prot · G80940 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:40 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. I § Justerades protokollen för den 21 innevarande månad. 2 § Svar på frågorna 1984/85:197 och 220 om fördelningenav vinstmedlen i det s. k. fredslotteriet har frågat mig efter vilkaprinciper och till vilka organisationer fördelningen av överskottet från det avpenninglotteriet administrerade fredslotteriet kommer att ske. har frågat statsministern när reglerna för fördelningenav fredslotteriets vinstmedel kommer att fastläggas samt hur de i fredsarbetetengagerade organisationerna kommer att få inflytande över vinstmedlensfördelning. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jagbesvarar båda frågorna i ett sammanhang. Regeringen beslutade att nettot från det nupågående fredslotteriet skall gå till förmån för fredsarbete som bedrivs avfolkrörelser och andra ideella organisationer och vars syfte är upplysning,fostran, utbildning och utvecklingsarbete rörande freds- och nedrustningssträvanden. Beredningen för information om freds- ochnedrustningssträvanden som tillsattes kommer att få i uppdrag attlämna förslag om hur medlen frän fredslotteriet skall fördelas. För beredningenkommer i huvudsak fidigare principer att gälla. Beredningen kommer dock attutökas med någon eller några ledamöter. Därigenom tillförs beredningenytterligare kunskap och erfarenhet från de i fredsarbetet engageradeorganisationerna. Även i fortsättningen skall alltså bidrag utgå tillfolkrörelser och andra ideella organisationer. De organisationer som erhållerreguljärt stöd från försvarsdepartementet kommer företrädesvis att hänvisasdit. Omfördelningen av vinstmedlen i det s. k. fredslotteriet Om fördelningen av vinstmedlen i det s. k. fredslotteriet 2 (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min fråga. Svaret är på ett sätt klargörande, på annat sätt djuptobehagligt. Regeringens beslut i fråga om fredslotteriet och det sätt på vilketupprop skett har skapat uppfattningen att fredslotteriets överskott skullekomma alla organisationer, inkl. frivilligförsvaret, till godo i deras arbetemed upplysning om fred. möts vi av beskedet att så icke blir fallet. Överbefälhavarens medverkan har naturligtvis grundats påförutsättningen att också de frivilliga försvarsorganisationernas arbete förupplysning och information rörande totalförsvarets fredsbevarande syfte skullekunna få stöd frän detta överskott. Direktör medverkan grundas - dethar han uttalat i pressen - på hans uttalade uppfattning att försvaret är engod garant för freden. Mot denna bakgrund är uppläggningen av fredslotterietoch det svar som vi nu fått när fredslotteriet nästan är avslutat någontingmycket obehagligt. Varför har regeringen inte klargjort förutsättningarna föröverskottets fördelning före starten? Varför är formuleringarna i regeringensbeslut och upprop så luddiga, ja, man frestas nästan att säga vilseledande, attbåde överbefälhavaren och direktör medverkat i tron att ocksåfrivilligförsvaret skulle få del av överskottet? Det finns én mycket allvarligare aspekt avdetta som jag också vill ta upp och som inte får förbigås. Regeringen kan här,genom det sätt på vilket pengarna fördelas och således avsiktenmed lotteriet manifesteras, skapa uppfattningen att de som arbetar inom totalförsvareticke skulle arbete för freden. Jag tror att detta är den mest allvarligaaspekten av det svar som vi nu har fått, I samband med de stora försvarsbesluten och desäkerhetspolitiska besluten gör vi klara gemensamma uttalanden om atttotalförsvarets främsta syfte är att vara fredsbevarande. Till den ändanarbetar på frivillig grund hundratusentals människor i totalförsvaret i justdetta syfte. Jag kan inte förstå hur regeringen kan anse att de, genom det sättpå vilket fredslotteriet har utvecklats, icke skulle kunna fä del avöverskottet för sitt arbete att upplysa om totalförsvarets fredsbevarandesyfte. Som jag sade finner jag detta mycket allvarligt och obehagligt. Jag upprepar mina frågor: Varför har regeringen inteklargjort förutsättningarna för överskottets fördelning före starten? Varförär formuleringarna i regeringsbeslut och upprop så luddiga att dennavilseledande uppläggning av fredslotteriet har kunnat komma till stånd? 