prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:138 Vidremiss av skrivelse 1984185:202 1§ Justerades protokollet för . Tillkammarens ledamöter har utdelats en reviderad ärendeplan för behandling ikammaren av utskottsbetänkanden - , 3§ Vid remiss av skrivelse 1984/85:202 Föredrogsskrivelse 1984/85:202 om den offentliga sektorns förnyelse, Anf.2 (): Den skrivelse från regeringen om den offentliga sektoms förnyelse somkammaren nu har att remittera beslöts av regeringen . ,, höll regeringen en presskonferens därcivilminister presenterade regeringens program till förnyelse avden offentliga sektorn och begränsning av byråkratin. har riksdagenfått sväva i okunnighet om innehållet i detta regeringsprogram. Intresseraderiksdagsledamöter har efterlyst den här skrivelsen hos departementet.Det enda vi fått är några lösa papper som delades ut vid presskonferensen. Detär det enda som har fått ta del av, , , blir alltså den här skrivelsen tillgänglig förriksdagen. Det här, herr talman, är dess värre inte någon engångsföreteelse-det har hänt att har fått vänta i veckorpå förslag från regeringen som regeringen har offentliggjort innehållet i vidsärskilt anordnade presskonferenser. Ett exempel på sådant är regeringens Vidremiss av skrivelse 1984/85:202 proposition om barnomsorgen. haruppmärksamheten riktad på detta förhållande. Min uppfattning är att detta icke är en för riksdagengodtagbar ordning. bör få möjlighet att ta del av de förslag somregeringen lägger fram för som regeringen presenterar sinaförslag för pressen. Den här skrivelsen är nu inte en proposifion med förslag ivanlig ordning. Det är en skrivelse där ges möjlighet att fa del avvad departementschefen, i det här fallet civilminister , anfört.Den här formen av en skrivelse till är naturlig när regeringen villge en löpande redovisning. Det gäller t, ex, tillämpningen av Sydafrikalagen,Men en skrivelse av den här typen ger ju inte en möjlighet attreagera. Hur har regeringen tänkt sig att skall reagera påregeringens önskan att man skall ta del av vad departementschefen anför?Motionsrätten gäller inte en sådan här skrivelse. Oppositionen ges alltså intemöjlighet att ge uttryck för sin mening i form av en motion. Jag vet inte vilket motivet är för regeringen att läggafram förslaget i form av en skrivelse och inte i form av en proposifion. Är detså att man inte vill att oppositionspartierna skall få uttrycka sin reaktion?Är man rädd för att få en debatt om den offentliga sektorn, vilket ju en motioni utskottsbehandling och riksdagsbehandling i vanHg ordning skulle ha letttill? Det här är förvisso inte första gången som en regeringpresenterar förslag till förenklingar och förnyelse av den offentliga sektorn.Jag vill påminna om att folkpartiregeringen pä lade fram enproposition om åtgärder mot regleringar och onödig byråkrati med eft hundratalkonkreta förslag till avreglering. Regeringen omnämner över huvud taget intedetta i den aktuella skrivelsen. Hela frågan om företagens uppgiftslämnande,som var en stor diskussionspunkt , förbigås, Förenklingsarbefettog alltså infe sin början med den socialdemokratiska regeringens tillträde1982- tvärtom. När man studerar innehållet i detta dokument, får mankanske något av förklaringen till att regeringen har lagt fram det i form av enskrivelse, Def finns inga konkreta förslag. Regeringen har ingen substans isitt arbete när det gäller att skapa förenklingar och komma ifrån byråkratin.Sanningen, herr talman - och den bevisas av den här skrivelsen - är att regeringenstår tomhänt när det gäller förnyelse av den offentliga sektorn och åtgärdermot onödig byråkrati. 