prot · G80953 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:53 1 § Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades Förslag 1984/85:11 fillutbildningsutskottet 3 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1984/85:19 betänkande 1984/85:23 betänkande 1984/85:10 betänkanden /85:7-9 4§ Statlig fastighetsskatt, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1984/85:24 omstatlig fastighetsskatt (prop. 1984/85:18, 1983/84:178 delvis, 1984/85:23 delvis och1984/85:80 delvis) (förnyad behandling), 1984/85:9 om ändringar ibestämmelserna om räntebidrag till följd av fasfighetsskatten m.m.(prop. 1984/85:85 delvis) (förnyad behandUng) 1984/85:14 om ändring i bestämmelserna om kommunaltbostadsfillägg till folkpension (prop. 1984/85:85 delvis) (förnyad behandling). Statligfastighetsskatt, m. m. Skatteutskottetsbetänkande 24, bostadsutskottets betänkande 9 och socialförsäkringsutskottetsbetänkande 14 debatteras i ett sammanhang. Anf.2 Förste vice talman (): återförvisades förslagen om en fastighetsskatt och omkompensation för denna till berörda utskott för ytterligare beredning.Dessförinnan hade under en lång debatt och med all önskvärd tydlighet deallvarliga brister som vidlåder förslagen påtalats. Lagrådetkrifiserade och med osedvanlig skärpa förslaget fillfastighetsskatt. Förslaget hade inte föregåtts av den utredning och detallsidiga remissförfarande som grundlagen föreskriver. Förslaget var såkomplicerat och svårtillgängligt, att det stod på gränsen till vad som rimligenborde kunna accepteras av rättssäkerhetsskäl. Lagrådet ifrågasatte vidare hurförslaget förhöll sig till kraven på att lika skall behandlas lika och till atten skatt skall fördelas med ledning av de påtänkta skattskyldigas ekonomiskabärkraft. Deändringar regeringen senare vidtagit i förslagen liksom den senare avlåtna s.k. kompensationsproposifionen har inte heller remissbehandlats, ejheller underställts lagrådets granskning. Helhetsbedömningen har avsevärtförsvårats då proposifionerna framlagts vid olika fidpunkter och dåerforderligt underlag saknas. Denentydiga och starka kritik som förekommit i samband med riksdagsbehandlingentyder på att de av lagrådet påtalade bristerna i alla avseenden förvärrats.Svårgenomträngligheten har utvecklats till total ogenomtränglighet. Bristernai fråga om likabehandling och skatteförmåga har skärpts. Kompensationensutformning för räntesubvenfionerade fastigheter synes ytterligare förstärka denolika behandlingen. Detta gäller även den proposition om slopad kommunalgarantiskatt för juridiska personer som dessutom medfört att lagförslaget omfastighetsskatten har måst ändras, innan ens hunnit anta det.Allvarliga farhågor har framförts för att förslagen t. o. m. kan få direktkonfiskatoriska effekter, äta sig in i själva skattekällan och strida mot såvälgrundlag som Europakonvention. Isåväl den gamla som den nya riksdagsordningen finns möjlighet för attytteriigare bereda ett ärende som ej är tillräckligt berett. 9 och 10 §§ iriksdagsordningens 4 kap. har tillkommit för att garantera minoritetens rättoch därmed kunna få fill stånd en lagstiftning som fyller de anspråk som kännetecknaren god lag. Det borde också vara ett gemensamt intresse för hela ,liksom givetvis för de medborgare som skall följa lagen, att lagstiftningenfyller kraven på rättvisa, konsekvens och överskådlighet. Denna garanti börinte omintetgöras av de utskott som skall behandla det återförvisade ärendetutan tungt vägande och klart redovisade skäl. Så har inte skett. Såvälskatte- som bostadsutskottens majoriteter har vägrat den ytterligare beredningriksdagen begärt med hänvisning fill att remiss fill lagrådet, riksskatteverketresp. skulle innebära att ärendet inte kan slutbehandlasav , vilket skulle leda fill avsevärt men. Menvad avser man med "avsevärt men"? Är det avsevärt men - och i så fallför vem - om det gäller beslut om en skatt mot vars konsekvenser urlikabehandlings- och skatteförmågesynpunkt utomordentligt allvarliga farhågorreses? Är "allvarligt men" reducerat