prot · G80976 · 1984-12-31 00:00:00 — blir det SIDA somslår för huvudparten av kostnaderna. Det har ingen betydelse för dem det gäller-huvudsaken är att de får möjlighet att delta. kommer att ställas till förfogande för de organisationersom inte ingår i . Jag har funderat över vilkaorganisationer det kan vara som slår utanför och som kan ha intresse av 12 att delta. Jag noterar attinvandrarkvinnornas organisation tillhör dem. förutsätter då att detbidrag som kommer att gå till dessa organisationer blir av den storleken attdet inte bara läcker resekostnaderna ulan också ger möjlighet till uppehälle.Det är kanske de organisationer som slår utanför som har allra svårast attklara den ekonomiska påfrestning som ett deltagande innebär. Jagnoterar också att statsrådet delar min positiva uppfattning om Forum. Jag hadetillfälle att följa på ganska nära håll i ochupplevde att den hade en stor funktion alt fylla, både för idéspridning och förproblemanalys men inte minst för alt ge möjlighet till den kvinnogemenskap ochkvinnosolidaritet som kanske är allra viktigast i detta sammanhang och som delfinns mindre möjligheter all få utrymme för inom den mer byråkratiskaFN-konferensen. Jagvill sluta med att önska statsrådet lycka lill i arbetet för och under konferensen. Jag tackar särskilt för denna lyckönskan. Liksom är jagmyckel angelägen om att just kvinnoorganisationerna får spela en roll i dettasammanhang. Del lärde jag mig bl. a. genom deltagandet i Mexicokonferensen1975. Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1984/85:360 om lokalredaktioner har frågat mig om jag är beredd att medverka lillall lokalradions nät av redaktioner kan upprätthållas. Jagvill inledningsvis påminna om de regler som gäller för verksamheten inomSveriges , nämligen alt fördelningen av medel mellanprogrambolagen fastställs av moderbolaget. Vid denna fördelning skallnaturligtvis de riktlinjer som fastställt följas. Ansvaret för utformningenav verksamheten vilar sedan på de olika programföretagen. Regeringoch riksdag har alltså ingen möjlighet att delaljstyra medelsanvändningen. Närdet gäller lokalradion finns del anledning alt konstatera att man lyckatsgenomföra en långtgående decentralisering. Utöver de 24 huvudredaktionerna harlokalradion 44 lokalredaktioner. Vid avtalsperiodens början 1978 varantalet lokalredaktioner 29. Denedskärningar som diskuteras inom koncernen är följden av att riksdagenbeslutat all en besparing på 50 milj. kr. skall fördelas på samfiiga bolag (prop. 1983/84:40, bil. 6, KrU 8, rskr. 90).Samtidigt skall lokalradion genomföra en årlig rationalisering. Vissa nedskärningarkan alltså bli nödvändiga om intentioner skall kunna Hur nedskärningarna skall fördelas mellan deolika bolagen beslutas inom koncernen. 22 Tredje vice talman (): Vi är alla överens om att huvudmålsättningenmed lokalradion var alt den skulle vara lokall förankrad genom ell nät avlokalradiostationer. Statsrådet företrädare skreven proposition 1975 som jag skall läsa upp två citat från: "De lokala radiostationerna föreslås få lill uppgiftatt genom självständigt redaktionellt arbete spegla bl. a. de lokalasamhällsfrågorna och därvid ge enskilda medborgare samt olika grupper ochföreträdare för olika intressen möjlighet att komma till tals." "För lokalradion, som måste eftersträva en bred lokalförankring för att kunna utvecklas till ell språkrör för många människor inomsändningsområ-det, är det nödvändigt att bygga upp täta och regelbundnakontakter méd publiken." Méd anledning av denna fråga har jag gått igenom en delhandlingar angående lokalradion, och jag har överraskats av hur entydigt allautgår ifrån alt det skall finnas elt lokall nät av lokalredaktioner. Man pekarpå penningbristen, somhargjort att man inte har kunnat bygga uti den takt manhar velat från lokalradions sida. Delta påpekas i anslagsframställningar årefter år. Man säger att man har utvecklat den mobila utrustningen. "Men enökad rörlighet förmår inte alt helt uppväga avsaknaden av