation ochdeltagande i fackligt arbete. De fackliga organisationerna och deras studieförbund måstegivetvis ha möjlighet att i stor utsträckning själva formulera vad de anser vara folkbildning och studiebehov hos sina medlemmar. En medveten eller omedveten otydlighet skapades av folkpartiregeringen folkbild- ningsproposilion som har varit till hinder för de fackliga organisationerna. Det är nu en angelägen uppgift för oss att undanröja den oklarheten och ge 125 dem klartecken för en verksamhet som de betraktar somsynnerligen angelägen i sitt arbete. Därför, herr talman, är det välkommet att utskottet i sittbetänkande nu undanröjt oklarheten genom sitt uttalande med anledning av motion1345, vilket sedan kan utgå ifrån när den utfärdar sina nyaanvisningar. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. AnL 166ING-MARIE (): Jag vill ta upp frågan om bidrag tillstudieförbundens pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbete. I årets budgetproposition har anslagits en ökning av 4milj. Det anges av föredraganden att syftet är att ge studieförbunden ökademöjligheter att utveckla kulturverksamheten genom att utbilda såväl studieförbundensmedarbetare som kulturarbetare och ledare för kulturgrupper och kulturprojekt,att framställa lämpligt studiematerial och anskaffa pedagogiska hjälpmedelsamt inte minst att främja verksamheten genom forskning och utvecklingsarbete. I kulturutskottet, som avgivit yttrande tillutbildningsutskottet i detta ärende, har vi menat att det skulle varitlämpligare att låta dessa 4 miljoner gå till . Man hade då direktkunnat förfoga över dem när det gäller att samarbeta med studieförbund och gestöd för utvecklingsarbete. har inte gått på den linjen utan harförordat att SÖ, som disponerar övriga medel för ifrågavarande verksamhet,också skulle få handha denna ökning. Från har man i yttrande över detta påpekat attnuvarande fördelningsprinciper när det gäller studieförbundens bidrag grundarsig helt och hållet på antalet studiecirkeltimmar. Man tar där ingen som helsthänsyn till omfattningen av kulturverksamheten vare sig när det gällerfördelningen till studieförbundens centrala verksamhet eller när det gällerfördelningen till kulturverksamheten. Det har fått till effekt att man ganska kraftigt harmissgynnat de studieförbund som haft en liten andel studiecirkelverksamhet menvelat utveckla en stor kulturverksamhet. De studieförbund som är berörda avdetta är KFUM, SKS och FS, alltså . Dessa förbundhar vänt sig till för att få en ändring avbidragsreglerna till stånd. har tillstyrkt denna framställning, menskolöverstyrelsen har velat bibehålla nuvarande fördelningsprinciper. I SÖ:syttrande med anledning av framställningen sägs någonting som jag finner ganskauppseendeväckande: "Schablonbidraget till cirkelverksamheten stimulerartill ideellt arbete, medan del kostnadsrelaterade bidraget tillkulturverksamheten inte har denna effekt." Jag lycker att det är uppseendeväckandeatt inte har kännedom om hur kulturverksamhetsbidraget harfördelats. När man tittar på redovisningen för /84visar det sig att av kostnaderna för kulturverksamheten har täckts genomstatsbidrag. Vi harkunnat konstatera att det inte gått särskilt mycket pengar tillkulturverksamhetens pedagogiska utvecklingsarbete, utan detta har varit klartförfördelat. Det kan hända att denna fråga inte hade lösts bara genomatt man lagt över de 4 miljonerna till . Jag tror att man måstevidga det hela fill att gälla en översyn av fördelningsprinciperna totalt.Skolöverstyrelsens yttrande ger anledning till ytterligare oro. Det speglar enokänslighet för behovet av att utveckla också kulturverksamheten och se tilldet stora ideella arbete som där sker. Naturligtvis behöver studieförbunden satsa påpersonalutbildning inom dessa områden för att anslagen skall kunna användas påett bra sätt - för att man skall kunna bedriva ett arbete som når eftersattagrupper, för alt man skall kunna sätta in den konstnärliga aktiviteten ochkulturverksamheten i ett pedagogiskt sammanhang och för att man skall kunnabedriva verksamheten på ett kvalitativt och konstnärligt högtstående sätt.Kulturverksamheten har inte till alla delar haft den kvalitet som hade varitönskvärd. Studieförbunden har inte agerat för enförändring, men jag vet att de inte har någonting emot att en sådanomfördelning görs. kommer vi inom att göra en utvärdering avhur kulturverksamhetsbidraget har använts och hur man lyckats nå t. ex.eftersatta grupper. Vi kan konstatera att t. ex. invandrarna varitklart missgynnade när det gäller kulturverksamhetsbidrag. Vi kommer genom dennautvärdering förhoppningsvis att få ett underlag