prot · G80949 · 1984-12-31 00:00:00 — Det aktuella förslaget kan nämligen ses somen placeringsplikt för bankerna. Bankerna kommer med det här systemet att få enlagstadgad skyldighet att i sin utlåning prioritera ungdomar som under viss tidsatt in pengar för överföring till eller kapitalsparfond.Bankerna skulle alltså vara skyldiga att ställa upp med en utlåning som svararmot tre Bosparandeför ungdomar, m. m. gånger det sparade beloppet - en utlåning som måste tasfrån andra kunders inlåning. Med den utlåningsreglering som tillämpar kandetta mycket väl medföra att de reguljära inlåningskunderna i bankerna inte kanfå sina lånebehov tillgodosedda på grund av att ungdomar gör anspråk på enlånerätt som de har förvärvat i och med det nya systemet. Vi tycker att det äratt försvåra bankverksamheten alldeles i onödan. Vår slutsats, herr talman, är att det här nya instrumentetinte behövs. Det existerar väl fungerande former för sparande, där ungamänniskor kan spara till sitt eget boende. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till reservationerna1-3. Däremot har vi inte funnit något skäl att i det här sammanhanget taställning till vare sig återinförande av skattefondssparande eller tillinrättande av privata investeringskonton. 33 BOSÖDERSTEN (s): Sparandet i vårt land har utvecklats mycketnegativt . Vi har haft en kraftigt fallande sparkvot och enmycket stark omfördelning av sparandet. Framför allt har det offentligasparandet minskat kraftigt, till förmån för speciellt företagssparandet. Menmakroekonomiskt sett är sparandet nu på väg uppåt igen. Det visar sig framförallt i att 1984 är då vi inte behöver låna pengarutomlands för att klara konsumtion och investeringar. Alltjämt återstår dockmånga svagheter i den svenska ekonomin. Ett problem är att hushållssparandet har utvecklatsdåligt. låg hushållens sparkvot på av BNP. Mot slutetav , efter några borgerliga år, hade den sjunkit ner till . 1982var den nere i O, och kan vi räkna med att den blir negativ. När borgerliga politiker konfronteras med denna utvecklingbeter de sig på ett mycket egendomligt sätt. Under merparten av den tid somsparandet utvecklades negativt hade vi borgerliga regeringar. Men deerfarenheter som då gjordes försöker de borgerliga politikerna förtränga, ochpersonlighetsklyvningen blir alltmer markant ju närmare val vikommer. I stället för att ägna sig åt något som skulle kunna kallas för enseriös analys, koncentrerar de sig på verklighetsflykt. De försöker övertygafolk med hjälp av myter och talar enbart om vilka goda avsikter som man har.Men de kan i grunden inte lura någon. Ty fakta kvarstår, och fakta sparkar. Den mest väsentliga orsaken till att hushållssparandetminskar är den dåliga ekonomiska utveckling som har präglat tiden sedan 1976.Den har medfört att vi har haft sju av stillastående eller fallandereallöner. Ett genomsnittligt svenskt löntagarhushåll förlorade en månadslön,eller litet mer, under de borgerliga åren. Den utvecklingen gick mycket hårt åthushållens sparande. De flesta hushåll har mycket små marginaler till att börjamed. När standarden sjunker, försvarar de sin posifion så gott de kan. Deförsöker hålla uppe konsumtionen, och det går ut över sparandet. börjarvi äntligen stoppa denna utveckling, och kommer att bli det förstaåret på mycket då vi kan se fram mot en viss allmän standardstegring.Men eftersom det på detta område finns vissa fördröjningseffekter, kan viräkna med att det nog dröjer innan sparandet på nytt börjar växa. I och för sig försökte även de borgerliga regeringarnagöra vissa posifiva saker för spararna. Man införde 1978 det s. k.skattesparandet och skattefondssparandet. Men dessa sparformer varutomordentligt dyrbara för statskassan. som systemet existerade sparades bruttoungefär 15 miljarder. Men kostnaderna för staten var mycket höga och uppgickfill åtminstone 5 miljarder. För varje krona som sparades stod alltså statenför . Dessutom utgjorde en mycket stor del av dessa 15 miljarderinget nysparande. Räknar