strategiskt placeradelokalredaktioner." Man har alltså en entydig uppfattning attlokalradioredaklionerna är precis vad vi syftade till när vi fattade beslut omlokalradion. Jag tycker alt det är myckel beklagligt all vi nu är i ettläge med hot om nedläggningar. Jag tackar för svaret. Jag förstår att statsrådet menaralt denna fråga är en familjeangelägenhel inom den stora radiofamiljen. Men jaghade faktiskt trott, mot den bakgrund som jag har tecknat här av de riktlinjersom drogs upp av statsrådet företrädare och som det råderfullständig enighet om, att statsrådet skulle ha kunnat ge någon meningsyttringi fråga om sin egen bedömning av ett tätt lokalradionäl. En mening i svaretlyder: "Vid denna fördelning skall naturligtvis de riktlinjer somriksdagen fastställt följas." Får jag ändå tolka svaret så pass positivtall statsrådet är beredd att bekräfta att även han har samma inställning närdet gäller betydelsen av lokalradioredaktionerna? Låt mig understryka den betydelse som jagtillmäter lokalradion och dess många redaktioner. Tredje vice talmannen användeformuleringen all detta är en familjeangelägenhel. Det är klart att delformellt sett är så, vilket jag tvingats hänvisa lill i mitt svar. ärju angelägenheter i hög grad en offentlig familjeangeläghet,vilket visas av en rad debatter som förspå många olika ställen. Då kan del finnas skäl att påminna om att Nr 76 Om väderleksrapporteringen i TV antaletlokalredaktioner faktiskt har byggts ut i betydande omfattning. När det sedan gäller den framlida dimensionen får vitillfälle att i den särskilda parlamentariska beredning som just har inlettsitt arbete pröva även den frågan. Vi får alltså möjlighet att återkomma idelta stycke. Den nedskärning som radion nu utsätts för är ell resultatav elt riksdagsbeslut, som på den punkten i varje fall korrigerade regeringensproposition - regeringen hade med sin proposition som lades fram förra höstenandra avsikter än all 50 miljoner skulle fördelas över hela radiokoncernen. 24 Tredje vice talman (): Del är riktigt att antalet lokalredaktionerhar byggts ut från 29 till 44. Det är också riktigt att lokalradion själv hademålsättningen alt ha 80 lokalredaktioner - det framgår avlokalradions anslagsframställningar. På grund av brist på penningmedel harutbyggnaden inte skett i den takt lokalradion tänkt sig. Utöver den lokala kontakten när del gällernyhetsförmedling har jag i min fråga pekat på lokalradions betydelse vidkatastroftillfällen. Jag har pekat på del konkreta exemplet från , därlokalradion gjorde en jätteinsats. Vi kan peka på östra , som hardrabbats av snöstormar, då det har varit till stor nytta för lokalbefolkningenatt lokalradion har kunnat skicka meddelanden. Jag tror all vi är helt överensom delta. Jag är tacksam för den här kompletteringen som statsrådetgjort. Jag tycker att den var mer positiv än del skrivna svaret, och jag troratt vi är överens. Det innebär att detta är en penningfråga. Både statsrådetoch många andra vet säkert all denna fråga just nu behandlas i utskottet. Delhar också väckts motioner, bl. a. från vårt håll, om alt man skall skjutabesparingsförslaget på 50 miljoner på framliden. Jag tror all del vore riktigtalt göra del, och jag hoppas alt utskottet skall finna en lösning på deltafinansieringsproblem på ett sådant sätt att lokalradion inte har dettabesparingsförslag hängande över sig ulan att vi får behålla det nät som vi nuhar och eventuellt bygga ut det. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1984/85:363 om väderleksrapporteringen i TV har frågat mig om jag ärberedd all medverka lill alt väderleksrapporteringen i TV på nytt sänds frånNorrköping och om jag är beredd all ta initiativ som ger oss bättreväderleksprognoser. Dessa frågor avgörs inte av regeringen. Radiosprogramförelag har i uppdrag att förmedla nyheter och information tillallmänheten. Allmänna riktlinjer för verksamheten finns i radiolagen och iavtalet mellan Om väderleksrapporteringen i TV Hur denna informationskall utformas är TV-företagels ansvar inom ramen för de medel som står tillförfogande. Regeringen bör alltså inte ingripa i denna fråga. Ensakupplysning som kan vara av intresse vill jag dock lämna. Enligt vad jagerfarit har ingen förändring skett när del gäller underlaget förväderleksrapporterna. Detta fillhandahålls även av i Norrköping.Rapporterna läses dock upp i Stockholmsstudion. 