3 (): Jagber att få tacka utrikesministernförsvaret, men inte heller jag är till freds med vare sig handläggningen ellersvaret pade frågor som jag har ställt. Fredslotteriet tillkom inte på regeringens initiativ, utanfolkrörelsernas. Det var som först tog upp frågan om ettfredslotteri. Sedan anknöt en rad frivilligorganisationer. Det blev då pä detsättet att regeringen fick ta hand om den formella hanteringen av dettafredslotteri - vilket ju har skett äveni andra sammanhang. Jag tycker det är mycket viktigt att peka på dettaförhållande, därför att av utrikesministerns svar kan man få denföreställningen att det här är helt och hållet ett regeringsinitiativ. I själva verket är det ju så att alla de mängafolkrörelser i vårt land som är engagerade i fredsfrågorna, på olika sätt ochutifrån olika utgångspunkter, här tillsammans har velat skapa en grund för attkunna gå vidare i detta för oss alla så viktiga arbete. Dessa folkrörelser harolika förankring, och därför kunde de pengar som kommer fram genom ett sådanthär lotteri få en mycket bred användning och engagera många människor om deförvaltas på rätt sätt. Jag vill påstå att det här icke är regeringens lotteriutan folkets lotteri. Jag tycker att regeringen har illa förvaltat sitt ansvarnär det gäller att tala om hur man skall ta hand om dessa folkets pengar. Dethär är ju ett mycket populärt lotteri. Man har sålt ett stort antal lotter, ochdet kommer att inbringa väldigt mycket pengar. Med det sätt somutrikesministern säger att de kommer att förvaltas på kommer de nästan attframstå som en del i budgeten. Det måste göras en klar boskillnad mellan de 1,3milj. som regeringen har anslagit över budget och dessa lotteripengar.Därför måste folkrörelserna få ett större inflytande över fördelningen av dessapengar och över principerna för fördelningen. Jag är inte till freds med den luddiga formuleringen attden nämnd som redan finns nu skall breddas. Det måste bli en större förankringbland folkrörelserna för att det skall bli en ur folkrörelsernas synpunkttrovärdig handläggning. Slutligen vill jag anknyta till vad sadebeträffande annonseringen. Jag är övertygad om att hade regeringen kommit itid med sina besked till anordnarna av lotteriet, så hade deras reklamkampanjsett annorlunda ut. Det finns icke överensstämmelse mellan den och regeringenshantering av det här ärendet. Om fördelningen av vinstmedlen idet s. k. fredslotteriet Jag vill börja med yttrande. sade att fredslotteriet är folkets och interegeringens lotteri. Jag vill dä erinra om att en del organisationervisserligen har hemställt hos regeringen att ett lotteri skulle få ordnas, menatt regeringen därefter har uppdragit åt att verkställalotteriet. Det innebär inte att just de organisationer som har varitinitiativtagare skulle vara de enda som kan komma i fråga. Jag vill också påpeka att det inte var dåKarin Söder satt i regeringen som det togs initiativ till att särskilda anslagskulle utgå till fredsarbetet. Det skedde under den nuvarande regeringen, ochdet har utgått anslag från statsbudgeten . Sedan kom man på attytterligare behov förelåg och att därför ett lotteri, av ungefär samma slag somkulturlotteriet, skulle ordnas. Även kulturlotteriet är folkets lotteri i denmän det är folket som köper lotterna, men det är också ett lotteri ur vilketmedel, genom , fördelas till olika behov. Denomständigheten att överbefälhavaren och direktör används i Om förde In ingen av vinstmedlen idet s. k. fredslotteriet reklam innebär ingalunda att det är justförsvarets organisationer som man har tänkt på. Jag vill påpeka att deorganisationer som arbetar frivilligt inom försvaret från försvarsdepartementetfår ungefär 73 milj. kr. i bidrag för sin verksamhet. De organisationersom i övrigt har sökt bidrag har däremot fått dela på endast eneller annan miljon vilket i är kanske blir något mer genom lotteriet. Fär jag slutligen erinra om att den organisation där KarinSöder själv är ordförande. Rädda barnen, från den svenska staten mottarutomordentligt stora anslag för sin verksamhet i olika avseenden. Det ärstatens pengar, men de kommer på fältet att utdelas genom er organisation. 