prot · G80911 · 1984-12-31 00:00:00 — Rättsordningen fillhandahåller dessutom ett system medsankfioner mot oriktiga kommunala förfaranden. Detta sysfem är enligt minmening tillräckligt. Jag är alltså inte beredd aft nu vidta någon sådan åtgärdsom avses i frågan. Däremot kommer jag mycket uppmärksamt att följa kommunernasåtgärder från synpunkten att respekten för efterlevnaden av lagar ochförfattningar skall upprätthållas. AnL 36MARGIT (); Jag ber att få tacka för svaret. Jag hartagit upp denna fråga just därför att den tidigare varit föremål för diskussionhär i . Jag tycker def är anmärkningsvärt aft kommunalpolitikerframhärdar i aft infe vilja följa domstolar och lagar. Både stafsfädet och jag har varit kommunalt verksamma, ochvi vet bägge aff kommunalpolitiker ofta går på gränsen till vad som är tillåtetinom den kommunala kompetensen. Överklagas inte besluten befraktas de somlagliga. Överklagas de kan def bli domsfolsutslag mot de åtgärder som vidtagits, Defta är inte bra. En praxis växer fram undan för undan,och det betyder ofta atf def lönar sig för kommunalpolitiker aft bryta motkommunallagen, Def vill jag påpeka. Jag tror det är väsentligt aff göranågonfing, t, ex, se på den kommunala kompetensen. Jag tror också def ärväsentligt atf vi skärper den kommunala revisionen, så atf denna typ avbetänkligt beteende verkligen påtalas mycket mer i fullmäktigeförsamlingarna, Ivissa fall bör man också ha sanktionsätgärder. revision har infe varit utredd här iSverige, Där tror jag civilministern verkligen har ett arbetsområde. Jag trorockså att man måste ha snabbare sanktioner mot människor som trotsar lagen.Politiker skall inte få trotsa lagen medan medborgarna skall vara skyldiga affiaktta alla gäUande rättsregler, Def finns mycket små möjligheter för enenskild atf åberopa rättsvillfarelse om han gör fel, I princip krävs infe baraaff man skall kunna alla lagar - de är många nog - utan man skall också kännafill myndigheternas normgivning. Man kan infe åberopa aft man inte känt fillden i fråga om t, ex, skattelagstiftning. Men i kan 1984 en framträdande kommunalpoUtikersäga aff ibland måste man bryta mot lagen. Jag är infe så sangvinisk som civilministern. Se fill aft Nr 11 def blir något gjort, sä aff poUfikerna inser aft man inte kan bete sig pådetta Torsdaeen den "- AnL 37 Civilminister ; Det är tvåfrågeställningar far upp. Denena gäller kompetensfrågan: Vad har en kommun rätt aff göra och vad har maninfe rätt aff göra? Idef aktuella fallet från finns ett utslag från kammarrätten som sagtatf kommunen icke har beslutat i enlighet med den kommunala kompetensen.Sakläget är aff kommunen har överklagat detta fill regeringsrätten som just nuundersöker om den skall ge prövningstillstånd. Denandra frågan gäller vilka sankfioner man kan vidta mot en kommun som infeföljer de lagar och förordningar regering och riksdag beslutat. Jagkommer aff med uppmärksamhet ta del av den utredning som JO kommer attfärdigställa rörande fallet i , JO kommer enligt vad jag försfår afftitta även på själva sankfionssysfemet. Om JO då kommer fram fill atf vi intehar en tillfredsställande ordning i när det gäller sankfionerna, harregeringen naturligtvis att utifrån detta göra en mycket ingående prövning. Vimäste dä föra en diskussion om huruvida nuvarande sankfioner är bra eller inte.Men i avvaktan på ett sådant sakunderlag kan jag inte uttala mig.Men regeringen kommer, vad jag försfår, atf få ett faktaunderlag för atffundera vidare i denna fråga. Omåtgärder för att förhindra lagbrott av kommunalpolitiker AnL38 (): Det senare lät bättre; def är bra aft ni verkligen observerar vad JOsäger. Vadbeträffar den kommunala kompetensen är lagstiftningen infe särskih utförlig.Praxis har ändrats , och här behövs en översyn. Om vi fidigare hadefått en sådan, hade en hel del av dessa - låt mig säga -betänkliga beteendenaldrig uppkommit. Jag tycker aff civilministern redan nu kan börja se överdefta, som han far del av vad JO säger. Jagtror aff man både på sanktionssidan