prot · G809165 · 1984-12-31 00:00:00 — Ochhurdant sjukförsäkringssystem vi vill ha har vi också slagit fast. Vi har sagtatt vi skall ha ett allmänt sjukförsäkringssystem som innebär atf alla fårsamma möjligheter. Socialdemokraternasäger att de vill ha en god hälso- och sjukvård på Hka villkor för hela folket.Vi säger atf vi vill ha en god hälso- och sjukvård på lika och bättre villkorför hela folket. Vi är beredda aft arbeta vidare på att förbättra det svenskasjukvårds- och trygghetssystemet. Det är det som är skillnaden. Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården 16 () replik: tyckeratt vi tjatarom rätten till eget rum, och jagkan förstå att det kan kännas som ideliga nålstick. Det är inte det vi är uteefter, utan vi vill driva på en angelägen förbättring för de äldre. Jagtror inte att det hade blivit enhälliga uttalanden här i kammaren ochtidigare, i , och på andra håll, Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården utan detta tjat. ärdet en nödvändig politisk metod för att driva på en sak. Och ju att det förhåller sig på det viset. Jag är glad för atf den härenigheten nu föreligger, och jag hoppas atf den också skall föreligga när dethandlar om att förverkliga det hela i landsting och kommuner. Men man bHr litetbetänksam när ständigt drar upp hinder och svårigheter föratt förverkliga def här målet. Det förtar litet grand av glädjen med denpolitiska enigheten. Finansieringenav de investeringar som kan behövas kan naturligtvis, som i alla andraavseenden, bli ett bekymmer, men som statsrådet vet har här iriksdagen lagt fram ett budgetförslag som är ungefär 5 miljarder starkare änregeringens eget, men där det ändå finns ökade anslag just för investeringartill de äldres boende. Defhandlar som så ofta om vilka prioriteringar man gör. Inom socialdemokrafin harni saft en förbättrad delpension högst på listan. Jag kan ha respekt för denprioriteringen, men vi gör en annan prioritering i valet mellan olika socialareformer. Vi tycker att långvården bör förmänskligas. Vi tycker att de äldresrätt till eget rum, om de finns på institution, och förbättrad möjlighet attstanna kvar i sin egen bostad och där få den sjukvård och omsorg de behöver,måste prioriteras högre. Jagskulle tycka aft det vore mycket stimulerande och trevligt, om den här debattenslutade med att försäkrade oss atf regeringen ochsocialdemokratin menade allvar med att ställa sig bakom uttalandet om rättentill eget rum och inte bara kom med ständiga invändningar och svårigheter. 17 MARGÖ (vpk) replik: Vi väntar verkligen med intresse på rapporterna om utvärdering avprimärvården. Det skall bli mycket intressant aft se om de kan mäta någrahälsopoHtiska effekter eller om de, som tidigare, bara blir ett bevis på aftman avlastar sjukhusens akutmottagningar. När vi efterlyser en utvärdering avdet arbete som skett , menar vi också att man inom sjukvården måsteförsöka aft på något sätt mäta vinsfen av samhällsförändringar ställd motindividsatsningar inom sjukvården. Vimenar också att man måste se på vad som styr sjukvården - om det är de planervi polifiker gör upp eller om det är annat som styr utvecklingen inomsjukvården; exempelvis forskningens roll. Den är infe ointressant, mot bakgrundav aft man uttalar sig välvilligt för en förändrad forskning med inriktning motsamhällsmedicin men inte ger den här forskningen några nya resurser och inteheller föreslår en omfördelning. Det finns alltså en risk för att vi får sammagamla sjukvård som vi har haft fidigare och inte uppnår den önskadeförändringen. Men förhoppningsvis kanske vi kan komma överens om detta inomnästa HS-utredning - det blir så vitt jag förstår HS 2000, Sjukvårdsminisferngav beskedet aft vi förmodligen kan vänta den första folkhälsorapporten ,Menar sjukvårdsministern därmed atf man fram till def årtalet också har deregister i primärvården som def talas om i propositionen? Det saknas ensådan statistikföring i den öppna sjukvården, och en sådanär heh nödvändig för att man skall kunna får en riktig