till blott och bart enbudgetfråga? Är det allvarligt men om det innebär att en lagstiftning medallvarliga brister i sin utformning inte drivs igenom? Är det inte snarareallvarligt men för rättssäkerheten, för den enskilde och även för parlamentetsanseende om en lagsfiftning drivs igenom, konsekvenser för denenskilde och förenlighet med grundlag och Europakonvention är tillräckligtbelysta? Underärendets behandling i har ständigt nya brister uppenbarats i de bådapropositionerna. Inte bara direkta felräkningar utan också grundläggandesystemfel har påtalats, fel som synes leda till systematisk underkompensationför de enskilt ägda fastigheterna och lika systematisk överkompensation för denhyresledande allmännyttan. Ävenefter det att ärendet återförvisats fill bostadsutskottet har gravafelakfigheter påvisats från olika organisationer, som förebragt det hittillsmest genomarbetade material som kommit till hända i denna fråga. Trotsatt inga bärande motiv framkommit mot att uppskjuta riksdagsbehandlingen avkompensationspropositionen , har t. o. m. detta yrkandeavvisats. Detta väcker allvarliga farhågor för att syftet medkompensationspropositionen inte är - som det uppgivits - att neutraliserafastighetsskatten för räntesubventionerade bostäder utan att medvetet förstärkaorättvisorna. Inte heller detta kan vara bra för en regering eller ett partisom alltjämt säger sig värna principerna om näringsfrihet, likabehandling ochskatt efter förmåga. Regeringspartietsföreträdare förefaller samfidigt klart medvetna om att förslaget inte är bra.Skatteutskottets majoritet understryker nämligen det angelägna i att regeringennoga uppmärksammar effekterna av den nya lagsfiftningen och dess praktiskatillämpning och utan dröjsmål föreslår de ändringar som kan visa sigerforderliga. Men brister skall rättas fill innan förslag föreläggs kammarenför avgörande, inte skjutas fill en okänd framfid för korrigering. Vi står här i kammaren med tre utskottsbetänkanden, likaofullständigt beredda som i fisdags, endast försedda med ännu fler frågetecken.Alltjämt vet ingen något om förslagens verkliga innebörd och konsekvenser förden enskilde. Alltjämt kan ingen med bestämdhet hävda om förslagen stämmeröverens med grundlagen, näringsfriheten eller Eurojjakonventionens krav pålikabehandling. Alltjämt är det ingen som vet om skatten t. o. m. kan få direktkonfiskatoriska effekter. Alltjämt vet ingen om många småhus- ellerfastighetsägare t. o. m. kan komma att tvingas gå ifrån sin egendom. Densocialdemokrafiska regering som tillträdde har haft mer än två årpå sig för den allsidiga beredning som krävs. Detta har försummats. Skallverkligen erforderlig kompletterande beredning förvägras minoriteten Statligfastighetsskatt, m. m. Statligfastighetsskatt, m. m. med hänvisning i storttill att dröjsmål med besluten skulle medföra allvarligt men? Skallen regerings underlåtenhet och senfärdighet t.o.m. kunna anföras som motiv föratt inte tillgodose minoritetens lagstadgade krav, i syfte att utan erforderligberedning driva igenom ett förslag med så djupgående konsekvenser. , ärade kammarledamöter, är det - inte regeringen - som stiftarlag. Genom detta åvilar det ett särskilt ansvar för lagsfift-ningensoväld och kvalitet. Det är vi riksdagsledamöter som har det slutliga ansvaret.Låt oss visa oss värdiga detta ansvar och avslå ett lagförslag som är såutomordentligt illa berett och som kan få för vårt land olyckliga följder. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka avslag på förslagen tillfastighetsskatt och kompensation för denna. Jag gör det genom att yrka bifalltill de till skatteutskottets, bostadsutskottets ochsocialförsäkringsutskottets betänkanden fogade borgerliga reservationerna. I detta anförande instämde , , , , i , BlendaLittmarck, , , , , , i , , , ,, , , , , , , , , , , , , , , StenAndersson i , , , , , , , , , , , , , , , i , , , , , , , , , , , , , , , , , ,och (alla m). 