och pä kompetenssidan mäste göra någonting.Vi kan infe fortsätta aff låta poUfikernas verksamhet vara helt oreglerad,medan medborgarna stryps av lagregler, normgivning osv, Vad beträffar kompefensregler för vadkommunerna kan göra på näringslivefs område vill jag bara upplysa MargitGennser om aft regeringen redan uppmärksammat denna sak och givitstaf-kommun-beredningen i uppgift aff ge oss eft underlag när det gällerkommunernas roll i näringspolitiken. AnL 40 (): Jag är något informerad i denna sak och vet aff man strävar åt sammahåll som man gjorde när generaldirektören i hade brutit motreglerna; man far bort förbudet mot näringslivsverksamhef, Jag har idetta avseende ännu infe sett något förslag, men jag tror aft vi riskerar afffå eft förslag som går i den riktningen. Jaganser att kommunerna infe skall syssla med näringslivsverksamhef. När manbryter mot dessa regler så ofta, bör detta förbud infe tas bort. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1984/85:16 om utbildningsutbudet vid högskola AnL 41Utbildningsminister : Herr talman! har frågatmig om jag är beredd att stärka högskolans i och därmed länetsutveckling genom aff säga nej fill nedläggning av klasslärarufbildning och jatill fastighefsförvalfamtbildning och YTH-ufbildning med inriktning mot kontoroch distribution. Frågor om dimensionering och lokalisering av högskolans olikautbildningar bereds i sedvanlig ordning i budgetarbetet. Jag avser attåterkomma till dessa frågor budgetproposifion. AnL 42 (): Jag ber aff fä tacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Detinnehöll ju ingenting i sakfrågan - att ärendet bereds i budgetarbetet kännerjag naturligtvis fill. Låt mig först redovisacenterpartiets syn på de mindre högskolorna. Dendecentraliserade högskoleutbildningen är en stor fillgång för vårt land, och demindre högskolorna får inte äventyras. kommer att motsätta sig UHÄ:sförslag till neddragningar som skulle innebära hårda slag mot mindre högskolor. Genomdecentraliseringen har den högre utbildningen gjorts mer lättillgänglig förfler människor. Jag har hemma sett vilken utomordentlig regionpolitiskbetydelse har, och jag vet vad den kan innebära förnäringsliv och sysselsättning i länet, Aft lägga ner klasslärarutbildningen,som UHÄ föreslagit, skulle äventyra högskolans utveckling och rent av dessexistens, eftersom klasslärarlinjen bär en sfor del av basorganisationen. Denbesparing för högskolan som är aktuell uppgår till av nuvarande budget. Nogmåste man inse att det är fullständigt orimligt om man viU bevara högskolan. UHÄ:sanslagsframställning liksom dess verksamhetsberättelse är uppenbarligen infeså mycket att rätta sig efter. Man har helt enkelt utelämnat vår högskola närman räknat upp högskolor med integrerade lärarutbildningar. Jag hoppas affutbildningsministern i sitt budgetarbete noterar sakfelet från UHÄ och istället lyssnar på oss från . ligger på andraeller tredje plats när det gäller arbetslöshet. Vi är för vår framtidasysselsättning beroende av en fungerande högskola. Vi har, som sagt, redan insett vad en högskola kanbetyda för en ort, och vi vill gärna förstärka vår högskola med utbildningarnaYTH, kontor och distribution samt fastighefsförvaltamfbildning. När det gällerfastighefsförvalfarufbildningen har det från många håll framhållits affGävleborgs län är ett lämpligt utbildningsområde, för där kan man knytautbildningen till . Därmed får man alltsåden erforderliga forskningsanknytningen. Närdet gäller utbildningarna YTH, kontor och distribution är det områden som gerutbildning ocksä för kvinnor. De nya utbildningsplatserna har ju kommit framförallt männen fill del, och infe i så sfor utsträckning kvinnorna. Detta skulleman nu kunna råda bot på. JagviU ändå fråga utbildningsministern om hon vill medverka till att bevara vårhögskola och därmed decenfraUserad utbildning samt fakfiskt också medverka fillaff stärka näringsliv och sysselsättning i . AnL43 Utbildningsminister : Herr falman! När man frågar omkonkreta budgetfrågor fär