statistik att byggafolkhälsorapporfer på, Jag är glad över att så stor majoritet av ledamöterna i utskottet stårbakom det som regeringen far upp i propositionen när det gäller nödvändighetenav att ha ett offensivt folkhälsoarbete. Det är ju bara som här ärtvivlande och talar om den överdrivna tilltron till detta. Men def är ju infeså, att detta skall hindra insatser på andra områden inom hälso- ochsjukvården. Det pågår en utbyggnad av primärvården,långtidsvården och psykiatrin, och vi arbetar för aft skapa öppnare vårdformerinom psykiatrin och bättre hemsjukvård. Detta ger ökade möjligheter aft ta handom patienter dels i öppenvården, dels i mer hemlika vårdformer. Jag tycker detär bra med en sådan inriktning och stöder den fullt. Jag tycker att def behöverfortsätta. Men det innebär ju infe att exempelvis den specialiserade vårdensroll kommer att minska, tvärtom. Jag anser def angeläget med en väl fungerandesådan vård både på länsplanef och på regionnivån, Def är också viktigt att defäven i fortsättningen ges möjligheter aff genom forskning och utvecklingtillföra sjukvården förbättrade metoder för diagnostik och för behandling. Detär också det som framhålls i propositionen. Jagsade fill aft jag har läst de moderata programmen. Här säger aft "de klart visar på den poHtik som vi vill genomföra". Mendet är ju def som så klart framgår av era program; aft det är ett annatsamhälle, eff annat sysfem som ni vill genomföra. Jag har respekt för atf nihar den synen. Men jag tror infe atf ni har svenska folket med er när ni villförändra inriktningen. Jag tycker det är rimligt att vi får föra en seriösdebatt här - efterlyser ju en seriös debatt. Jag för en seriösdebatt här, när jag säger aft jag vet vad står för, utvecklar vidare den syn har och den inriktning de vill hapå den allmänna sjukförsäkringen. Vi vet också att vill sänkasjukersättningen fill människorna i vårt land - om jag minns rätt är det 60 %sänkning . Vi har era förslag på bordet. Svenskafolket vet vad det är för politik som står för, I det val som vihar får människorna fa ställning: Är det ett samhälle av moderaternasmodell man vill ha eller är def ett välfärdssamhälle av den modeH somarbetarrörelsen gått i spetsen för och som stora grupper av det svenskasamhället också i andra organisafioner och på andra grunder så klart ställersig bakom? Beträffandede ekonomiska frågorna, vare sig def gäller 20, 23 eller 30 miljarder, beklagarIngemar när "statsrådet far upp de här hindren", IngemarEliasson tycker infe def är så väsenfligt atf vi kan betala de reformer som viföreslår. Ingengammal människa är betjänt av några folkpartistiska luftslott, där var och enfår ett eget rum. Vi måste betala de reformer som vi föreslår, och det är viberedda att göra. Men det krävs fid och ökade ekonomiska Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården möjligheter för kommuner och landsfing för att kunnagenomföra dessa reformer, blev tidigare uppiggad av aff fala om detegna rummet. Det tycker jag han skall fortsätta med. Han skulle känna sigstimulerad om statsrådet här förde en debatt om de här frågorna, om man fogställning för det enskHda rummet. Jag delfar gärna i den stimulansen till ,men för mig är det väsentligt att vi för en realistisk debatt. Talmannen anmälde aft och aff til protokollet få antecknat att de infe ägde rätt tillytterligare repliker. 19ULLA TILLÄNDER (c): Hälso- och sjukvårdslagen och den utredningsom föregick lagen fastslog i stor politisk enighet de enskilda landstingensansvar för hälso-och sjukvården, Hälso- och sjukvårdslagen slår också fasträtten fill vård på lika vHlkor för hela befolkningen, Lagen utgår frånpatientens rätt atf själv bestämma och kunna välja mellan alternativavårdformer. Respekten för patienten präglar hela lagen, Def kan dockkonstateras atf det är långt kvar innan vi har ett rättvist fördelat vårdutbudi hela landet. Att vid sjukdom ha goda möjligheter till en bra hälso- ochsjukvård är naturligtvis vikfigt för alla människor. Ansvaret för