vi netto är det troligt att statens kostnader var likastora eller kanske större än nysparandet. Här kan man verkligen tala omEbberöds bank. Vi socialdemokrater vill gynna hushållssparandet, men vikan inte göra det till vilket pris som helst. Det var därför som vi avskaffadeskattesparandet och skattefondssparandet och ersatte det med allemanssparandet,som har blivit en stor framgång. har över 2 miljoner konton öppnats. Dettotala antalet sparare beräknas vara något lägre, eller 1,9 miljoner. Årligenligger insättningarna på över 10 miljarder. För den enskilde spararen är allemanssparandet förmånligt.Vi kan räkna med att det ger en skattefri avkastning på . Medtanke på att inflationstakten nu är på väg nedåt får spararna en realavkastning om , vilket sannerligen inte är dåligt. Det är sant - som och säger -att det är viktigt att få ned inflationen. Men det är precis vad vi har lyckatsmed . Vi kan med mycket stor säkerhet räknamed att inflationen kommer att vara , kanske t.o.m.lägre. Detta innebär i realiteten att vi sedan de borgeriiga åren har halveratinflationen. Ändock är allemanssparandet - om jag får återvända filldet - inte särskilt kostsamt för staten. har 7 920 miljoner flutitin. Kostnaderna för att få fram detta sparande har uppgått till 380 miljoner.Därav utgör 83 miljoner utebliven skatt, 165 miljoner är kostnaden förbonusränta, och 135 miljoner utgör ersättning till bankerna för deras kostnaderoch besvär för marknadsföring och annat i samband med allemanssparandet. Dettagör att statens kostnader för allemanssparandet är tämligen begränsade. Deuppgår till i runt tal per sparad krona. Det skall jämföras med de 30 öreeller mer som det gamla skattesparandet kostade staten. säger ganska friskt att ingenting av de 10miljarder som vi på årsbasis räknar med skall flyta in till allemanssparandetskulle vara nysparande. Jag skulle vilja säga att inte har någonsom helst föreställning om detta. Det kan i och för sig vara sant att vi intehar någon exakt siffra på hur stort nysparandet är. Men ganska säkraberäkningar. Bosparandeför ungdomar, m. m. Bosparandeför ungdomar, m. m. visserligen preliminära, som gjorts i finansdepartementettyder på att är nysparande. Då har vi ändå lockat fram 2,7 miljarderlågt räknat i nysparande. Det är fakta. talar också om att har ettalternativ. Man har s. k. investeringskonton. Vad innebär de? Jo, att folkskulle få sätta in pengar på vissa konton och få en oerhört stark skatterabattför detta. Om det systemet skulle sättas i sjön skulle staten förlora inte eneller två miljarder utan tiotals miljarder i uteblivna skatter. Det är ettförslag som verkligen inte tål någon som helst form av seriös granskning. Detvisas också av att de borgerliga bröderna - herrar och - tvingasta avstånd från på den här punkten. Det finns förslag som är förmagstarka och inte kan utsättas för borgerligt samarbete ens några få månaderföre ett val. Vad regeringen nu föreslår i propositionen om bosparandeför ungdomar är att allemanssparandet skall kunna utsträckas också tillungdomar som vill spara antingen för att få bostad eller för att täckakostnaderna för bosättning. Detta bosparande skall avse ungdomar mellan 16 och28 år. Det minsta belopp man måste spara är , och man rnåste spara iminst . Har man gjort det kan man få låna det sparadebeloppet. När det gäller lån upp fill . skall man inte behövabli utsatt för någon mer ingående kreditprövning. De borgerliga vill inte vara med om detta. Egentligen ärdet litet svårt att förstå varför de är motståndare. Men tyvärr är nog derasnegativism helt politiskt mofiverad. Det är så att de tre borgerliga partiernanumera skjuter på allt som rör sig, rutinmässigt säger nej till allt vadsocialdemokrafin föreslår, oavsett vad det må vara. Man kan säga att förslaget om bosparande inte är någotsärskilt stort eller banbrytande förslag. Vi har i utskottet och i den allmännadiskussionen hört en mängd konstiga invändningar mot förslaget. Man tror attungdomarna skulle låna om - som om svenska ungdomar skulle ha fåtten trängtan till månggifte eller något liknande. Förslaget uppmuntrar trots allt ungdomar till att få godasparvanor, och det hjälper fill att lösa ungdomars bostadsproblem, som ofta kanvara besvärliga. Därför menar vi socialdemokrater att detta är ett bra ochlovvärt initiativ, och jag ber att få yrka bifall till hemställan ifinansutskottets betänkande 7 i alla delar. 