man det svar som jag lämnade , Defvet som erfaren riksdagsledamot. Beträffande den allmänna frågan om de mindrehögskolornas fortlevnad kan jag försäkra atf jag i budgetarbetet naturligtvissträvar efter aff infe på något sätt äventyra deras existens. Jag har i flerasammanhang uttalat hur viktigt jag tycker aft def är med de mindre högskolornaför regionens näringsliv och utveckling, I den frågan har jag infe på någotsätt ändrat uppfattning. AnL 44 (): Jag är naturligtvis medveten om aff def pågår budgetarbete, och det ärjust därför som jag har ställt frågan, Def ger mig en möjlighet aff i varjefall framföra min egen, och i sfor utsträckning länets uppfattning, såatt utbildningsministern vet vad vi tycker och tänker när utbildningsministernarbetar med de här frågorna. Inom högskolan hemma i länet är man införstådd medaff nedskärningar måste göras. Men i likhet med rektorn vid högskolan iSundsvall-Härnösand har man påpekat de osäkra behovsprognoserna. Tveksamhetenär stor när det gäller nedskärningar. Utvecklingenav den gemensamma grundutbildningen vid högskolan har följt riksdagensanvisningar , Vi anser atf UHÄ:s förslag nu strider mot dessaanvisningar. Aff dra ner klasslärarufbildningen innebär en stympning avundervisningssektorn och omöjliggör ett samarbete mellan de oUka linjerna. Dethär skulle innebära stora nackdelar för de kvarvarande utbildningslinjerna.Högskolan bedriver en omfattande fortbildning inom skol- ochbarnomsorgsområdena. Det är en utbildning som infe får äventyras. Deneddragningar som behöver göras måste göras på de stora högskolorna med denmest omfattande utbildningen. Man får infe äventyra de mindre högskolornasverksamhet. Det är oförsvarligt ur bäde regional och ekonomisk synpunkt om manförst bygger upp en regional högskola och sedan plockar ifrån den uppgifter såaft den inte kan fungera tillräckligt bra - def är Utbildningsministernhar i varje fall lyssnat på mig, och jag hoppas aff mina uppfattningar skallvinna gehör i budgetarbetet. Överläggningenvar härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1984/85:30 om vidareutbildning inom barnomsorgen har frågat mig hur regeringen tänker sig denfortsatta verksamheten inom barnomsorgsufbildningen och vilka planer som finnsför vidareutbildning. Universitets-och högskoleämbetet har fått i uppdrag aff se över innehållet igrundutbildningen för fritidspedagoger och förskollärare. Översynen skallredovisas senast i samband med anslagsframställningen för /87, I årets budgetproposition har jag framhålUt aff defär angeläget aft kommunerna kan utnyttja högskolans kompefens förfortbildningen och vidareutbildning av barnomsorgspersonalen. Därför är detviktigt atf högskolan utvecklar sina kontakter med kommunerna i detta syfte.De flesta berörda högskoleenheter anordnar , i samarbete medkommuner, pedagogiska och administrativa kurser för barnomsorgspersonal. Dettagörs både i form av enstaka kurser och i form av uppdragsutbildning. AnL 46 (vpk): Jag ber aff få tacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Vivar ganska många som kände en sfor besvikelse över det beslut somfattades när def gäller utbildningen inom barnomsorgen. Vi hade önskat en merfruktbar kompromiss som hade inneburit atf man bevarat kompetens ochorganisation på de orterdär defta redan fanns väl utvecklat, bl.a. i Uppsala.Nu har ju beslutet redan fattats. Detvore intressant atf få höra litet grand om hur man har tänkt sig den fortsattaverksamheten på detta område. När def gäller grundutbildningen har vi fäft hörafrän utbildningsministern aff det kommer aff läggas fram förslagom den. Om vi håller oss till def betydelsefulla, atf man kanske kan bevara endel av organisafionen och kompetensen inom barnomsorgsutbildningen där denredan finns väl utvecklad, t. ex. i , är vidareutbildningen mycketintressant.Def är gott och väl aff utbildningsministern hänvisar fillkommunerna och kontakten mellan högskola och kommuner, vilken harvarit väl etablerad. Dennaturliga frågan i defta sammanhang blir om