planeringenav def totala vårdutbudet åligger enHgt hälso- och sjukvårdslagen landstingen,I flera landsting har man också inrättat primärvårdsnämnder. Man menar aftmånga fördelar vinnes på detta sätt. Man får t, ex, ett ökat lokalt inflytandeoch en lokal förankring i verksamheten. Verksamheten blir också bättre lokaltanpassad. Avstånden blir kortare mellan allmänhet och politiskt vårdansvariga.Sysselsättningstillfällen sprids över hela länet, och vården kommer näramänniskorna. Vad gäller länssjukvården är det angeläget att på sammasätt som eff enigt landstingsförbund betona vaktslåendéf om de små sjukhusen. Till hälso- och sjukvården utgår ca avstatliga medel. Riksdagsbeslutet om en rättvisare fördelning av statens bidragfill hälso- och sjukvård är ett uttryck för att sjukvårdens kostnader inte kantillåtas stiga okontrollerat. Med ett sådant räftvisekrav vad gäller fördelningenav stafliga sjukvårdsresurser för ögonen, grundat på en känsla av solidaritetmellan människor i vårt land, framstår landets uppdelning i landsting somriyckef ändamålsenlig. Landstingen fungerar som en form för transferering av detillgängliga resurser som sjukvården i landet har efter demokratiskt fattadebeslut. Detta system ger förutsättningar för en rimlig fördelning av sjukvårdsresursernaöver landet. Förebyggande verksamheter har lång tradition i svensksjukvård. Tyngdpunkten i vårdorganisationen skall utgå från de förebyggandeinsatserna. Den medicinska verksamheten utvecklas kontinuerligt så att orsakertill ohälsa karfläggs och så att behandlingsmetoder för aft bota och lindrauppkomna sjukdomar förbättras. En kartläggning av olika hälsorisker ger kunskapersom naturligt leder fram till en behovsplanerad hälso- och sjukvårdsverksamhet.Det förebyggande arbetet är en uppgift infe enbart för sjukvården utan ocksåför folkrörelser och studieförbund, som har goda möjHgheter atf medverka tillattitydförändringar hos stora grupper av befolkningen. Uppfattningen att man hellre skall förekomma än förekommasoch aff man skall förebygga och uppbygga har blivit inte bara en inställningutan en attityd, en livsstil och en folkrörelse. Stora grupper av människorinser sambandet meHan en sundare livsstil, goda kostvanor och eff friskare liv.Det är naturligt att bruket av tobak och alkohol börjar ifrågasättas på effnytt sätt, utifrån ett nytt perspektiv. Motiveringen för att inskränka på ellerhelt och hållet avstå från bruket av tobak och alkohol har fått en merbiologisk-hygienisk karaktär jämfört med den tidigare tonvikten på moraliskaövertoner. De sociala aspekterna på spritmissbruk är naturligtvis fortfarandemycket starka. ges det uppgifter i pressen på antalet människor somdirekt eller indirekt drabbas av det socialt onda som alkoholmissbruk ofta gerupphov till. Def torde inte förfela sin verkan. Det fal som nämns, kanske 500000 människor, döljer så många problem, så mycken plåga för familjer, sorg ochoro för barn, så många brustna äktenskap och så stora sociala konsekvenser förså många inblandade att redan den kalla siffran på drabbade borde drabba mångasom en mur rakt över vägen. Därför är det glädjande att den insikten tycks bli alltmerallmän aft man inom vissa gränser kan påverka sitt eget fysiska välbefinnandegenom sina levnadsvanor i . Det är ett friskhetstecken att människor tar egnainifiativ, far sin framfid i egna händer, blir medvetna om sambandet mellan vadman äter, vad man är och vad man bHr, Aft människor har blivit medvetna ommöjligheterna aff påverka sin hälsa måste vara ett förhållande somförhoppningsvis kan bidra till atf sänka sjukvårdskostnaderna. En kvalificerad sjukvård och en kraftfull satsning påförebyggande insatser går hand i hand. Också på det här området är def viktigtmed forskning, och def har vi påpekat i vår motion, finansierasforskningsprojekt i huvudsak via medicinska forskningsrådet och delegationenför social forskning. Tyvärr hamnar ofta olika forskningsprojekt när detgäller förebyggande hälsovård mitt emeHan dessa forskningsrådskompetensområden. Till