34HUGO HEGELAND (m) replik: är ju allfid ovanligtmoraliserande så snart han kommer upp i talarstolen. Han talar ompersonlighetsklyvning hos oss. Med hjälp av myter försöker vi beskrivaverkligheten, och det är enbart goda saker vi plockar fram när det gäller osssjälva, medan han själv däremot är moraUskt högtstående och den mest sakligarepresentanten av alla. Just i den här debatten vore det mycket lämpligt,tycker jag, om sparade på orden litet - även om jag inte kanbevilja någon skattereduktion som kompensation för en sådan behjärtansvärdinsats. Vi har inte direkt tagit avståndfrån förslaget om inrättande av privata investeringskonton. Vi uttalar ju oss relativtpositivt om det, som väl har konstaterat i vårt särskildayttrande. Vi anser att det föreslagna systemet med privata investeringskontonkraffigt skulle öka sparandet. Detta sparande skulle emellertid komma attinnebära kontrollproblem och andra administrativa svårigheter genom att maninför ett kontrollsystem vid inkomstkällan. Därför är vi inte beredda att numedverka till en lagstiftning av den innebörd som motionärerna avser. Vi hadeett liknande särskilt yttrande i föregående års betänkande. Jag skulle vilja peka på en sak när det gäller jämförelsermellan allemanssparandet och skattefondssparandet. Att man kan hänvisa till attallemanssparandet formellt har större omfattning beror ju i sin tur på att detomfattar alla. Varenda människa, från den nyfödde till pensionären, får jusätta in pengar i allemanssparandet - och utan något som helst nysparande. Detär bara att flytta över pengar från de konton man har i banken, så kommerman i åtnjutande av allemanssparandet. Det är klart att det då får en väldigomfattning. Skattefondssparandet däremot var ju begränsat när det gällde degrupper som kunde utnyttja det. Därvidlag är det alltså en klar skillnad. Vi är övertygade om att skattefondssparandet hade enbetydande nettoeffekt. Vi vet alla, inte minst , att det är mycketsvårt att beräkna nettoeffekterna av sparandet i dessa bruttosparandeformer somvi har. Men om man ser det så, att man ändå i skattefondssparandet får ettbetydande nettosparande, kan det mycket väl vara värt en högre kostnad än omman får en stor ökning av ett bruttosparande via allemanssparandet - och sedanberömmer sig av att detta sker till en betydligt lägre kostnad. Bosparandeför ungdomar, m. m. 35ROLF RÄMGÅRD (c) replik: säger att jag svingar ganskafriskt. Jag skulle vilja återgälda detta med att också svingarfriskt när han påstår att man har ett nysparande i allemanssparandet på 25 %.Den uppgiften har vi aldrig fått ta del av i utskottet. Huruvida det är någonintern promemoria i kan jag inte uttala mig om. Men debanker som vi har haft hearing med i utskottet - och de är inte få - kan intevederlägga en sådan siffra. Det fordras nog bättre analys om man frankt skallkunna påstå något sådant. Sedan hävdar också att inflationsutvecklingenhar varit positiv i . Och det har den varit om man ser den i procenträknat enbart med hänsyn till svenska förhållanden. Men jämför man internationellt,med UtveckUngen i våra främsta konkurrentländer, så finner man att gapetfaktiskt ökar i förhållande fill utvecklingen där. Och våra möjligheter attklara vår ekonomiska situation är ju i hög grad beroende av exportmarknaden.När vi har ett praktiskt taget tredubbelt gap i förhållande fill exempelvisTyskland, hur kan man då säga att vi har en posifiv inflationsutveckling iSverige? Det förstår jag inte - det vill jag framhålla även om jag inte ärnationalekonom. Bosparandeför ungdomar, m. m. påstår attungdomssparandet, som vi