5 (): Jag konstaterar att utrikesministern inte villsvara på mina följdfrågor, som löd: Varför ville inte regeringen i förväg, närfredslotteriet startade, tala om principerna för överskottets fördelning?Varför har formuleringarna i regeringsbeslut och upprop fått den utformning somde har? Det har lett till missförstånd, och enligt min uppfattning ärformuleringarna dessutom vilseledande. Överskottet kommer enligt uppgift från ,som jag hade kontakt med i går, att uppgå till närmare 20 milj. kr. Det är santatt frivilligförsvaret erhåller anslag från försvarsdepartementet, dock imycket ringa mån för upplysning rörande fred, fredsarbete och försvaretsfredsbevarande syfte. Huvuddelen av pengarna går faktiskt till konkretutbildning för totalförsvarets ändarriäl. Överbefälhavarens medverkan i fredslotteriet har grundatspä hans uppfattning att också frivilligförsvaret skulle kunna få del avöverskottet, i syfte att bedriva upplysning rörande totalförsvaretsfredsbevarande syfte och nedrustningssträvanden. Det är mot denna bakgrund som överbefälhavaren, ochdirektör , har medverkat. Men visar det sig alltså atttotalförsvarets frivilligorganisationer icke kommer att få någonting avöverskottet. Det menar jag innebär att man i efterhand har slagit undan benenför deras medverkan. Det känns djupt obehagligt. 6 (): Jag vill ställa några frågor fillutrikesministern om den mening i svaret som lyder: "För beredningen kommeri huvudsak tidigare principer att gälla." Vilken form av utvidgning kandet tänkas innebära? Kan man i fredsarbetet också få pengar till bredareinternationella projekt, eller är det bara fråga om projekt här i landet? Sedan vill jag kommentera något av vad utrikesministernhär sade. Jag har aldrig påstått annat än att regeringen formellt hade dettauppdrag. Det är det sätt som man går fill väga på när man ordnar denna typ avlotteri. Jag anspelade också på kulturlotteriet i detta avseende, så likhetenmed det lotteriet är jag fullt medveten om. Jag påstodinte - vilket tydligen utrikesministern uppfattade - att de organisationersom tog initiativet skulle vara de enda som borde fä pengar frånfredslotteriet. Tvärtom är jag mycket angelägen om att alla folkrörelser somsysslar med fredsarbete skall kunna fä pengar till projekt som ryms inom ramenför ett bra fredsarbete. Det är självklart att det måste vara pä det sättet. Det är korrekt att det inte jag satt iregeringen fanns något anslag motsvarande det belopp på ursprungligen 1 miljonsom nu går fill fredsarbetet. Men jag vill påminna om att iopposition tog inifiativ i den här frågan samfidigt som socialdemokraterna somregeringsparfi gjorde det. Vi har ett gemensamt intresse av att stimulera ettbra fredsarbete i värt land. vill jag säga att jag tycker det är alldelesbefängt att blanda in Rädda barnens biståndsarbete i det här sammanhanget. Viär mycket glada för det fina samarbete vi har med regeringen - och jag fårkanske tillfälle att återkomma till det - liksom för regeringens förtroende förvärt biståndsarbete, men vad det här är fråga om är det egentligafredsarbetet. Omfördelningen av vinstmedlen i det s. k. fredslotteriet Om någon tror att regeringen suttit ochsorterat ansökningar om bidrag, så är det fel. Det arbetet har i praktikenuppdragits åt en beredning bestående av representanter för ungdomsrörelser,olika politiska parfier, kvinnoorganisationer och humanitära organisationer.Denna beredning har fått uppgiften att på grundval av ansökningar motsvarande10-12 milj. kr. fördela en dryg miljon. Den har kunnat göra det under enighet.Jag har sagt att jag är beredd att ytterligare vidga denna beredning. Jag troratt dess ledamöter under enighet kommer att kunna fastslå vad som är verksamhetför fred och nedrustning. Jag kan aldrig tänka mig att överbefälhavaren ellerdirektör skulle ha ställt några villkor för sin medverkan ireklamkampanjen. Har de gjort det, beklagar jag det djupt. Men jag vill påpekaatt även försvarsorgani-safioner, som jag framhållit, kan söka bidrag. Det ärfel att påstå att de är uteslutna. På grund av deras stora bidrag frånförsvarsdepartementet bör de emellertid enligt min mening i huvudsak basera sinverksamhet på dessa bidrag. 