infe utbildningsministern, hennesmedhjälpare i departementet och naturligtvis regeringen, har någonting annatatt komma med i den här frågan än atf hänvisa till samarbetet mellan kommuneroch högskola. Har inte något ansvar när det gälleraft ta tag i den här frågan, och infe bara göra def fill en fråga mellankommuner och högskola? Def skulle vara intressant om utbildningsministernutvecklade detta litet mer, AnL47 Utbildningsminister : Herr talman! Beträffande sakfrågan;När def gäller behovet av fort- och vidareutbildning inom barnomsorgen passardef bra att använda högskolan i många sammanhang. Hur det skall gå till - vilkahögskolor som skall användas, vilka institutioner som kommer in i dessasammanhang - är infe något som vi skaU fatta beslut om centralt, utan def måstebU en fråga som man gör upp om lokalt och regionalt. AnL48 (vpk); Det är kanske inte sä mycket fråga om organisatoriska åtaganden - dettaskall naturligtvis göras upp lokalf och regionaU med resp, högskolor - utan detär självfallet en fråga om resurser. Detta är def intressanta i def härsammanhanget, och def vill utbildningsministern infe gärna säga någonting om.Har regeringen några planer på aft ställa resurser till förfogande för atfstödja ett sådant arbete, vilket organisatoriskt naturiigtvis sköts avhögskolor och kommuner men som man måste ha stöd för atf kunna genomföra? Det finnsinga nya resurser för det. De fär naturligtvis tas inom de ramar som i . Jag har i mitt svar redovisat på vilket sätt def Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1984/85:42 om försöksverksamheten inom gymnasieskolan AnL 50 UtbildningsministerLENA : Herr talman! har med hänvisning till denförsöksverksamhet som skall genomföras inom gymnasieskolan stäUf följandefrågor till mig. I vUken omfattning bedrivs den planeradeförsöksverksamheten i gymnasieskolan? Anser statsrådet att försöksverksamheten nu fått entiUfredsställande omfattning? Avser statsrådet att vidta ytterligare åtgärder isyfte att skapa ett bättre underlag för reformarbetet inom gymnasieskolan? Jagvill först erinra om att riksdagsbeslutet med anledning av proposifion1983/84:116 fattades , ungefär med att skolornas ferier Möjligheternatill lokal planering och lokala beslut inför en försöksverksamhet redan fr. o,m. starten av detta läsår var alltså små. Jagvill ocksä erinra om atf def i propositionen klart sades att /85för vissa delar av försöksverksamheten får befraktas som ett planeringsår. Denverksamhet som startar redan detta läsår kommer framför allt aff gälla områdensom infe fordrar regeländringar eller andra centrala beslut. Enomfattande planering för ett sådant försöks- och utvecklingsarbete har pågåttlokalf, regionalf och centralt under hela vårterminen. Enligt () har också många skolor och skolstyrelser redan fatfat beslut om ochpåbörjat sådant utvecklingsarbete som inte kräver centrala beslut ellerregeländringar. Planeringsarbete för ytterligare försöksverksamhet pågår. Jaghar erfarit aff SÖ L n, samlar in uppgifter om den pågående och planeradeförsöksverksamheten för aft kunna ge en samlad bild av den i mitten avnovember. Det som framkommit visar att intresset för att delta iförsöks- och utvecklingsarbetet är mycket stort, och jag vill här passa pätillfället aff uttrycka min stora tillfredsställelse över aff så många skolorvill delta i förnyelsen av-gymnasieskolan. AnL 51 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Jag var naturligtvismedveten om aft def infe kunde finnas så mycket aff konkret redovisa omförsöksverksamheten på nuvarande stadium, men jag anser att arbetet är såvikfigt aff bör få möjlighet aff följa def i alla dess faser. Def ärdärför som jag har ställt frågan. Detvar en positiv informafion att många skolor visar sig intresserade avförsöksverksamheten. Det får vi verkligen vara facksamma för. Sedanriksdagen fattade beslut om att starta försöksverksamhet med anledningav proposifionen Gymnasieskola i utveckling har gett ut ettförsöks- och utvecklingsprogram som disponerats kring