3 (): När itisdags återförvisade detta ärende till skatteutskottet var motivet attutskottet skulle pröva möjligheterna att få frågan om fastighetsskatten ochdess verkan mera ingående utredd. Tyvärr har utskottets socialdemokratiskamajoritet vägrat att fillmötesgå denna rimliga begäran. Ocksåsocialdemokraterna måste erkänna att det är i det närmaste omöjligt att få enhelhetsbild av konsekvenserna för den enskilde skattebetalaren avtillämpningen av fastighetsskattens olika procentsatser för skatteuttag ochkomplicerade kompensationsbestämmelser. \kTXkrav var att lagrådet skulle ha fått möjlighet att kter yttra sig över detföreliggande förslaget, inte bara över skatteförslaget utan också överkompensationsförslaget, efter de ändringar som har skett. utskottsmajoritetendå nej till detta? Även socialdemokraterna vet att vi i oftakritiseras för krångliga och svårtolkade lagar. Varför kan man inte åtminstonelåta lagrådet yttra sig över förslaget? Är man rädd för att få saken prövadinnan vi fattar beslut? Det måste väl vara bättre, även för ersocialdemokrater, att få förslaget prövat av lagrådet innan vi fattar beslut,än att en del brister konstateras i efterhand. Vi reservanter begärde också att skullefå möjlighet att yttra sig. får uppgiften att administreraskatteuppbörden. Är det möjligt att för samordna uppbörden av dennaskatt med uppbörden av preliminärskatten? Enligt tidigare uttalandenfrån borde man ha på sig för att klara av denuppgiften. Hur skall man då göra? Borde det inte vara ett intresse även förregeringspartiet att få ta del av syn på hur man skall läggaupp detta? Ofta talas det om att förenkla deklarations- ochtaxeringsarbetet. I denna fråga gör man tvärtom. Skattesystemet skall vararättvist och i lika fall ge samma resultat. Förslaget som vi nu diskuterarkommer inte att ge ett sådant resultat. Vad menar utskottsmajoriteten med avsevärt men? Är det ettstörre men att vänta med beslutet tills förslaget blir ordentligt utrett ochprövat än att genomdriva ett förslag soril man inte kan bedöma konsekvensernaav? vidhåller sin inställning i denna fråga.Vi gör det ännu mera nu när regeringen inte ens vill låta lagrådet ochriksskatteverket bedöma konsekvenserna av det nu föreliggande förslaget. Jagyrkar härmed, herr talman, avslag på propositionens förslag om fastighetsskattoch bifall till reservationerna 1 och 3 som fogats fill skatteutskottetsbetänkande. Statlig fastighetsskatt, m. m. 4 (): synpunkter på den återförvisningtill utskotten av förslaget till fastighetsskatt som i tisdagsbegärde, kommer att behandlas av varför jag avstår från attkommentera dem. Låt mig bara konstatera att ingen som helst beredning avfrågan har företagits vid skatteutskottets förnyade handläggning av den. I mitt anförande belyste jag fastighetsskattensverkningar på en mängd punkter, då det gäller skattetrycket,konkurrensneutraliteten, dådet gäller det krångel som skatten kommer attförorsaka, med flera aspekter. Jag vill därför i detta inlägg begränsa mig kommentar till den stora föreställning om solidaritet och rättvisa i boendetsom bostadsministern spelade upp här . Enligt proposifionen skall fastighetsskatten vara ettinstrument i ett rättvist och solidariskt omfördelningssystem inombostadssektorn. Den fråga jag vill försöka besvara är om fastighetsskatten ärrättvis och solidarisk. Svaret på den frågan är ett rungande nej. Fastighetsskatten slår blint, hänsyn tas över huvud tagetinte till den skattskyldiges försörjningsbörda, inkomst eller förmögenhet.Speciellt betungande blir därför skatten för barnfamiljer och för pensionärersom har låg pension och som bor i småhus. Fastighetsskatten är alltså kemisktren från Statligfastighetsskatt, m. m. varjeinslag av skatt efter bärkraft. Under valrörelsen hörde jag inte en enda socialdemokrat så mycket somknysta om att man skulle införa.en fastighetsskatt om man fick väljarnasförtroende. Däremot reste land och rike runt och underhöll lyssnarnamed livfulla skildringar om hur bostadsbyggandet skulle bli den motor somskulle dra i gång landet igen efter en socialdemokratisk valseger. Hela dennahistoria var en luftballong. Skrynkligare