saken hör också att forskningen om förebyggandehälsovård ofta ställer krav på finansiering av projekt som löper över många år- kanske -medan dagens forskningsråd bara finansierar projekt somlöper under kort fid. Mot denna bakgrund är def nödvändigt atf skapa särskildafinansieringsformer för forskningsprojekt med inriktning på förebyggandehälsovård och primärvård. inställning till Dagmaröverenskommelsendikterades av en stark önskan att tillgodose både storstädernas ochlandsbygdens och glesbygdens behov av sjukvård. Det är inte svårt att peka utområden i vårt land där sjukvården, bl, a, på grund av läkarbrist, är och längehar varit under all kritik. Med kännedom om läget på många håll, där människorinte bara får Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården resa långt för atf träffaläkare utan också ständigt möter nya sådana - om nu inte läkartjänsten ärvakant - ter det sig i sådan situation groteskt att spela ut storstädernascityakufer mot glesbygden. Vi anser atf en sådan konfronfa-tionsbHd är pågränsen till verklighetsförfalskning. Vi vill ha både-och: läkare och sjukvårdbåde i storsfäderna och i glesbygd och i alla orter där emellan i en fallandeskala. Vivill också ha både privat och offenflig sjukvård. Vi anser aff de kompletterarvarandra och därför är nödvändiga. Blandningsförhållanden kan alltiddiskuteras, om man bara pragmatiskt ser fill utfallet av effektiv sjukvård. Detförutsätter naturligtvis aff man har möjlighet aff ändra påblandningsförhållandena mellan offentligt och privat och att man har överblicköver ekonomin, ger oss dessa två förutsättningar, att överblickaekonomin och att experimentera med blandningsförhållandena, är infetänkt som ett medel att t, ex, utestänga den privata delen, och naturHgtvisinte heller den offentliga. Däremot är reformen ett medel att experimentelltsöka sig fram till de bästa samarbefsformerna, något som vi också påpekar i vårmotion. Det är en laborafiv uppgift, men den förutsätter naturligtvis enideologisk fömtsäftningslöshet. Densom från början är bunden vid uppfattningen att sjukvården skall vara enbartoffenflig- punkt slut - har naturligtvis ingen chans aft komma fram till braresultat. Då förvanskar man tanken bakom , Om man t, ex, som i Malmösitter med högsta kostnader för sjukvården och ändå alltför ensidigtsatsat på det offentHga i sjukvården, är inte eft medel för aft skapabästa möjHga sjukvård inom givna ramar, utan man är då ute efter att skapa enideologiskt inriktad sjukvård som är bäst av andra skäl än aft den är effekfiv,billig och bra, som är bäst oberoende av om den är ineffektiv och dyr. Förvår del ser vi som ett medel att rättvist och solidariskt fördelaresurserna mellan landstingen, att göra en rimlig fördelning inom varjelandsfing för sig och aft fördela de ekonomiska resurserna mellan offentlig ochprivat sjukvård samt atf med hänsyn till allt snävare ekonomiska ramar söka sigfram till en sjukvård där man som bas har den offentliga sjukvården men som gerstörsta tänkbara utrymme för privata inslag, initiativ och företagande. För ossi är Dagmarreformen inte eff ideologiskt bygge på annat sätt än att denbygger på solidaritet, I övrigt är allt omprövningsbart, öppet och möjligt förexperiment. Därför skall man naturligtvis utvärdera resultatet efter en fid.Här kan man, om man så skulle vilja, både bygga om och bygga till, Ilandsting där icke-socialisfisk majoritet råder har befunnits vara ettutmärkt redskap för att skapa en ekonomiskt överblickbar, någorlunda rättvistfördelad sjukvård som producerats i effektiv symbios mellan privat ochoffentligt, kompletterande varandra men också konkurrerande med varandra, Deffungerar bra också i en hel del socialdemokrafiskt styrda landsfing, men tyvärrfinns def skönhetsfläckar, som jag nämnde. I en motion som behandlas i detta betänkande framhåller viktenav atf specialistkompetens i gynekologi finns inom primärvården.Utskottet understryker atf de kvinnor som så önskar bör ha möjlighet attkonsultera en gynekolog utan att först behöva gä fill en allmänläkare, RosaÖsth och har i ett särskilt yftrande påpekat att eftersom de härmöjligheterna varierar från landsting till landsting bör vikten av att def påalla håll finns specialistkompetens inom sjukvården understrykas - särskilt attdet finns sådan kompetens när det gäller kvinnor som vill anlita gynekolog. Jagyrkar bifall fill utskottets hemställan. Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården 20GUNNAR i (m): Redan vid remitteringen till socialutskottetav regeringens proposition 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvården i landet tillät jag mig göra några krifiska reflexioner. Jag följdesedan upp min kritik i vissa speciella hänseenden genom mofionerna1984/85:3141,3142 och 3143 liksom i den moderata kommitfémofionen 3152, De freförstnämnda motionerna har ännu ej utkommit i tryck,när vi nu skall gå fill beslut i frågan, och det är väl lönlöst aft här närmareredogöra för dem. har ju sedan åtskilliga år visat aft den inteintresserar sig särskilt mycket för hälso- och sjukvården i riket. Man harsuccessivt lyft över alltmer på andra huvudmän, och def är Landstingsförbundetsom styr sjukvården i landet. Men genom manövrerna kring generaldirekförsposfeni har även regeringen i handling, på ett utmanande om än intehelt ovänfat sätt, i detta Hksom i så många andra hänseenden demonstrerat sittförakt för sakkunskap, inom vikfiga samhällsområden. Kravet i min motion 3142om återskapande av en medicinalstyrelse som med kraft och sakkunskap - ochmedborgerligt förtroende - skulle kunna leda utvecklingen inom hälso- ochsjukvårdsområdet har genom def inträffade fått en ytterligare förstärktaktualitet. Jag vill därför först och främst yrka bifall fHl reservation 11 isocialutskottets betänkande nr 28 som banar väg för eff återställande avrespekten för sjukvårdens ledning i landet. Till detta vill jag också knyta ett par reflexioner. Menjag borde kanske först läsa upp något litet av vad jag skrev i den här motionensom man således ännu infe har fått fillgång fill: "Låt mig fastslå aft god hälsa visserligen gerpersonlig tillfredsställelse, ökar levnadens behag och minskar mängden obehagoch lidande samt ovälkomna avbrott i arbetslivet, men icke nödvändigtvisförsämrar personlighetsutvecklingen, 'självförverkligandet' eller framgången ilivet. En tillbakablick på framstående personligheter: polifiker, författareoch konstnärer ur gången tid och nutiden kan ge mängder av exempel på hur imånga fall medfödda eller förvärvade svagheter i stället varit en drivkraft förvederbörande att på andra områden i stället nå mästerskap. Nationer kan inteenbart utgöras av joggare. God hälsabygger mestadels pä följande förutsättningar: 1, goda arvsanlag, 2, sundalevnadsvanor. 3 Riktdagens protokoll 1984/85:165 Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården 3, bra normer och levnadsregler, 4, sunt förnuft, 5, bra familjeliv och 6, ett arbete som passar ensförutsättningar och 'läggning'. Dettavet i grunden alla människor. Svag eller dålig 'karaktär', dåliga vanor, dåligakamrater, ett trassligt familjeliv och svårigheter att finna- eller att finnasig i - ett arbete, som passar ens förutsättningar, kan i längden föröda ävenen från början god hälsa. Motsatt, kan gynnsamma faktorer i dessa hänseenden geäven den som på ett eller annat sätt föds med, eller drabbas av, handikappeller kronisk sjukdom en hygglig, innehållsrik eller t. o. m. spännandetillvaro. Atf underlätta detta senare är endast delvis en medicinsk uppgift,men väl så mycket en uppgift för uppfostrare, författare, skådespelare,religionsförkunnare, idealister, rättsvårdare och vanHga medborgare, däriblands. Det är däremot ingenting som en canceröst växande skara avutredare, expertgrupper och delegationer visat sig kunna göra något praktisktanvändbart åt utöver generella anvisningar som så snart de blir alltförspecifika mestadels också blir omstridda. Däremotslår sjukdom och död ofta blint. Mot möjligheten atf drabbas kan man endast iekonomisk