26 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Även om statsrådet av formella skäl har varit förhindradalt lämna ell klart och entydigt svar på min fråga, tror jag att det ärnödvändigt att televisionens verksamhet, och framför alll servicen tillallmänheten, diskuteras i . Under 1970-talels första hälft utlokaliserades statligverksamhet till . Statsmakten ville förbättra sysselsättningsläget istaden efter omfattande och besvärliga industrinedläggningar. Så kom tillNorrköping 1975, och man började sända väderrapporterna i radio och TV frånNorrköping. Trots att väderinformalionen fungerade bra och trots att SMHLsledning ansåg att verksamheten borde vara kvar i flyttadesrapporteringen till . Nämnas bör alt detta byråkratiska beslut - jagtror att del var elt sådant - att flytta väderleksrapporteringen frånNorrköping till minskar, om än marginellt, effekterna avutlokaliseringen på 1970-lalet. Det förhållandel all väderrapporteringen i harförsämrats har självfallet inga geografiska aspekter. Del har inte medsändningsorten att göra. Jag vill emellertid varna för en situation därtelevisionen försämrar servicen gentemot allmänheten. Det finns en tendens tilldet både i och utomlands. I är och grannar. Därfinns, som statsrådet säger, underlaget för väderrapporterna ochsändningsmöjligheterna är goda. Vill man ge allmänheten senaste nytt påväderområdet, måste väderrapporterna sändas från . Och sänder man demdärifrån kan man använda alla de tekniska resurser som finns på , och delkan man inte göra fullt ut i dagens situation. har fått statliga pengar för att utveckla en regionalväderlekstjänst på hög teknisk nivå. Även detta talar för att väderrapporternai framliden skall sändas från . Utvecklingsarbetet kommer nämligenatt ge resurser och kunskaper som möjliggör en bättre riksrapportering. Det fanns, fru talman, aldrig någrahållbara skäl för att fiylta väderrappor-leringen från tillStockholm, och kan man sakta men säkert se följderna av ell dåligt beslut.Allmänheten riskerar att inte få senaste nytt på väderområdet via televisionen. Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. har ingående argumenteratför en annan organisation än den nuvarande när det gäller väderrapporteringen iradio och TV. Jag har i mitt svar redovisat varför regeringen inte kan ingripa.Jag skall avslå från alt delta i sakdiskussionen. Jag hoppas att ChristerNilsson känner alt han har fått möjlighet all föra ul sin argumentering genomatt ställa den här frågan. Jag vill inte bedöma huruvida väderrapporieringen harförsämrats i radio och TV. För egen del har jag bara de senaste dagarnakonstaterat alt vädret har försämrats - men del har inte med lokaliseringen attgöra. Om planerad försöksverksamhet med kabel-TV 28 (): Jag uppfattar repliken som ganska positiv ochutgår nu från alt ansvariga byråkrater och styrelsen på funderarpå om man skall ha en bättre väderrapporlering i TV och om man inte då på nyttmåste sända från . Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1984/85:366 om planerad försöksverksamhet med kabel-TV har frågat mig vad jag avseralt göra med anledning av planer all utvidga denförsöksverksamhet med kabel-TV som pågår inom delar av till att nåalla i kommunen. Den försöksverksamhet med lokal programverksamhet ikabelnät som bedrivs av Stiftelsen sker efter beslut avSveriges . Enligt uppgifter som jag har fått innebär TV-bolagelsbeslut alt Visions sändningar får ske inom kabelnät i . Hurmånga hushåll som kan nås inom kommunen begränsas alltså inte avtillståndsbeslulets utformning utan bestäms helt av kabelnätsutbyggnadensomfattning. Enligt uppgift från