ballong står knappast att finna . Bostadsbyggandet har rasat till en nivå som det hade sedan.Luften har pyst ur ballongen. Jagförstår naturligtvis mer än väl att bostadsministern vill komma ur den härknipan. Därför vill man genom detta desperata förslag få i gångbostadsbyggandet. Därför får rättvisan vika för vallöftena. Allavet att det är inom den s. k. ROT-sektorn - reparafioner, ombyggnad ochfillbyggnad - som regeringen vill åstadkomma en mera märkbar förbättring avbyggandet. Vilkablir det då som kommer att tillgodogöra sig det statliga stödet. Jo, i förstahand blir det naturligtvis allmännyttan. Sedan blir det de fastighetsägare somhar eftersatt underhållet . De som har skött underhållet av sinafastigheter ordentligt har ju inte de stora reparafionsbe-hoven. Barnfamiljer,pensionärer och skötsamma fastighetsägare skall alltså betala reparationernatill de fastighetsägare som har eftersatt dessa . Genom återförvisningen till förnyad beredning i berörda utskott ficksocialdemokraterna chansen att rätta fill detta fullständigt orimliga förslag. Det är beklagligt att maninte tog chansen. Jag yrkar avslag på propositionen och bifall till de reservationer iskatteutskottets betänkande som bär mitt namn. Anf.5 (vpk); Låt mig till den diskussion som på nytt har tagits upp efteråterremissen av dessa ärenden bara säga att i sak har ingenting nytt framkommitdå det gäller beräkningsunderlag och faktiska omständigheter som föranlett vpkatt ta någon annan ställning vare sig vid utskottsbehandlingen eller vid denbehandling som sker . Detär fortfarande så att då det gäller förslag av denna karaktär finns ingenmöjlighet att på alla punkter åstadkomma fullständig rättvisa beträffandeutformningen av förslaget, dess konsekvenser eller den kompensation som skallges. Det har inte tidigare i denna kammare varit möjligt att i ärenden av dennakaraktär få något sådant fullständigt eller exakt underlag då det gällt sådanahär beräkningar. Det är inte möjligt i detta sammanhang. Det kommerförmodligen inte heller framöver att från regeringens sida eller i olikamofioner och förslag vara möjligt att göra några sådana fullständigaberäkningar. Var och en förstår att när det gäller förslag som grundar sig påvåra fastigheter i det här landet, deras olika taxeringsvärden och kompensa- tioner,som är utformade med utgångspunkt i låneunderlag och bidragsun derlag som är olika för nästan varenda fastighet, är det omöjligt att utarbeta tabeller m. m. som ger millimeterrättvisa. Vi har i denna kammare varit hänvisade till att antaförslag till åtgärder utan sådana fullständiga beräkningsunderlag. Vi kommeratt få lov att göra det , och vi kommer att få göra det också. Vad som är väsentligt i detta sammanhang är att var och ensom studerar de föreliggande förslagen med säkerhet kan säga att förslagen harett sådant innehåll och en sådan profil att de bidrar till att skapaytteriigare rättvisa på bostadsmarknaden. Förslagen har sådanafördelningspolitiska effekter i sig som innebär att man här tar ställning fören viss politik - inte för en mängd detaljer då det gäller beräkningsunderlagoch siffror. Det här är en bostadspolitisk fråga. I detta avseende föreliggeralltså förslag- vi skall strax ta ställning till dessa - som, om de antas avriksdagen, innebär att vi tar ett steg mot större rättvisa på bostadsmarknaden,ett steg mot en mera social bostadspolitik. Från vpk;s sida har vi inte till alla delar kunnat biträdade förslag som presenterats i det här ärendet. Jag yrkar därför, herr talman,bifall till det särskilda yrkande i anslutning till motion 1984/85:59 av LarsWerner m. fl. (vpk) som har utdelats till kammarens ledamöter. Det gälleralltså skatteutskottets betänkande nr24 och det förslag som vi har motioneratom, nämligen att fastighetsskatten också skall gälla industrifastigheter. Dethandlar om att skatten inte skall vara avdragsgill och om att de allmännyttigabostadsföretagens fastigheter skall undantas från fastighetsskatten. Vårtsärskilda yrkande har följande lydelse; 