nu diskuterar, skulle stimulera ungdomarna tillsparande. Men jag vill fråga : Vad är det för något nytt i dettasparande som skulle sfimulera i förhållande till de sparformer som finns ?Det fick jag inte klart för mig när jag lyssnade till anförande,och jag fick det inte heller klart för mig när jag läste utskottsbetänkandet.Vad är det alltså för något nytt - annat än att bankerna skall slussa medelöver till ? Det sker via bankerna och har ingenting att göramed reellt sparande för individen, för ungdomen. Jag frågar än en gång: Vad ärdet för nytt i detta bosparande som gör det lättare för ungdomarna att spara? 36 () replik: använde huvuddelen av sittinlägg till att åberopa en del av socialdemokraternas allmänekonomiskaargument. Jag skall inte gå in på det, möjligen kunde man tycka att BoSödersten som är ekonom skulle ha särskilda svårigheter att upprepa påståendetatt inflationsbekämpningen har varit framgångsrik. Sanningen är att gapetmellan och i fråga om inflationstakt ökar, att vårinflation 1982 låg på ett ungefärligt genomsnitt i förhållande till ochatt vi har en inflafion som är nästan dubbelt så hög. Att en ekonom avfacket kan uppfatta det som en framgångsrik inflationsbekämpiiing är en smulagenerande. Det vi nu diskuterarär frågan: Behövs det ett nytt instrument för att sfimulera unga människor attspara? Vårt argument är att det inte behövs, för vi har redan existerandeformer av sparande som sfimulerar fill nysparande för bostadsändamål. Det ärdärför vi går emot detta förslag. 37 BOSÖDERSTEN (s) replik: Vi kan önska att sfimulera hushållssparandet.Är vi villiga att ge tillräckligt kraftiga subventioner kanske vi kan fåpositiva effekter. Det borgerliga skattesparandet var en oerhört dyrbar form,därför att subsidieelementet var så kraftigt. Fördelen med det nyaallemanssparandet är att subsidieelementet är betydligt lägre; kanske enfemtedel eller en sjättedel av vad det var i det gamla sparandet. Det finns inga hemligheter bakom tanken på en positiveffekt. Som alltid är den svår att mäta med fullständig exakthet, men densiffra jag har nämnt är med all sannolikhet filltagen i underkant. helt enkelt fel när han utan vidare påstår att det inte skulle bli någonsom helst positiv effekt. Det vore också ufifrån alla rimliga utgångspunkternågonfing förvånansvärt. I själva verket har han heller ingenting som han kanåberopa som belägg i form av ordentliga undersökningar på den här punkten. De tankegångar som ligger bakom investeringskontona ärganska okända. Vad är det egentligen som ligger bakom? Jo, tanken är att manskall få sätta av pengar från sin inkomst fill vissa konton, sedan skall man fåen femfioprocentig skatterabatt för de belopp man sätter in. Det är klart attom detta genomfördes vore det någonting oerhört förmånligt för dem somutnyttjar det. I själva verket har moderater och folkpartister insett attdetta, för att uttrycka sig milt, är ett alldeles ohållbartförslag. Därför har man inte heller kunnat ställa upp. Hade man kunnat det hademan givetvis stött reservation på den här punkten, men det har maninte lyckats med. Vad har varit den väsentliga orsaken fill den svagasparutveckling som inleddes under de borgerliga åren? Jo, det var förstås denineffektiva ekonomiska politik som fördes, som resulterade i den stagnation ochde starka reallöneförsämringar som följde. Vi har hävt den utvecklingen. Vi harklarat situationen, makroekonomiskt, så att vi inte längre har något totaltsparandeunderskott i landet. Det återstår för oss , vilket är på väg, att setill att vi får en positiv reallöneutveckling. I och med att vi får det kommerockså hushållssparandet att växa och på nytt bli positivt. Det ärdet som är det centrala, det är det som skiljer borgerlig politik frånsocialdemokratisk. ungdomar, m. m. 38HUGO HEGELAND (m) replik: talar om vad som skiljerborgerlig politik från socialdemokratisk politik. har hantalat om att det är , under den socialdemokratiska regeringstiden, somsparandet har sjunkit under noll. beräknas