3 (): Jag vill i allt väsentligt instämma i vad harsagt. Regeringens skrivelse om den offentliga sektorns förnyelse har kommit till kammarens kännedom. Men den presenterades på en presskonferensför sedan. Det dröjsmålet är inte bara osedvanligt långt, utandet är enligt min mening också oförsvarligt. har rätt att få ta delav regeringens förslag när de presenteras, inte långt efteråt. Frågor som rörservice och valfrihet i den offentliga sektorn, medborgaren i centrum,regeringens förhållande fill sina myndigheter, arbetet inom de statliga myndigheterna,förhållandet stat-kommun, delaktighet i samhällsverksam- het - demokratisamt utveckling av den statHga personalpolitiken bör underställas riksdagensprövning och möjlighet ges för oppositionen att genom motioner få uttrycka sinasynpunkter. Attförslaget blivit en skrivelse kan, som sade, uppfattas som attregeringen är rädd för att få oppositionens synpunkter på förslaget. Det verkaråtminstone så. Men, herr talman, efter att i likhet med ha haftmöjlighet att ta del av förslaget har jag kommit till samma uppfattning somhan, nämligen att det inte är mycket att komma med. Därför framstår det kanskesom mer förklarligt att regeringen velat gömma förslaget i form av en skrivelse.Av regeringens beramade datapolitik återstår tydligen, i likhet med historienom hönan, knappt en fjäder i dagens läge. Anslagtid gymnasieskolor m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Skrivelse1984/85:202 hänvisades till finansutskottet, 4 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:208 fillkonstitutionsutskottet Beträffande detta ärende hade regeringen föreslagitatt skulle besluta att motionstiden förkortades . Kammarenbeslöt förkorta motionstiden till att utgå , 5 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1984/85:3196-3199 fillkonstitutionsutskottet 6 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden1984/85:31-34 betänkanden /85:39 och 40 Jordbruksutskottetsbetänkande /85:32 7 § Fortsattes behandlingen av utbildningsutskottetsbetänkanden / 85:18, 19 och 29 (forts, från prot. Anslagtill gymnasieskolor m. m. (forts, UbU 18) Anf.4 (): Gymnasieskolan har kommit att bli en skolform för nästan samtligaelever i en årskull. Den är på god väg att också den i likhet med grundskolanbli en skola för alla. Det innebär att den skall ge gymnasieutbildning tillelever med de mest skilda förutsättningar. Gymnasieskolan måste då kunna gesfimulans och studiemotivation åt samfliga elever i en årskull - såväl Anslag tid gymnasieskolor m. m. åt de teoretiskt eller praktiskt studieinriktade elevernasom åt de elever som är skoltrötta eller mindre motiverade för fortsattutbildning. Just nu pågår en intensiv försöksverksamhet inom ramen förreformeringen av gymnasieskolan. Innan beslut fattas skall en noggrannutvärdering göras så att ett omfattande beslutsunderlag föreligger. Gymnasieskolan måste bli mer flexibel än . Det ärinte minst vikfigt om man i prakfiken vill göra det möjligt med både varvad ochåterkommande utbildning. Mot bakgrund av den snabba kunskapsutvecklingen påarbetsmarknaden kommer det att bli nödvändigt att kunna erbjuda ett alltvidare fält av kompletteringsutbildning. Det kursrelaterade betygssystem som diskuterades igymnasieutredningen fillsammans med ett system med grund- och filläggskurseranser vi vara intressanta förslag att vidareutveckla. Det är dock angeläget att förändringar inte stannar vidorganisatoriska reformer. Också det inre arbetet behöver utvecklas:arbetsformer, möjligheter till fördjupat samarbete mellan teoretiskt ochprakfiskt inriktade linjer etc. Framför allt är def viktigt att gymnasieskolan kanförmedla goda kunskaper, såväl teoretiskt som prakfiskt, till eleverna. Till utbildningsutskottets betänkande 18, som vi nu återupptarbehandlingen av, har fogats en lång rad reservafioner. Jag ber, herr talman,att härmed få yrka bifaH till de reservationer som har underskrivits med mittnamn, och dem kommer jag nu något atf kommentera. Då det gäller fördelningen av de knappa resurser som vihar till förfogande har vi från sida prioriterat ungdomarna i16-17-årsåldern, För att bereda rum för så många som möjligt av dessa igymnasieskolan föreslår vi en utökning av antalet platser med ytterligare 2 000utöver regeringens förslag, I fråga om lärlingsutbildningen anser vi atfträngseln inte är så stor på det området att något fak över huvud taget