8 (): Utrikesministern sträckte nu ut ett litetfinger till frivilligorganisationerna när det gäller deras upplysning omförsvarets fredsbevarande verksamhet. Jag sade inte att överbefälhavaren hade satt upp villkorför sin medverkan i kampanjen, men han har uppenbarligen bibringatsuppfattningen att det skulle vara möjligt också för frivilligförsvaret att fädel av pengarna för det syfte jag talade om. Bortsett från detta är utvecklingen av den här fråganallvarlig. Regeringen har lyckats skapa misstro och en spricka mellan deorganisationer i värt land som inom frivilligförsvarets ram arbetar förförsvarets fredsbevarande verksamhet och de organisafioner som arbetar för fredpå ett annat och enligt Omfördelningen av vinstmedlen i det s. k. fredslotteriet deras egenmening bättre sätt. Bland dem som deltagit i den här debatten ärdet allmänt känt att det har varit svårt att få dessa olika organisationer attsamverka och att tillsammans diskutera hur arbetet skall bedrivas. Dessasvårigheter har enligt min uppfattning fördjupats och förvärrats på grund avden utveckling frågan har fått sedan det nu avslöjats vad fredslotteriet kankomma att leda till. 9 (): Jag skulle vilja upprepa mina frågor: Är utrikesministern för det första beredd att föreslå också skall kunna ta upp mera internationellt inriktade projekt vidfördelningen av de pengar vi nu diskuterar? För det andra: Är utrikesministern beredd att låta fleraän de - en eller två - ledamöter som har nämnts ingå i någon sortsberedningsgrupp, så att man undanröjer risken för en dålig förankring hosinitiativtagarna och hos andra folkrörelser som ägnar sig åt fredsarbete? På fråga om jag är beredd attlåta organisationer som arbetar i ett bredare internationellt perspektiv blidelaktiga är svaret självfallet ja. Jag antar att fredsarbetet alltid måste sesfrän internationella utgångspunkter. Vi befarar inte ett inbördeskrig iSverige, När det sedan gäller frågan om att ett större antalpersoner skulle ges plats i beredningen har jag i mitt svar angivit att jagfinner detta möjligt. Till vill jag säga att bidrag utgår tillprojekt. Om ett projekt som en frivillig försvarsorganisation åstadkommerfinnes vara i klass med de övriga projekten, kan också det få bidrag. Dettaframhålles i mitt svar. Påståendet om någon form av diskriminering är osant.Men jag vill erinra om att när en menig värnpliktig deltog i enfredsdemonstration dömdes han till kraftiga böter. Det är inte säkert att dendomen håller, för jag har också hört talas om att när en överste i uniformdeltog i en antilöntagarfondsdemonstra-tion så åtalades han inte, 11 (): Självfallet skulle man inte ens behöva tala omatt fredsarbete gäller internationella förhållanden. En sådan kommentar är intealls påkallad här i kammaren. Vad jag frågade om var huruvida det är möjligtatt få pengar till ett projekt som har en mera internationell förankring,alltså inte bara har sin bas här hemma. Jag kan nämna ett sådant projekt somrör förhållanden för "Barn i krig", som mycket väl kan försiggå påannat håll än här i , 12 (); Jag vill bara ge en sista kommentar tillutrikesministerns funderingar om deltagande i uniform i olika verksamheter. åklagarnai vårt land vidtar åtgärder i överensstämmelse med svensk strafflag Nr 40 och åtalar dem som bryter motlagen. Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Svar på frågorna 1984/85:138 och 153 om katastroHnsatser i har frågat mig vilka åtgärderregeringen vidtagit för katastrofinsatser i , angränsande länder och avtorkan drabbade områden samt vilka åtgärder regeringen planerar för attförstärka och effekfivisera insatser i nämnda områden? har frågat mig vilka åtgärder jag avservidta för att tillse att SIDA agerar med större kraft och snabbheti liknande situation som den som råder i . Jagbesvarar de båda frågorna i ett sammanhang. Jag vill inledningsvis upprepa vad jag sagt iriksdagen angående livsmedelsbistånd att regeringen och SIDA med störstauppmärksamhet följer försörjningssituationen i de torkdrabbade länderna iAfrika. Det sker genom de svenska ambassaderna, biståndskontoren, FN ochfrivilligorganisationerna. Mot bakgrund av svåra försörjningssituationtill följd av bl. a. torka har regeringen och SIDA sedan juli 1983beslutat om katastrofinsatser till de torkdrabbade länderna söder om ett sammanlagt belopp av ca 272 milj. kr. Stödet har utgått dels direkttill mottagarländernas regeringar, dels genom FN och frivilligorganisationer. Vad avser följer regeringen och SIDA uppmärksamtförsörjningssituationen i detta huvudmottagarland av svensktutvecklingssamarbete. Den svältkatastrof som drabbat landet, förorsakadhuvudsakligen av den långvariga torkan, har förvärrats under de tre senasteåren. På grund härav har frän erhållit totalt93 milj. kr. i katastrofbistånd, dvs. utanför det reguljärautvecklingsbiståndet. På svensk sida förbereds därutöver ytterligare insatserför att lindra nöden för de svältande i . Förutom hjälp genomfrivilligorganisationer planeras förstärkt stöd till landets transportsystem isyfte att påskynda och förbättra transporter och distribution av förnödenheterfrän hamnarna till hjälpcentra inne i landet. Jag vill i detta sammanhang informera om att alltkatastrofbistånd bereds inom en särskild samrådsgrupp som består avrepresentanter för , SIDA och Röda korset. Jag vill ocksåframhålla att SIDA kontinuerligt följt utvecklingen och skyndsamt berett de nuplanerade insatserna i nära samarbete med ambassaden och biständskontoret iAddis Abeba som i sin tur haft nära kontakter med de etiopiska myndigheterna,FN och frivilligorganisationerna. Det nära samarbetet bidrar till att görakatastrofbiståndet effektivt. 14 (); jag ber att få tacka utrikesministern försvaret. Jag var missnöjd med det förra svaret, men jag är betydligt meratillfredsställd med det här svaret. Katastrofen i det aktuella området, där är detland som fått den största uppmärksamheten, är fruktansvärd. Men även runtomkring är situationen synnerligen svår. Det blir man klar över när man hör vadsagesman som varit pä platsen har erfarit. Fruktansvärda bilder och filmertagna i området visar uthungrade mödrar, svältande barn och döende gamlingar.På vägarna möter man förtvivlade människor som är i färd med att gå tillmarknaden med sin boskap - det sista de äger. Kanske får de där en summapengar, så att dekan köpa litet mat. Andra är redan pä väg att sälja hudar frånslaktad boskap. Vi vet således att dessa människorsförsörjningsmöjligheter är mycket allvarligt ifrågasatta. Enligtvissa larmuppgifter kommer 2 miljoner människor i att dö inom en näraframtid. Men det som är allra allvarligast är att katastrofen långt ifrån äröver. Trots hjälpsändningar från och många andra länder kommer detaktuella området - det vet vi -att vara ett katastrofområde för lång tidframåt. I första hand är läget mycket allvarligt under detnärmaste året, innan man eventuellt får en bra skörd nästa är. Människorna blirallt svagare. Vi vet att de som överlever - framför allt gäller det barnen -kommer att få skador för livet. Det kommer att bli svårt för dem att klara avsin livssituation i ett så fattigt land. Vidare har vi noterat attkatastroferna i området söder om återkommer gäng pä gång. Jag skulle således vilja komplettera mina tidigare frågormed följande frågor: Vilka planer har utrikesministern på förebyggande åtgärderi de här områdena när det gäller markvård, vattenförsörjning, trädplantering,hälsovård etc? Det gäller ju att se till att människorna i det aktuellaområdet kan