hushållens sparkvot bara uppgåtill minus 0,. Det är en sak som man kan ta fasta på. Vi hade ingennegativ sparkvot under de borgerliga regeringsåren. Däremot satte vi i gång enomfattande sparkampanj, när de nya skattesparkontona kom . Därgjorde vi en pionjärinsats för att väcka folkets intresse och få människor attinse vikten av sparande. Men vet att det är mycket svårt att vändaopinioner. Därför tar det naturligtvis tid innan en sådan kampanj får effekt,men det har pågått ett initialarbete, som bör ge resultat. Vad effekten av allemanssparandet än blir, kan det aldrigutredas i vilken utsträckning det kan tillskrivas de tidigare sparkampanjerna.Men det är uppenbart att det ändå finns ett samband, så att det i dagens lägeär lättare att få i gång nya sparformer än då den borgeriiga regeringen satte igång sin kampanj. Det går inte att räkna i absoluta kostnader per sparad krona,utan man får se det hela i ett längre perspektiv. När sedan börjar med lamentationerna om denborgerliga tiden från 1976-1982 glömmer han alltid bl. a. att oljepriserna stegtio gånger /74 och att den internationella utvecklingenvar ungefär densamma som den svenska. Han glömmer vidare att nedgången i sparandet inte ärspecifik för utan att den är internationell. Det enda undantaget är f.ö. , där man faktiskt ligger på en sparkvot på . Men i devästeuropeiska länderna har den sjunkit, och i har sparkvoten gått ned,oavsett vilken regering man har. Det är troligen en strukturförändring. Det voretacknämligt om man kan vända den, och i det avseendet hoppas vi på det bästa. Bosparandeför ungdomar, m. m. 39ROLF RÄMGÅRD (c) replik: Jag har fortfarande inte fått något svar frånBo Södersten på frågan vad det är för nytt i det nya bosparandet för ungdomar,som regeringen lanserar - i förhållande till andra sparformer. Det återstår attklara ut. Sedan återkommer med att nysparandet genomallemanssparandet har ökat mycket kraftigt. Men i utskottets skrivningkonstateras att allemanssparandet inte nämnvärt har bidragit till ökat sparandebland ungdomarna. Och det är ju i första hand de som skall stå för ettnysparande i samhället. Skulle man ha fått ett nysparande hos denna kategoriskulle den här nya formen för bosparande inte behövas. Jag tycker attmajoritetens påståenden faller på den egna argumentationen. Sedan återkommer till vårt förslag om privatainvesteringskonton. Han säger att det är orealistiskt - men sparbankerna harsjälva lanserat mycket av dessa idéer om en 50-procentig skattereduktion föratt få upp nivån på hushållssparandet, som är synnerligen viktigt församhällsekonomin. Vi tycker att vårt förslag inte alls är orealistiskt. Bådeutskottsmajoriteten i sin skrivning och här i debatten konstateraratt det skulle innebära stora samhällsekonomiska åtaganden om man genomför ettsystem med privata irivesteringskonton. Men den kortsiktiga nominella ökningenav budgetunderskottet som en partiell skattefrihet för avsättning till privatainvesteringskonton kan väntas medföra motsvaras faktiskt av en lika storskattefordran. Det blir inte någon risk för något påtagligt skattebortfall påsikt till följd av sparande i privata investeringskonton. Medlen beskattas ivanlig ordning när de tas ut från kontot. Det är således en uppskjutenbeskattning. I övergången kan det naturligtvis bli vissa ekonomiskaåtaganden från samhället. Men detta är en ny sparform, som det är viktigt attfå i gång. Det blir givetvis övergångssvårigheter, men de är till för attövervinnas om vi skall få upp nivån på det totala hushållssparandet. 