behöversättas. Däremot bör ett nytt bidragssystem för lärlingsutbildningen införas.Systemet skall sträcka sig över alla tre åren av utbildningen, menersättningen skall successivt trappas ned. Lärlingsutbildningen bör också kunnagälla som alternativ till gymnasieutbildningen. Det är oroande att särskilt den naturvetenskapliga linjenhar svårt att attrahera elever som fullföljer utbildningen. Från folkpartietföreslår vi därför att regeringen ger i uppdrag att läggafram förslag till åtgärder för att stärka den linjen. Ett sätt, menar vi, voreatt höja betygsmedelvärdet ytterligare, från 3,3 till 3,5, har det varit möjligt att göravissa fimplanejämk-ningar på gymnasiet för de elever som är specielltintresserade av idrott. Vi folkpartister anser detta vara alldeles riktigt ochser gärna en vidgning av den verksamheten. Men vi tycker också att elever medandra specialintressen, som t, ex, språk eller matematik, skall ha sammamöjligheter. Vi har lagt fram en motion i den riktningen, och vi har ocksåföljt upp den med en reservation. Organisationenav den pedagogiska ledningen vid en skola är väsentlig för skolans möjligheter attfungera väl. Vi i tycker att detta är så viktigt atf börfå ta ställning till frågan om en lägsta nivå på det området, Idetta sammanhang vill jag också framhålla vikten av att tjänsterna somhuvudlärare och institutionsföreståndare behålls inom gymnasieskolan. Deuppgifter i fråga om handledning av yngre kolleger och vård av många gångerömtålig och dyrbar utrustning som handhas av innehavarna av dessatjänster, måste ju på något sätt av. Då finns det ingen anledning attslå sönder ett rådande system för atf introducera ett annat. Det skapar baraförvirring. Tillsist, herr talman, vill jag säga att vi i håller fast vid vår gamlaståndpunkt beträffande statsbidraget till de enskilda skolorna , gymnasium och . Vi anseratt dessa bör ha statsbidrag och att de beslut i motsatt riktning som fattadesförra året bör upphävas. Anslagtid gymnasieskolor m. m. Anf.5 (vpk): Jag vill helt kort ta upp några av de förslag som vänsterpartietkommunisterna framställt i den partimofion som behandlar gymnasieskolan.. Viinleder vår motion med att konstatera att skolplikten om inte formellt sådock reellt omfattar , att gymnasieskolan utgör en förlängning av dennioåriga skolplikten och att det avgörande skälet till att def blivit på dettasätt är atf def inte finns någon arbetsmarknad för de ungdomar som lämnargrundskolan. Rationalisering,automatisering och införande av ny teknik har genomförts för att ökakapitalets vinst. Samhället har, utan att kritiskt pröva om det har varitnödvändigt på alla områden, i stort sett anpassat sig till denna utveckling,vilket kraffigt reducerar våra ungdomars möjligheter till arbete eftergenomgången grundskola. Vivet atf många ungdomar efter sina i inget högre önskar änatt få ett jobb. Att tvinga in dessa ungdomar i gymnasiet ger i de flesta fallett dåligt resultat, något som i sin fur kan vara direkt nedbrytande för deungas självkänsla. Detborde enligt vår mening vara möjligt att bortse från de s. k.marknadskrafternas behov och pröva om det inte finns samhälleliga områden därungdomar kunde få ett jobb efter . I motionen föreslår vi därför ensamhällsplan för jobb efter årskurs 9 för att tillmötesgå kraven på störrefrihet att välja mellan arbete och utbildning och på att det skall gesmöjlighet fill återkommande utbildning. Det är krav som för övrigt helaarbetarrörelsen starkt förde fram och i början på 1970-talet.Vi inom vpk anser det vara fullt giltiga krav även , som ungdomar skall harätt att ställa. Likaviktigt som det är att de ungdomar som vill jobba ges möjlighet till ett arbeteär det atf alla de som vill fortsätta i gymnasieskolan också får göra det. Föratt åtminstone hålla den grundläggande rätten till utbildning vid liv krävsytterligare platser för intagning till gymnasieskolan. Anslag tdl gymnasieskolor m. m. rör def sig om 3 000 fler platser än vad regeringenföreslår. Av dessa 3 000 platser anser vi att 