2. beträffande industrifastigheter attriksdagen bifaller motion 1984/85:59 yrkande 1 b och avslår proposition1984/85:18 i denna del. 3. beträffandede allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter attriksdagen bifaller motion 1984/85:59 yrkande 1 a och avslår proposition 1984/85:18 i motsvarande del. 6. beträffande avdragsrätten attriksdagen bifaller motion 1984/85:59 yrkande 1 c och avslår proposition1984/85:18 i motsvarande del. 14. beträffande lagförslagen attriksdagen till följd av vad ovan hemställts med godkännande av utskottetsförslag i övrigt a) i fråga om den i proposition1984/85:18 föreslagna lagen om statlig fastighetsskatt antar lagen med deändringarna att 1-3 §§ samt ikraftträdandebestämmelserna erhåller följandesåsom vpk:s förslag betecknade lydelse Statlig fastighetsskatt, m. m. Statlig fastighetsskatt, m. m. Den som vid taxering till kommunalinkomstskatt skall ta upp garantibelopp för fastighet som inkomst skall betalafastighetsskatt för fastigheten om den vid fastighetstaxeringen betecknas somsmåhusenhet, hyreshusenhet eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finnsvad som betecknas som småhus, hyreshus, tomtmark för småhus eller tomtmark förhyreshus. Den som vid taxering till kommunalinkomstskatt skall ta upp garantibelopp för fastighet som inkomst skall betalafastighetsskatt för fastigheten om den vid fastighetstaxeringen betecknas somsmåhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet eller lantbruksenhet om pålantbruksenheten finns vad som betecknas som småhus, hyreshus, tomtmark försmåhus eller tomtmark för hyreshus. Från skatteplikt undantas fastighet sotn året företaxeringsåret ägts av allmännyttigt bostadsföretag. Fastighetsskatten utgör -utgöra1,4. Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsåren procent av en tredjedel av taxeringsvärdet såvitt avser småhusenhet samtsmåhus och tomtmark för småhus på lantbruksenhet och en procent avtaxeringsvärdet i övriga fall. Bestämmelserna i denna lag omfastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet eller lantbruksenhet gäller ocksåbeträffande del av fastighet, flera fastigheter eller delar av fastigheter somutgör sådan enhet. Bestämmelserna i denna lag omfastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet eller lantbruksenhetgäller också beträffande del av fastighet, flera fastigheter eller delar avfastigheter som utgör sådan enhet. I stället för vad som därom föreskrivs i 2 § första stycket skall procenttalet vid taxering utgöra 0,5 och vid taxering 0,75. I stället för vad som därom föreskrivs i 2§ förstastycket b.f.g. och k. skall procenttalet vid taxering utgöra 0,7 ochvid taxering 1,4. I stället för vad som därom föreskrivs i 2 § förstastycket c och e skall procenttalet vid taxering utgöra 0,5 och vid1987 års taxering 1. e) i fråga om den i proposition1984/85:18 respekfive 1984/85:23 föreslagna lagen om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) antar lagen med dels denändringen att 41 § andra stycket utgår ur förslaget, dels den ändringen attordet "hyreshusavgift" utgår ur 25 § Imom. och punkt 3 avanvisningarna till 20 §, dels den ändringen att 20 § erhåller följande såsom vpk:sförslag betecknade lydelse: Vidberäkningen---------------------- svenska allmänna skatter; statlig fastighetsskatt; kapitalavbetalning på-------------- ske enligt 36 §. Jag yrkar, som sagt, bifall tilldetta särskilda yrkande. Dessutom yrkar jag bifall till hemställan ibostadsutskottets betänkande nr 9 vad gäller kompensationsåtgärder i dettasammanhang och till vpk-reservationen vid socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 14. 6 (): Herr talman! 