fyra försöksområden. Jagkan inte beröra alla, utan tänker endast fa upp eft par frågor av särskilt intresseför . Förstvill jag deklararera aff vi naturligtvis har ställt oss positiva fillförsöksverksamheten som sådan. Vi tror atf pä så sätt får ett bättreunderlag för kommande beslut om gymnasieskolans utformning. Samtidigtbetonade vi vikten av alternativa modeller för försöksverksamheten. a. till en del modeller utomlands, t. ex. i , där man i dens.k. kombinerade grundkursen använder hälften av tiden till yrkesförberedandeämnen och hälften fill studieförberedande ämnen. IVästtyskland har man en annan modell. Den består av ett första orienterandestudieår med ett flertal s, k, orienteringsämnen och ett andra och ett tredjeår med koncentration till vissa fyngdpunktsämnen efter elevernas val fiUkommande studier, I def systemet finns def också en betydande valfrihet föreleverna. De får gä igenom gymnasieutbildningen på två är om de önskar ochförmår, men de kan ocksä fa pä sig. Så finns det friatillvals- och modulsystemet, som är allmänt i amerikanska skolor.Det innebär aft eleverna ganska fritt och efter eget intresse med individuellyrkes- och studieinriktning får välja ämnen - moduler - utöver en fast kärna avobligatoriska ämnen. Systemet är flexibelt och ger möjlighet till etappavgångoch kombinationer av studier och praktik. Till detta kommer aft utbildningsutskottet har uttalat atferfarenheter från uflandet naturligtvis bör fas till vara iförsöksverksamheten. Det skulle vara intressant aff få veta om det finns någonförsöksverksamhet planerad av den typ som dessa modeller är exempel på. Om såinfe är fallet, ser utbildningsministern def som angeläget atf sfimulera fillflera alternativ, t, ex. när def gäller möjligheterna för den enskilde elevenaff själv välja sitt studieprogram? En annan fråga gäller utvärderingen avförsöksverksamheten. Vi har från folkpartiefs sida hävdat aft den bör skefristående från uppdragsgivarna. Anser utbildningsministern aftskolöverstyrelsens planering i den delen är betryggande? Om försöksverksamheten inom gymnasieskolan Vi är just nu i begynnelsen av den här verksamheten.Jag tror aff def viktigaste beträffande utvärderingen är aft vi redan frånbörjan inriktar oss på aff välja sådana projekt som faktiskt går aft utvärdera.Utvärderingen är nämUgen mycket viktig. Detta har såväl regeringen somriksdagen och tryckt på, så därför tror jag aff alla kommeraff noggrant bevaka den frågan. De utländska erfarenheterna kan vara mycket viktiga, mende måste uppmärksammas lokalt. Man måste där vara intresserad av att föravidare sådana erfarenheter i den lokala miljön. Jag kan också tänka mig aff defbland de många hundra olika ansökningar som ingivits fill skolöverstyrelsenfinns många förslag med den inriktning som nämner. Jag haremellertid infe def totala greppet över detta, eftersom def är skolöverstyrelsensom har uppgiften att hålla samman förslagen. Att fa ökad hänsyn fill elevernas önskemål och bygga päderas motivation är en av grundvalarna för propositionen. Jag hoppas därför aftman hittar former för detta i försöksarbefet. AnL 53 (); Jag tackar för de synpunkter somutbildningsministern nu gav uttryck åt. Jag är naturligtvis på det klara med atf def i dagslägetinfe är så lätt aff uttala sig med bestämdhet om vad som kommer att ske påförsöksverksamhetens område, men jag är angelägen aff framhålla att detta äreft område där vi kommer att följa utvecklingen med stor uppmärksamhet. Vihoppas att kontinuerligt få information i om vad som händer och sker. Överläggningen var härmed avslutad. Omfördelningenav årselevplatserna i gymnasieskolan 16§ Svar på fråga 1984/85:44 om fördelningen av årselevplatserna i gymnasieskolan har frågat mig vad jag ämnar göra för att, som han uttryckerdef, avhjälpa en brist pä elevplafser i gymnasieskolan som länsskolnämnden iMalmöhus län har redovisat för def pågående läsåret. Han vill också aff jagskall svara pä hur en sädan situafion skall kunna undvikas i framfiden,. RuneRydéns fråga