60 bör användas för utbyggnad avmusiklinjen vid gymnasieskolan. Vi beräknar kostnaderna för en sådandimensioneringsökning till 30 milj. kr. Med vårt förslag bör antalet intägningsplatser räcka tillalla ungdomar som vill studera på gymnasiet. Vi föreslår därför att enbetygsfri intagning till gymnasieskolan införs fr.o.m. . De förslag till full elevfäckning och en betygsfriintagning som vi framställt kräver i sin fur atf det ställs särskildapedagogiska och metodiska krav på undervisningen i gymnasieskolan. Vi föreslårdärför vissa försfärkningsåtgär-der i förhållande fill regeringens förslag ibudgetpropositionen. Vi anser att den ökade tillgång på lärare som finnsmåste utnyttjas. En fofalkalkyl bör göras över de kostnader som uppstår förstat och kommun om lärare går arbetslösa i stället för atf göra en församhället värdefull insats genom att utföra de uppgifter som de är utbildadeför. En sådan samhällskostnadskalkyl bör beakta de investeringar som bådesamhället och de studerande själva redan har gjort i utbildningen. Inte ens kravet på en samhällskostnadskalkyl villmajoriteten i utbildningsutskottet biträda. Samhället har ändå lagt nedkapital på utbildningsområdet i form av studiemedel till dem som på högskolahar läst till lärare, i form av pengar till högskolebyggnader, i form av lönertill lärare på högskolan, i form av arbetslöshetsersättning till arbetslösalärare och, till så sent som , i form av statsbidrag tillrenovering av skolbyggnader. Vore det infe bättre att ta till vara lärarnaskunskap i skolan i stället för att låta dem t. ex. gå och kratta löv i någonstadsträdgård? En vikfig åtgärd för att stärka undervisningen är att sefill att lärarna inte behöver undervisa i alltför stora grupper och atteleverna får mer individuell lärarhandledning. Detta kan man åstadkomma genomatt angripa systemet med de s. k. timreduktionerna, som gäller sedan den 1 juli1984. Systemet innebär att eleverna får mindre undervisning, vilket är lika medsänkt kunskapsstandard. Dessutom slår systemet mycket hårt mot glesbygdsskolorna.I dessa skolor har man ofta problem med att fylla undervisningsgrupperna. Detimreduktioner som införts på förslag av regeringen innebär attgymnasieeleverna i glesbygd får minskade valmöjligheter och försämradundervisning i "smala" ämnen. Detta är något som rimmar illa med detfaktum att alla riksdagspartier har förbundit sig att verka för ett enhetligtoch likvärdigt skolsystem. Ett sådant innebär att alla barn i skall harätt fill en enhetlig utbildning, oavsett var de bor i landet, oavsett om de ärpojkar eller flickor och oberoende av föräldrarnas inkomst. Så är det infe . För att ta bort de negativa effekterna av det utvidgadesystemet med timredukfioner bör enligt vpk:s förslag anslaget till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor tillföras ytterHgare 115 milj. kr. Synen på utbildning som en investering för framtideninnebär att krav måste ställas på en god undervisningskvalitet, något som delärarlösa lektionerna starkt har undergrävt. Därför måste dessa fas bort. Ochde måste tas bort i realiteten, infe genom krumbukter som t. ex. att införaförändrad periodicitetnär det gäller utbetalning av statsbidrag till skolan, så att staten gör vissaräntevinster medan de ränteintäkter som kommunerna tidigare hade bortfaller. Vi anser inte att våra krav när det gäller de åtgärder viföreslagit fillgodoses genom den omfördelning inom anslagsposten som utskottethänvisar fill. Enligt vår mening behövs det "färska pengar".Investering i utbildning är investering för framtiden. Vi måste någon gångsluta upp med att föra upp kostnader för utbildning på konsumtionskonfot. Låtoss i stället föra upp kostnaderna för utbildning i grundskola ochgymnasieskola på investeringskontot! När skall utbildningspoHtiker lära sigdetta i praktiken och inte bara stå och tala om det här i talarstol? Vi är alltså inte överens med regeringen om hurborttagandet av de lärarlösa lektionerna skall finansieras. Vi anser att nyamedel måste filiföras. Vi