var vid del senaste 2 220hushåll samt ett antal institutioner anslutna. Stiftelsen har hos ansökt omtillstånd alt sända den lokala kanalen över etern. Enligt ansökningen avsersfiflelsen att först sända signalen okrypterad så att allmänheten kan la emotden utan kostnad. planerar man all kryptera signalen ochsamtidigt ta ul en avgift för de hushåll som vill se programmen. Det är ont om frekvenser för etersändning av TV-program.För vårt land kommer det att vara möjligt alt anordna etersändningar avytterligare två, i huvudsak rikstäckande, TV-kanaler. Användningen av dettasändningsul-rymme och andra viktiga massmediepolitiska frågor bör diskuterassamlat. Regeringen har avslagit ansökningen frånsfiflelsen Vision. 2 protokoll 1984/85:76-77 Om planerad försöksverksamhet med kabel-TV 30 (): Jag tackar,statsrådet för svaret. För anhängare och vänner av lokal-TV innebär svaret elttråkigt besked. lokala kabel-TV har varit i gång sedan årsskiftet1983-1984, som ett ITV-projekt med begränsad räckvidd, sedanhösten 1984 i ett kabelnät med ungefär 2 500 hushåll i anslutna. Jag vill påstå att Vision är en del avfolkrörelseverksamhelen i . Vision ägs av en stiftelse, varsstiftare är bl. a. ABF, kommunala bostadsbolaget. , , , de lokala tidningarna ,och av olika kulörer. Elt av syftena med kabel-TV-försöket i är allutröna förutsättningarna för lokal-TV - dels intresset hostittarna för lokala program, dels hushållens benägenhet att betala avgift inågon form för lokala program på det här området. De 2 500 anslutna hushållenanser stiftelsen vara ell alltför ringa antal för att ge bedömningsunderlag.Däremot skulle en etersänd Vision förändra bilden radikalt. Den lokalakanalen skulle nå samtliga kommuninvånare, ca 120 000 människor, och därmed geelt klart besked om viljan att betala för sådana program. Redan när den eterburiia lokala TV-kanalen introducerasskulle huvudmännen vara beredda alt göra klart för tittarna att den friatillgängligheten är tidsbegränsad. Styrelsens bedömning är att den friaperioden bör omfatta . Undersökningsresultatet skulle komma allställas lill allmänhetens och därmed även till berörda politiska instansers förfogande. Vision är enligt vad jag har erfarit och kunnatinhämta del enda fullskaliga lokal-TV-försöket i . Det borde därför varaav intresse för fler än stiftelsen - även kulturministern - att få enverklighetsförankrad mätning av intresset för sådana lokal-TV-program. Jag villavslutningsvis fråga statsrådet : Anser inte statsrådet atten utvidgad försöksverksamhet av den art som har planerats i vore lillgagn för en framtida bedömning av lokalkabel-TV:ns möjligheter i vårt land? Vi har en myckel begränsad tillgång lillkanaler för etersändning av television. Vi har beviljattillstånd för försöksverksamhet med bl. a. lokala TV-sändningar ijokalakabelnät. Den försöksverksamheten har kommit i gång på en rad håll i landet. Desom har börjat med lokala verksamheter har efter kort lid funnit alt 2 500hushåll är en för liten grupp för alt kunna betraktas som elt närsamhälle ellerelt lokall samhälle. Man behöver i regel ha 120 000 eller 150 000, iStockholmsområdet en och en halv miljon, invånare för all känna sig rikligtnära och lokal. I det stycket har jag då sagt: Låt oss ändå avvakta de bedömningarsom skall göras av hur vi skall använda våra TV-frekvenser. Attlokall över inrätta en etersänd beial-TV-verksamhel när man samtidigtdiskuterar olika planer på belal-TV-verksamhel över rikstäckande nät kanknappast vara motiverat. Av det skälet har jag ansett del nödvändigt att avvaktaresultatet av försöksverksamheten och alt avvakta de bedömningar Nr 76 som samlatskall göras inom den massmediepolitiska beredningen av hur en Torsdaeenden framlida belal-TV-verksamhel skall ordnas. 