fill mig föranleddes av en brist på elevplatser i Lundsgymnasieregion, framför allt inom de humanisfiskt-samhällsvefen-skapliga ochekonomiskt-merkanfila ufbildningssekforerna i gymnasieskolan. Den fråga somhan ställer till mig nu gäller elevplatser för bl. a, lärlingsutbildning,lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser (LA-kurser) och högrespecialkurser. SomRune vet fastställer de ramar och planeringsramar somskall gälla för gymnasieskolans dimensionering i treåriga planeringsperioder.Ibland måste vissa justeringar göras i riksramarna. Defslufliga beslutet för dimensionering av gymnasieskolan för detta läsår fattaderiksdagen således så sent som med anledning av proposifionen(1983/84:116) om gymnasieskola i utveckling. Därmed utökades den stora ramenmed 2 000 infagningsplafser och den lilla ramen med 1 000 intagningsplatserjämfört med vad som hade angivits i budgetproposifionen 1984, Jagär väl medveten om aff det på många håll i landet finns eft starkt tryck på attantalet platser i gymnasieskolan nu skall ökas. () harinkommit till regeringen med en framställning om fler elevplatser för dettaläsår. Ärendet bereds f, n, inom . Jagvill i detta sammanhang erinra om atf regeringen uppdrog åt SÖ attutvärdera planeringssystemet för gymnasieskolan. En första delrapport beredsLn. De synpunkter och förslag som redovisas i denna ochvåra egna erfarenheter kommer aft ligga till grund förden fortsatta beredningen av frågan inom . AnL 55 (): Jag ber aft fä tacka utbildningsminister för svaret,men jag hade faktiskt väntat mig ett bättre svar, Defär ju så aff , i den s, k, dammsugningsoperafionen, återiämnades 3 500årselevplafser fill riksramarna för gymnasieskolan. Huvuddelen av dessaårselevplafser utgjorde länsskolnämndernas reserver för kommande beslut i frågaom lärlingsutbildning, LA-kurser och högre specialkurser. Samtidigtsom de icke ianspråktagna årselevplatserna har återgått till riksramarna harlänsskolnämnderna anmält behov av ytterligare 8 300 årselevplafser, vilketvisar skillnaden mellan ramarna och verkligheten. Omfördelningen avårselevplafser från lilla fill stora ramen fick fill konsekvens aff kommuner ivissa län saknar eller har mycket begränsade möjligheter aff inrätta kurser sombehövs för aff klara av bl, a, def kommunala uppföljningsansvaret. Problemenfycks i def här avseendet vara värre i än i andra län. bedömning är behovet där nästan 600 platser på de olikaramarna. Julängre fiden har gått , desto mera brännande har behovet blivit.Speciellt gäller detta i eft par nyekelutbildningar, som invandrarkurser ocheft stort antal LA-kurser i kommun, där def enligt skolstyrelsensuppfattning är absolut nödvändigt aft kurserna kommer till stånd för aff ca 70016- fiU 17-äringar skall kunna bli attraktiva på arbetsmarknaden -ungdomar somtrots prioritering av den åldersgruppen vid intagningen infe har kommit in igymnasieskolan, Iandra kommuner har resignafionen däremot redan spritt sig. Det är därförbeklagligt aff utbildningsministern dröjt så länge med aff vidta nödvändigaåtgärder. Höstterminen är redan långt liden, och möjligheterna aff komma fillrätta med de stora problem som ungdomarna möter i blir alltmindre. defta prekära läge infe komma med eft kraftfullare svar än atf ärendet beredsi är enligt min uppfattning infe tillfredsställande. Hurtror utbildningsminister att de elever som befinner sigutanför gymnasieskolan och som kommunen ännu inte kan hjälpa känner sig? Defbrådskar enligt min uppfattning, och statsrådet har ju haft möjlighet atf tänkapå den här frågan , då vi senast diskuterade den. Jag varnadedå för utvecklingen. Min nya fråga blir därför; När avser stafsrädet aft göra något i den här prekära frågan? Def är ju de mest sårbaraungdomarna det rör sig om. Omfördelningenav årselevplatserna i gymnasieskolan AnL 56 UtbildningsministerLENA ; I talarstol stiger talare efter talare upp och ställerkonkreta frågor fill statsråd: När tänker ni satsa mer resurser på def området,på def området och på det området?