har beräknat kostnaderna för genomförandet av våraförslag fill 72 milj. kr. Samtliga våra förslag har avstyrkts av utskottsmajorifeten.Jag vill därför, herr talman, yrka bifall till de reservationer tillbetänkandet som undertecknats av mig. Anslag tid gymnasieskolor m. m. 6LARS (): När vi nu behandlar anslaget fillgymnasieskolan för det kommande budgetåret och därmed sammanhängande frågorfinns det skäl att erinra om två beslut av principiell karaktär rörandegymnasieskolan som fattade under föregående , Def första beslutet handlade om gymnasieskolan iutveckling och innebär att den försöksverksamhet som pågår ute i våragymnasieskolor skall syfta till att bilda underlag för den reformering somsedan skall genomföras. Såsom uttalades i samband med beslutet är det här infebara fråga om eventuella påbyggnadsutbildningar, utan det handlar också om hurskolan internt skall fungera. Den skall alltså anpassas till de nya krav somsamhället och näringslivet ställer, Def andra beslutet av principiell vikt varställningstagandet att prioritera 16-17-åringarna vid tillträde tillgymnasieskolan, är det första gången som detta gäller, och viförutsätter att dessa ungdomar ges förtur bland de sökande. Gymnasieskolan ären frivillig skolform. Denna regel kvarstår, och den innebär att ungdomarnasjälva avgör om de vill söka fill gymnasieskolan. Med hänsyn till de nuvarandesvårigheterna för ungdomar att erhålla arbete, beroende på dels ungdomarnasålder efter avslutad grundskola, dels näringslivets krav på utbildning eftergrundskolan för att man skall kunna erbjuda anställning, är det naturligt atfalla ungdomar som vill skall få möjlighet fill utbildning efter grundskolan.Dimensioneringen av gymnasieskolan bygger på detta och är för budgetåret1985/86 den största någonsin i relation till ungdomsgruppen. Statsrådetföreslår en ökning av antalet platser, vilket också tillstyrks avutskottsmajorifeten. Dimensioneringen motsvarar av årskullen16-åringar, innebär självfallet atf alla ungdomar skall kunna komma in pågymnasieskolan, eftersom priorite- Anslag tid gymnasieskolor m. m. ringen gäller 16-17-åringar, kommer det atffinnas utrymme även för äldre sökande. Utifrån de synpunkterna tillstyrkerutskottet att man gör denna höga prioritering. Men det är självfallet synnerligen vikfigt atf de kursersom är utlagda på olika platser utnyttjas fill fullo. Detta måste bevakas avlänsskolnämnderna, som i samråd med skolstyrelserna skall se fill att åtgärdervidtas så atf alla platser kan utnyttjas. Särskilda resurser måste också sättas in inomgymnasieskolan, riktade mot de elever som har särskilda behov, både för attförhindra avhopp och för att medverka till att ungdomarna kan genomföra denutbildning som de har påbörjat. Vi föreslår därför på denna punkt att man görsärskilda insatser för att stödja och hjälpa ungdomarna så att de kan slutförasin utbildning. När det gäller dimensioneringen är def liksomtidigare år så att , folkparfiet och vpk har föreslagit ytterligareutökning. Det spelar kanske ingen roll vilken dimensionering vi föreslår - dekommer ändå att lägga sina förslag en bit över. När man granskar de förslag somföreligger finner man att de ligger precis lagom över vad de föreslog förraåret. Det är självklart att man önskar att kunna besluta om dendimensionering man skall ha, och den princip som antog ,atf beslut om dimensioneringen skall fattas året innan, ligger fortfarandefast. Vi har emellerfid ansett skäl föreligga att göra den nu föreslagnaökningen inte minst med hänsyn tiH att det är första gången som man prioriterar16-17-åringar, tror att den anpassning som är gjord innebär att i principalla som söker kommer in. Ungdomarna kommer alltså att kunna erhålla platser igymnasieskolan. Vår uppfattning är att fördelningen mellan sekforsramarnainfe bara skall ske efter ungdomarnas önskemål utan också baseras påkommunernas förutsättningar och arbetsmarknadens behov. På denna punkt har vien principiellt annan syn än den som företräder. Det har visat sig-det