komma ur den onda cirkel med återkommande katastrofersom de hamnat i. Vilka samarbetspartner har man från regeringens sida i dettasammanhang? Det är ju massiva insatser som måste göras i hela södra föratt kunna finna en väg tillbaka till ett bättre liv för dessa arma människor.Jag vill peka på de möjligheter som finns i dessa sammanhang -det gäller FN-organav olika slag, nordiskt samarbete och frivilligorganisationerna. Jag tror, som sagt, att det behövs en planering, sä att enmassiv insats kan göras när den värsta katastrofen väl är över - detta för attsådana här katastrofer skall kunna undvikas . Anf.15 (): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på minfråga. Jag mstämmer i det som yttrade här. Jag vill ställa ytterligare en fråga tillutrikesministern, med anledning av vad han säger i slutet av svaret.Utrikesministern hänvisar nämligen till SIDA, som kontinuerligt följtutvecklingen. Vidare säger han att man har ett nära samarbete med ambassaden och biständskontoret i , Innebär det att man beträffande katastrofbiståndet i fortsättningenkommer att kunna starta upp i ett tidigt skede - tidigare än vad som var falletnär det gällde - och blir det därmed möjligt att göra biståndeteffektivare och att sätta in det med större kraft? Faktum är att , i förhällande till andra länder,kommer pä efterkälken i detta sammanhang. Vad som föranledde min fråga var ett inslag i Dagens Ekovid den tidpunkt när exempelvis hade satt in en luftbro medlivsmedelshjälp till de tre nordliga provinserna i , SIDA:s företrädare svarade då på radioreporterns frågor omvad SIDA gör. Det första svaret var: Vi följer utvecklingen. Då frågadereportern vad det innebär, och svaret blev: Vi sammanträder. Det är klart att vi är många som blir både konfunderadeoch kanske t. o. m. upprörda över detta, bl. a. därför att har ettmycket stort överskott av vete och annan brödsäd, som skulle kunna användastill katastrofhjälp. Det sker i viss utsträckning. Ifrån mitt parti, moderata samlingspartiet, har viupprepade gånger väckt motioner i syfte att öka denna svenska livsmedelshjälpgenom det svenska jordbruksöverskottet, som är så aktuellt i debatten omlivsmedelskommitténs betänkande. Vi har tyckt och tycker fortfarande att denandelen är för liten. Vi har också den uppfattningen att vår biståndsverksamheti större utsträckning bör vara bunden - den utvecklingen har fortskridit ienlighet med våra intentioner. Men just beträffande katastrofhjälpen till hungrandemänniskor-en halv miljard människor svälter i dag-frågar jag; Vad villutrikesministern göra för att vi snabbt skall komma i gång och därmed också ökaden svenska livsmedelsinsatsen? Jag instämmer med att förebyggandeåtgärder är det allra viktigaste. Vårt reguljära bistånd till Efiopien, som ärett gammalt mottagarland, är i allt väsentligt inriktat pä sådana åtgärder somKarin Söder nämnde. Men vi har funnit att det också behövs mer stöd.Människor praktiskt taget dör av svält och de kan inte avvakta att de insatsersom vi gör i fråga om markvård, vattenförsörjning och liknande leder tillresultat. Därför har katastrofbiståndet kommit att utgöra en ökande andel avbiståndet, alldeles särskilt när det gäller . Katastrofbiståndet harökat och , och jag förutser att det måste öka även kommande år. Till vill jag säga att om troratt vi upptäckte när de första TV- och radiorapporterna kom, har hanfel. Under /84 gjorde vi, utöver det reguljära stödet, insatserpå ca 25 milj. kr., i olika former av katastrofhjälp, väsentligen genomorganisationer som . , Rödakorset osv. Vi har lämnat bidrag som jag här inte skallredogöra för i detalj men som inneburit en kontinuerlig insats genom varor förmiljö- och vattenvård, för distribution av nödhjälp, spannmälsinsatserosv. Finns föreställningen att vi började med denna insats närläget i observerades av allmänheten, är den felaktig. Om det är så atten tjänsteman i SIDA har sagt att vi följer utvecklingen, menas inte därmed attvi sitter overksamma, vilket min uppräkning har visat att vi inte gör.