40 BOSÖDERSTEN (s) replik: Låt mig säga några ord till omförslaget om investeringskonton, eftersom det är en sak som nästan inte allshar diskuterats i den politiska debatten. Det är ett mycket märkvärdigtförslag. Om man förverkligade det skulle staten i skattebortfall förlora, intenågra få miljarder, som fallet var i samband med skattesparandet, utan tiotalsmiljarder. Det skulle innebära att budgetunderskottet sköt i höjden på ettfullständigt okontrollerat sätt. Det har borgerliga kollegerförstått, och därför är ni ensamma om detta egendomliga förslag. Vad är det som är nytt i vårt förslag om bosparande? Ja,ett väsentligt inslag är återlånerätten. Ungdomar som deltar i bosparandet fårdels sparstimulansen genom att det knyts till allemanssparandet, dels denautomatiska återlånerätten. Båda dessa ting kan vara nog så värdefulla, inte minst för ungdomar, som kanske lever i små omständigheteroch kommer ur miljöer där man inte har särskilt väl etablerade sparvanor. Dehär momenten kan göra att man verkligen får i gång ett bosparande. talar om lamentation. Vilken är denväsentliga orsaken till att hushållssparandet sjunkit så kraftigt? Jo, denväsentliga orsaken är fallande reallöner. De fallande reallönerna var en fruktav den borgerliga politiken. Märkvärdigare än så är inte sammanhangen, och detmåste slås fast. Inga sparstimulanser i världen kan vända den utvecklingen. Detvisade sig också under de borgerliga åren. Man genomförde skattesparandet, somvar ett oerhört dyrbart försök att stimulera hushållssparandet. Och vilken blevden väsentliga effekten? Jo, man kunde på intet sätt vända den huvudsakligatrenden. Allt man gjorde var att man med den politik man bedrev försämradebudgetunderskottet med ett belopp i storleksordningen . I detekonomiska livet hänger allt samman. Den borgerliga politiken påhushållssparandets område var en katastrofal politik, som lämnade spår eftersig som förskräcker. Bosparandeför ungdomar, m.m. vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytteriigarerepliker. 41HANS i (vpk): Jag skall avrunda den här debatten med någraord om det särskilda yttrande som fogat tillbetänkandet. Jag vill då anknyta till den debatt som har förts om orsakernatill det låga sparandet. Det är naturligtvis så som sagt, att det ärsjunkande reallöner och små ekonomiska omständigheter även i övrigt som gör attmänniskor inte anser sig kunna avvara pengar för sparande; pengarna går tillden dagliga konsumtionen. Så har det väl alltid varit i människors val av hurde skall använda sina pengar. Därför tyckte vi att det var dåligt att underden borgerliga majoritetsperioden avskaffade de statliga bosättningslånen. Socialdemokrateroch kommunister var överens om att dessa lån inte borde ha avskaffats och attett nytt system med sådana lån borde införas. Dessa statliga bosättningslånhade stor social och ekonomisk betydelse för många människor som levde i småekonomiska omständigheter. Trots det var det ingen större risk för staten attlåna ut pengar. Man gjorde inga förluster, utan verksamheten gick ihop. Det är bra att det nu har lagts fram ett förslag om attungdomar på ett vettigt sätt skall kunna låna och spara till en bostad.Konsumentverket och LO påpekar dock i sina remissvar att det ändå kan befarasbli problem för människor som med relativt kort varsel vill ha ett lån förbosättning. Man kan ha varit arbetslös en fid och därför inte har kunnat spara,man kanske studerar och vill avsluta studierna och sätta bo, och man kan avandra orsaker ha en dålig ekonomi. Bosparandeför ungdomar, m. m. Det finns därför skäl att misstänkaatt inte heller detta sparsystem till fullo ger samma möjligheter som de gamlabosättningslånen hade. Därför har vi fogat ett särskilt yttrande till dettabetänkande, i vilket vi säger att vi kommer att följa utvecklingen och se vad somhänder. Finner vi att stora grupper av ungdomar fortfarande har svårt attfinansiera sin bosättning, då måste vi återkomma med ett förslag omåterinförande av de gamla bosättningslånen. Med tanke på de uttalanden somgjordes när dessa lån avskaffades borde det inte vara något problem att fåsocialdemokratiskt stöd för ett sådant förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. Först biträddes reservation 1 av m. fl. med151 röster mot 19 för reservation 2 av . 154 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot151 för reservation 1 av m. fl. 19 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1(bosparande för ungdomar)