har vi diskuterat - att det inte är möjligt atf göra endimensionering enbart efter ungdomarnas intresse. Om man gjorde det skulle helaplaneringssystemet rasa ihop. Dessutom måste man medverka till att upplysaungdomarna om och se till att de söker utbildning riktad mot de områden där vivet att def föreligger brist på utbildad arbetskraft. reservationer om en hårdare styrning fillvissa linjer är en medveten centralisering, som klart strider mot våruppfattning att skall fastställa sektorsramarna, medanlänsskolnämnderna, efter överläggningar med kommunerna, skall göra en fördelningpå olika utbildningslinjer. Vi avstyrker också reservation om avslag påregeringens förslag om atf erhålla bemyndigande att få utöka totalramen, omdetta bedöms nödvändigt av arbetsmarknadsskäl. Det rör sig här om eft försökfrån sida att begränsa regeringens möjligheter till handlingsfrihetatf, om så behövs, vidta åtgärder. Medel för denna utökning måste ändock anslåsav , varför det bara är fråga om ett slag i luften från moderaternassida. Beträffande vpk:s förslag om ett garanterat arbete eftergrundskolan vill jag säga att def nuvarande systemet med ungdomsplatser ochkommunernas uppföljningsansvarju i verkligheten innebär att man garanterar alla 16-17-åringar som slutargrundskolan antingen rätt fill utbildning genom den prioritering som skereller rätt till en ungdomsplats, Vpk:s förslag på denna punkt är alltsåtillgodosett, varför det infe finns något skäl att göra en ytterligaremarkering. När det sedan gäller lärlingsutbildningen är att märka attskillnaderna kvarstår mellan utskottsmajorifeten och de tre borgerligapartierna. Deras reservationer om utökning av platsantalet är enbart ett slag iluffen, eftersom regeringen har möjlighet att om så behövs utöka ramen. Det börockså framhållas att den av fastställda ramen aldrig har använts,trots att stimulansbidrag har utgått. Det är därför inte meningsfullt att nubesluta om stimulansbidrag. Det går ju atf återkomma, om det finns skäl fördetta. De gjorda erfarenheterna visar emellertid att det inte är någonidé att öka ramen för lärlingsutbildningen. Det behövs andra insatser för atffå fram platser. När det gäller lärlingsutbildningen i övrigt vidhållerutskottsmajoriteten sin uppfattning att utbildningen skall vara ett komplementoch inte ett alternativ fill annan gymnasieutbildning. Beträffande förslagetoch motiveringen för avslag på reservationen framförs samma skäl som tidigare.Vi har ytterligare stärkts i vår uppfattning att ungdomarna bör ha rätt fill enbra och bred utbildning. Men det kan inte erbjudas någon bred utbildning genomlärlingsutbildning. Denna blir klart inriktad mot def enskilda företaget ochger inte möjlighet att utan vidare söka in på högskola, I botfen ligger moderaternasförslag om att huvuddelen av den yrkesinriktade utbildningen skall föras frångymnasieskolan ut i företagen. Det är att beklaga att och centernär på väg mot att acceptera detta förslag. När man vill göralärlingsutbildningen fill eft alternativ, har man gått halvvägs,vilket vi tycker är beklagligt. Detta innebär att vill sortera utden yrkesinriktade utbildningen och förlägga den till företagen. Man vill intege denna utbildning samma värde som annan utbildning och man vill inte fillåtade ungdomar som har intresse och fallenhet för yrkesinriktad utbildning att fåchansen till en utbildning av samma värde som den teoretiska. Detta liggeremellerfid i linje med inställning atf man bör sortera ut de yrkesinriktadeutbildningarna. Även när def gäller nian i har man föreslagit ensortering av ungdomarna. När det gäller översynen av gymnasieskolans framfidaplaneringssystem vill utskottsmajoriteten framhålla i ett tillkännagivande fillregeringen att ambitionen om rätt till gymnasieutbildning i princip bör gällaäven ungdomar upp till , I denna bedömning är det naturligt att desamhälleliga resurser som används för sysselsättningsskapande åtgärder fördessa ungdomar vägs in vid finansieringen till en ökad omfattning avgymnasieskolan.