som stöder uppfattningen attfördelningsnycklarna måste ses över och att det måste bli ett bättre fungerandesamarbete när det gäller kulturverksamhetsbidraget. Det gäller bådefördelningen lill utvecklingsarbete och samarbetet mellan skolöverstyrelsenoch . Anf 167 () replik: Jag vill bara ikorthet säga att vi i utskottet främst ansett alt det är opraktiskt med tvåolika anslag för utvecklingsarbete. Men det är naturligtvis riktigt somIng-Marie säger att dessa pengar är avsedda för utvecklingsarbete påkulturområdet. Det är viktigt att man noga följer upp detta, så att pengarnakommer att användas ungefär efter de intentioner som här harangett. AnL 168HANS NYHAGE (m): Jag har begärt ordet efter att ha lyssnattill och hört hans undvikande besked när det gällde IngerWickzéns fråga varför det skulle bli dyrare med den fjärde timmen. Jag tyckeratt det är ett minimikrav att ger ett besked om varför tiogånger kostar mer än fjorton gånger tre limmar. När studieförbunden går ul med sina program anger manvanligen hur många limmar en cirkel skall omfatta. Inom konsthantverk försökerman i regel ha per cirkel. När man då tvingas att lägga ut dessapå per sammankomst, väljer man normalt 13 eller 14 gånger. däremot får, som alla studieförbund vill, använda sig avden fjärde timmen delar man upp kursen på tio sammankomster. Då stårfortfarande att förklara varför det skulle bli så mycket dyrare med tio gångerfyra limmar än med tretton eller fjorton gånger per sammankomst. SÖ:s PM ger ingen rättvisande bild av detta, därför attdet där inte räknas med att antalet sammankomster skulle bli mindre om man fickanvända sig av i stället . Man har inte tagit meddetta i beräkningen. Jag har själv diskuterat frågan med Sö och alltså fåttdetta besked. Det ger således ingen rättvisande beskrivning av vad somverkligen kommer att ske i sammanhanget. Det går inte att åberopa den när mandiskuterar hur kostnadsutvecklingen på delta område skulle bli om den fjärdetimmen infördes. begär jag fakfiskt att få ett besked om varför tiogånger blir så mycket dyrare som anges än t. ex. tretton ellerfjorton gånger . AnL 169 (): Med fjorton gånger blirnaturligtvis antalet timmar större än med tio gånger fyra. Med det är inte såenkelt som att bara räkna matematiskt. Jag ber återigen att få hänvisa tillmotion 1893 som jag nämnt här. Där finns ett alldeles utmärktargument. Där talas det om att de studiecirklar som pågår väldigt ofta haren fjärde timme som de inte tar betalt för - den drivs tydligen ideellt. Det säger sig självt att det blirfler timmar som skall betalas om man släpper fram den fjärde timmen utan någonmotprestation. Enligt det här enhälliga betänkandet skulle vi ju i lugn och rokunna se på det hela framöver. Jag förstår inte Hans Nyhages aggressivitet motdetta enhälliga betänkande, där det dessutom till en viss del öppnas en väg iden riktning som Hans Nyhage är intresserad av. AnL 170HANS NYHAGE (m): Jag vill inte uttala mig aggressivt motutskottsbetänkandel, för där öppnas en möjlighet - det skall jag villigttillstå. Men när samtliga studieförbund själva anser att de bedriver en mycketbättre verksamhet när de får lov att använda de på del sätt somvi föreslår, förstår jag inte varför man skall förhindra studieförbunden atlgöra detta! Det går inte, herr talman, att åberopa atl del skulle bli så mycketdyrare. Studieförbunden anger ju i de program som de går ut med hur mångatimmar en cirkel skall omfatta. Sedan håller man sig till det timtalet. Om manligger runt , blir det tio sammankomster och med tretimmar minst tretton, förmodligen fjorton, sammankomster. Jag inser i varjefall inte hur det skulle kunna bli så oerhört mycket dyrare med fyra timmarssammankomster än med tre timmars sammankomster. Jag vill understryka vad för en stund sedansade: Varför skall det vara förmyndare över studieförbunden som bestämmer hurde skall lägga upp cirkelverksamheten, när man klart och tydligt anger att manskall hålla sig inom angiven kostnadsram? Varför kan inte studieförbundensjälva fåavgöra hur de vill lägga upp verksamheten? Och när de nu vill lägga upp Nr 116 verksamheten på fyratimmarssammankomster, varför skall dedå inte få göra Tnrsdaeen den Varfördetta förmynderskap över frivilliga organisationer av den här -. p_j| igoc karaktären? Utbildningenför Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om utbildningsutskottets betänkande pknnomiskn orh '' sociala yrken Kammaren övergår nu till attdebattera utbildningsutskottets betänkande 26 om anslag till utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken. Utbildningenför administrativa, ekonomiska och sociala yrken AnL 172 ():