mening försäkra sig. Av väsentlig betydelse för återvinnandet avhälsa eller arbetsförmåga är fillräcklig kapacitet, effektivitet, kvalitet ochberedskap inom akutsjukvården. Eft av ledmofiven i HS 90 och proposition 181 ärnedrustning av sådan sjukvård. Somjag nämnde i mitt anförande i har de statligaåtgärderna inom sjukvårdens område väsentligen medfört försämradkontinuitet i vården, vilket motverkar en strävan till bättre information ochstörre säkerhet." Densom på nära håll haft fillfälle atf följa anhörigas desperata ansträngningaratt finna en sjukhussäng åt en svårt sjuk familjemedlem vet atf def infe är"förebyggande av ohälsa" utan vården av svårt sjuka som utgörden allvarligaste brisfen i svensk sjukvård. Sjukvården tvingas på grund avbristande resurser ibland att visa upp en avvisande i stället för en välkomnandeattityd. Det skär oss i hjärtat att det har blivit så. Störningarnaav den svenska sjukvården, med dess uppenbara svårigheter att hanterakontinuiteten, inleddes med den famösa 7-kronorsreformen - nu en50-kronorsreform - koncipierad i hemlighet i detta samma somnu utmärkt sig genom att jaga bort en duktig läkare, med en uppriktig vilja attkomma till rätta med den svenska sjukvårdens omöjligaste arbetsuppgift, för atti stället ersätta henne med en som ingenting vet om detta verksamhetsområde. Med detta har jag gjort mig fill talesman för dem som vänfar på bårarnai korridorerna på våra sjukhus akutmottagningar. Det är infe flera glättade ochpåkostade vårdcentraler, öppna endast på dagfid, som vi bäst behöver utan efteffekfivt omhändertagande, alla dygnets fimmar, och kompetent, avdem som har drabbats av det akuta, det svåra och def allvarliga. Det är infefler landstingsråd och sjukvårdsadministraförer vi behöver utan bättre resurserför dem som står i akutmottagningarnas folkhav och skall ta hand om ochge en meningsfull och riktig vård åt behövande medborgare. Desom gör jobbet i sjukvården bör resa på sig och skaka av den överväxt av s. k.administratörer som - utan känsla för uppgiften - håller på att förstöra densvenska sjukvård som under århundraden byggts upp av svenska läkare och svensksjukvårdspersonal. fältrop må vara: "Proletärer ialla länder förenen er!". är def skäl för aHa dem som arbetar isvensk sjukvård att förena sig för de sjukas bästa. Dekan lämpligen samlas kring den stridbare medicinprofessorn i HarryBoström - själv sprungen ur stubbotan rot - som är den svenska medicinensfrämste talesman för en sjukvård som värnar om de svagaste och mest utsatta; deakut sjuka och de svårt sjuka, och som är beredd att göra detta - om så behövs- på bekostnad av det triviala och det ofarliga. Jag vet av mångårig erfarenhet att det inte behöver finnas någonmotsättning mellan god vetenskap och utvecklad teknik å ena sidan ochmänniskokännedom och psykologiskt handlag å den andra. Det är just ensammansmältning av dessa två element som är den övergripande principen i godläkarutbildning och läkarverksamhet. Jag vill därför också fill sist rikta migtill de medicinska ledarna på olika poster i vårt land, av vilka många i detrådande klimatet tagit sin tillflykt till vetenskapliga elfenbenstorn: Gå utpå fältet och slåss för alla deras rätt som vet vad ni kan och innerst innevill, men som utan er ledning känner sig rådvilla och övergivna. Tag upp denkastade handsken och driv inkompetensen på flykten! Med erfarenhet som läkare, ofta i sjukvårdens frontlinje, harjag inte kunnat undgå att bli beklämd vid läsningen av proposition 1984/85:181.Det är nog infe bara i som vi behöver kompetens; även isocialdepartementet skuHe det behöyas någon som verkligen vet vad def handlarom. Def är nu tyvärr alltför länge sedan den svenska sjukvården hade ensakkunnig och behjärtad talesman i landets regering, någon somsjukvårdspersonal av alla kategorier kunde identifiera sig med och kännasamhörighet med även om det skulle betyda skärpta krav på de enskildabefattningshavarna - bara dessa krav upplevdes som relevanta och i vårdens andaoch intresse.