32HUGO (): är ju ett nytt sätt att spridaTV-program i . har funnits i andra länder, bl. a. iNorge och , och har äntligen kommit lill oss. Del är tråkigt att manmed de motiveringar som kulturministern har redovisat försöker hindra enförsöksverksamhet på delta område. De erfarenheter som man har gjorti är goda, och man vill nu gå vidare med de argument som man harredovisat i sin ansökan och som jag delvis har återgivit här. Kulturministern säger alt med sina 120 000invånare är ett lagom stort område för denna försöksverksamhet. Varför då integå vidare och låta Vision få fortsättaförsöksverksamheten? Här finns en väl utformad plan. Här finns duktigt folk ochintressenter som vill satsa ekonomiskt. Att i detta läge tvinga Visionatt avbryta sin verksamhet och inte låta den gå vidare är tråkigt, inte baralokalt för oss i utan också för i dess helhet. Det hade varitav intresse att få denna försöksverksamhet utvärderad. Om planerad försöksverksamhet med kabel-TV Jag konstaterade i min replik att HugoBergdahl i sitt första inlägg inte redovisade tillräckligt goda erfarenheter. Isjälva verket sade han alt man inte hade så goda erfarenheter alt man ansåg sigkunna fortsätta en kabel-TV-verksamhel med ca 2 500 hushåll, eftersom del varför litet. Mot denna bakgrund har jag förklarat all regeringen inte har funnitanledning all ge tillstånd till all då förändra försökets karaktär. Däremotslår del naturligtvis Vision alldeles fritt alt fortsätta denförsöksverksamhet som man faktiskt har tillstånd till. Dessutom vill jag påminna om att man intebegärde tillstånd alt få testa om folk ville se gratis påTV-program. Jag förmodar alt man, sedan man hade sänt gratis, avsågall begära tillstånd för åtminstone någon månad eller till efter denperioden för att se om tittarna då ville betala. 34 (): Jag tycker att statsrådet skall än en gångnoggrant läsa igenom den ansökan som har kommit från Vision samt tadel av innehållet och de önskemål som man vill ha infriade. Man ansöker om attfå bedriva försöksverksamhet av . Alt sägaatt Vision inte har goda erfarenheter av den verksamhet som hittillshar bedrivits är ell felaktigt konstaterande, kulturministern. Man har godaerfarenheter, men de erfarenheterna säger också att det är av stort intresseatt gå vidare och ulvigda försöksverksamheten för alt se hur människor Om åtgärder för att stärka föreningslivets andel av lotterisektorn uppfattarprogrammen och hur de reagerar när det gäller kostnaderna för del hela. Det ärdel intressanta i denna fråga. I ansökan från stiftelsen harman förklarat att styrelsens bedömning är alt den för allmänheten fria periodenbör omfatta . Därefter avser styrelsen alt la ut en avgift på 30 kr.per hushåll och månad. Jag har inte tolkat denna ansökan så all man avser altavbryta verksamheten för all sedan uteslutande syssla medinkassering av avgifter. Anf, 36HUGO (); Jag skulle ändå se del som elt positivt svaroch en framgång, om kulturministern ville medverka lill all Visionfick genomföra sin försöksverksamhet under två månaders lid. Sedan är nästafrågeställning om man vill ge stiftelsen ytterligare möjligheter all verka iframtiden. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1984/85:369 om åtgärder för att stärkaföreningslivets andel av lotterisektorn har frågat finansministernvilka åtgärder han tänker vidta för att stärka föreningslivels andel avlotterisektorn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan. har de statliga lotterierna i rundatal fördubblat sin omsättning. Under motsvarande lid har utvecklingen förbingospel inom föreningslivet inte varit lika gynnsam, medan rikslolteriernanästintill fördubblat sin omsättning. Av dessa uppgifter framgår att föreningslotleriernas andelav loiterisek-torn minskal. Delta har dock skett som omsättningentotalt ökat myckel kraftigt. Del går därför inte all dra den slutsatsen att destatliga lotterierna haft en negativ påverkan på föreningslolterierna. Någraomedelbara åtgärder för att öka föreningslotleriernas andel av sektorn synesdärför inte vara påkallade. Utvecklingen för föreningslotterierna varierar emellertidmellan olika föreningar. De politiska partiernas och nykterhetsrörelsensrikslotlerier har ökat kraftigt, medan övriga ökat i ringa omfattning ellerinte alls. Det finns därför skäl att även i fortsättningen noga följautvecklingen på lollerimark-naden. Dessutom finns inom folkrörelsernasynpunkter på hur lotterier får ordnas och bedrivas. En skrivelse härom harockså överlämnats till regeringen. Skrivelsen bereds f. n. inomregeringskansliet. 