1. regeringskanslietsomfattande beredning av detta ärende,-som gäller statlig fastighetsskatt, 2. den ingåendeprövningen av ärendet i skatteutskottet, bostadsutskottet ochkonstitutionsutskottet, 3. den fem timmarlånga debatten här i kammaren , 4. det faktum attnågonting nytt inte framkommit i sakfrågan yrkar jagbifall till hemställan i skatteutskottets betänkande 1984/85:24 och avslag påsamtliga reservationer vid detta betänkande. Statlig fastighetsskatt, m. m. 7KJELL (): Motivet bakom beslut attåterremittera bostadsutskottets betänkande nr 8 till utskottet för ytterligareberedning var ju att nytt material tillkommit under ärendets handläggning.Materialet var så beskaffat att frågan borde bli föremål för en ny sakliggranskning. , och representanter ibostadsutskottet har framställt ett yrkande om att vårt kansli får mera tid påsig för att gå igenom det material som tillkommit och för att inhämta ettyttrande från , men det yrkandet avvisades avutskottsmajoriteten. Vi kan därför bara konstatera att bostadsutskottetsmajoritet - socialdemokrater och vpk-are - inte är intresserade av en såomsorgsfull beredning av ärendet som möjligt. En majoritet har alltså bestämt sig för attfastighetsskatt skall införas. Men om regeringen sedan anser att vissafastigheter behöver kompenseras för de ökade kostnader som fastighetsskatteninnebär, skall kompensationen naturligtvis vara rättvist utformad. Vi kan nukonstatera, precis som vi gjorde i debatten , att socialdemokrater ochvpk-are även i fråga om valet av kompensationsmetoder bygger in politiska mål.Ett mål är att gynna de allmännyttiga företagen. Det framgår om man studerarvilka kompensationsmetoder som valts. Utskottet och har enligt vår mening god tid påsig att företa den ytterligare beredning som beslutat om. Statlig fastighetsskatt, m. m. grundat motiv till att forcera fram ett beslut föreutgången av 1984 i anledning av de förslag som framförs i bostadsutskottetsbetänkanden nr 8 och 9. Beslut kan lika gärna fattas eller februari1985. Det är ett avsevärt men att majoriteten inte kunnat prestera någontingmera utöver det man sagt om att beslutet av bostadspolitiska skäl bör fattasunder 1984. En sådan svepande formulering står naturligtvis inte iöverensstämmelse med riksdagsordningens krav på att inhämtande av ett yttrandefrån ett statligt organ inte skall vägras av majoriteten, såvida man inte kananföra att det skulle vara till avsevärt men. I själva verket är naturligtvis regeringens löften tillSABO och om 1985 års hyror skälet, och jag förståratt det är genant för majoriteten att skriva det i klartext. Den typen avöverenskommelser kan inte och får inte heller innebära att riksdagensgrundlagsenliga möjligheter att pröva statsutgifterna beskärs. Vid kammarens ställningstagande föreligger dessutomett särskilt yrkande från vpk:s sida. I det ursprungliga yttrandet frånbostadsutskottet till skatteutskottet har vpk genom en avvikande mening anförtatt man genom överenskommelse med socialdemokraterna i anslutning tillförslaget om fastighetsskatt och ekonomisk-politiska åtgärder verksamt bidragittill en begränsning av hyreshöjningarna. Avslutningsvis säger man; "Genomden träffade överenskommelsen har goda förutsättningar för att begränsahyreshöjningarna skapats. 1 de flesta fall kan hyreshöjningarna beräknas blimindre än hälften av vad de annars skulle ha blivit." Då är det litet förvånande att vpk nu lägger fram en rad förslag.Speciellt yrkandet under punkt 3 innebär ett ytterligare gynnande av vissafastighetsägare. Men är egentligen uppriktig. Han tycker att maninte kan kräva att det materiella skall vara rätt i alla sammanhang utan att vifår räkna med att det både har varit och kommer att bli så att vi inte alltidhar ett korrekt genomarbetat material - huvudsaken är att inriktningen styrkerde poUtiska målen. Därmed har han egentligen bekräftat vad jag tidigare sadevara motivet för valet av kompensationsmetoder. ställningstagande till bostadsutskottetsbetänkande 9 är av-hängigt av det beslut som fattar med anledning avskatteutskottets betänkande 24. Om bifaller reservation 1 iskatteutskottets betänkande 24 yrkar jag bifall fill reservationerna 1, 3 och 4i bostadsutskottets betänkande. 8OSKAR (): beslöt en tredjedelav kammarens ledamöter att vid behandling av bostadsutskottets betänkande1984/85:8 återförvisa ärendet fill bostadsutskottet för förnyad beredning.Utskottet har sammanträtt .