38LARS (): Jag har ställt min fråga mot bakgrund av denutveckling som skett inom lolteriområdet . Den statligaverksamheten -, Bellmanlotleriet, lolto. Tipstjänst - har utvecklatsmyckel snabbt. De summor som filiförs statskassan är betydande. En mindredel går tillbaka lill föreningslivet, men i stort sett är verksamheten eninkomstkälla för staten. Stora insatser har gjorts för marknadsföringen, och dehär lotterierna är intressanta för massmedia, som givetvis finner stortnyhetsvärde i alt rapportera de vinster som faller ut. De ideella rörelserna - idrottsrörelsen,m.fl. - har sedan lång lid haft lotterier och på senare fidockså bingo som en betydelsefull del av arbetet all på frivillig väg samla inmedel lill sin verksamhet. Folkrörelserna har förlorat kampen om de resursersom finns inom lolteriseklorn. Både de lotterier som beviljas av polismyndighetoch länsstyrelse och de som anordnas på riksnivå har förlorat marknadsandelar,och del säger också statsrådet. De har inte klarat konkurrensen med de avstaten kontrollerade lotterierna. För folkrörelserna är delta ett bekymmer, och min frågafill statsrådet var då vad man kan göra för alt komma fill rätta med det härförhållandet. Ärdet verkligen tillräckligt att följa frågan? Finns del inteskäl att redan nu fillsammans med folkrörelserna se hur man skall kunna kommatill rätta med del läge som råder? Statsrådet nämnde också att vissa lotterier klarat sigbättre. Del är intressant att följa utvecklingen inom de rikslotlerier somfinns kvar. Speciellt ett lotteri har klarat konkurrensen väl, och det ärsocialdemokraternas A-lotteri. Det lotteriet har mer än hälften av delutrymme som finns för rikslolterierna. Det är klart att socialdemokraterna haren stark organisafion och därför lättare att klara konkurrensen än andrafolkrörelser har. Men, statsrådet , vad kan göras för övrigafolkrörelser? Det fordras nytänkande, och det ideella engagemanget behöveruppmuntras. Jag tackar för svaret, men jag vill säga all jag hadehoppats att statsrådet , som bevisligen har en stark känsla förföreningslivet och också personliga erfarenheter av de problem somfolkrörelserna har, skulle vara något mer positiv lill alt nu vidta åtgärder. Om åtgärder för att stärka föreningslivets andel av lotterisektorn Får jag göra två noteringar. Den första rördel som i sin fråga tog upp, hur man kan gardera folkrörelsersoch föreningslivs andel av en total lotterimarknad. Jag är litet tveksam till om man verkligen skall försökafastställa en sådan andel. Del skulle kunna leda lill att man vid ett tillfälledå t. ex. misslyckas skulle tvingas avslå ett antalframställningar från folkrörelser med hänsyn lill någon bestämd andel avmarknaden. Jag tror att del är rimligt att organisationerna fårarbeta med sina lotterier parallellt. Så länge man kan redovisa en rimligökning av omsättningen för Nr 76 ' dessa lotterier kan det knappastmed fog hävdas att de skulle vara hotade. Torsdagenden Den andra gällerlotleriverksamheten i stort på folkrörelsemarknaden. 7 februari1985 '" betona att jag med mycketstort allvar skall la upp den skrivelse som överlämnats från bl. a.Riksidroltsförbundet och i sam- ''and med en överiäggning medmig. debatt Mina personliga lotterierfarenheterhar jag inte från A-lotteriet, ulan från detillfällen då jag är "nykter" - i lOGT-NTO och MHF. Jag harpersonligen på mycket nära håll mött en del av problemen. Jag vill gärna understryka att lotleriverksamheten, såsomden leds och ordnas inom ramen för lotterinämndens verksamhet, syftar fill attunderlätta för föreningslivet. Lolterinärnnden skall ge organisationerna denservice de behöver för att kunna bedriva en för föreningarna effektivlotleriverksam-het.