prot · G809167 · 1984-12-31 00:00:00 — Man villavskaffa momsen på akfiehandeln, sänka arvs-, gåvo- och förmögenhetsskattenOch avskaffa avdragsbegränsningen. Det här visar aft alla de fre och eft halvt- eller vad def blir - borgerliga parfierna står för eft utpräglathögeralternafiv där def för deras del handlar om att rasera den socialagrundtryggheten och avskaffa den sociala omsorgen. De står för en cynisk ochkallhamrad samhälls- och människosyn. Satsa på dig själv och strunta i allaandra, är deras budskap. Vinner de borgerliga valet, upphöjs dennahögerpolitiks brutala egoism och själviska vinningslystnad fill att bli regeringspolitik- och aHt detta är tydligen beredd atf ansluta sig till. Det kommer aft bli dyrt för barnoch ungdomar, gamla och sjuka, arbetslösa och lågavlönade, barnfamiljer ochpensionärer. Men det kommer att bli bra för de rika och högavlönade, förspekulanter och aktieägare, storbolag och den svenska storfinansen. I valet sade en klarmajoritet av väljarna nej fill fortsatt borgerligt styre. De hade fått mer ännog av den borgeriiga poHtikens sociala nedrustning. De hade fått nog avreallönesänkningar, tvåsiffrig inflafion, ständigt höjda priser och hyror,rekordhög arbetslöshet, social nedrustning och urholkad social grundtrygghet,av aft ensamma ha tvingats bära krisens bördor. Kort sagt: De hade fått nog avborgerliga regeringar som uppträdde som kampregeringar mot löntagarna. Väljarna röstade fram en ny majoritet och en ny regering,väljare som hade stora förhoppningar på att den nya majoriteten skulle slå inpå en ny och för löntagarna bättre polifisk kurs, att regeringen, med enradikal arbetarpolitik, skulle angripa arbetslösheten, orättvisorna och krisen,aff den borgerliga politiken skulle vändas i sin motsats. Jag anser inte attregeringen har infriat de här väljarnas förhoppningar. Det blev ingen nypolitik mot arbetslösheten. Det blev ingen ny politik mot orättvisorna, Istället började man atf tala om behovet av att slakta hehga kor, dvs, i mångastycken att offra arbetarrörelsens klassiska värderingar om soHdarifet,rättvisa och jämlikhet. Det gick t,o,m, så långt atf LO-ordföranden undrade omdet pågick en intern tävlan inom regeringen om att komma med så mångauttalanden och förslag som möjligt. Regeringen lovade atf sätta fart på sysselsättningen. Dethette atf vi måste arbeta oss ut ur krisen. Man skulle sätta fart på byggandet- i skulle få sälja gardiner som aldrig . Denoffentliga sektorn skulle användas som dragmotor ut ur krisen. Den socialanedrustningen skulle upphöra och orättvisorna skulle angripas med en rättvisfördelningspolitik. Man lovade arbete, rättvis fördelning och social trygghet. Men det kom inga nya förslag för att skapa nya varakfigaarbeten. Byggandet fortsatte aft minska. i har inte sålt mångameter på regeringensbosfadspolitik. Utbyggnaden av den offentliga sektornavstannade. Inte heller kom def några genomtänkta förslag för att komma tillrätta med de ekonomiska och sociala orättvisorna. Arbetslösheten är efter svenska förhållanden fortfarandemycket hög. Def är fortfarande mycket svårt för kvinnor och ungdomar att få eftjobb. Tiotusentals människor går öppet arbetslösa, men ännu fler är utestängdafrån den ordinarie arbetsmarknaden. Näsfan var fionde barnfamilj lever underexistensminimum och uppemot en halv miljon människor skulle infe klara sig omde inte fick socialbidrag. Jag säger detta för aft jag tycker atf def står i kontrasttill regeringens påståenden om att det går bra för , atf den egnapolifiken har varit framgångsrik och atf vi är på rätt väg. Många människorstår naturligtvis frågande inför dessa påståenden. Hur kan regeringen vara nöjdnär vi fortfarande lever under dessa förhållanden? Vi harsagt det förr och vi säger det igen aft vi anser att regeringens politik i långa stycken strider motarbetarrörelsens socialistiska värderingar och ideal. Defhar varit tre besvärliga år. Vi har fortfarande hög arbetslöshet. Flertaletlöntagares reallöner har fortsatt aft sjunka som priser och hyror harrusat i höjden och som kapitalägare och storfinans har klarat sigmycket bra och redovisar rekordvinster . här situationen har vårt parfi, från vänster, efter bästa förmåga söktstoppa det som vi befraktar som en högervridning. Vi har försökt förmåregeringen att luta sig litet mer åt rätt håll. Men vi har inte lyckats ändrahuvudinriktningen på regeringens politik, även om vi harkunnat göra upp med regeringen. påstår de borgerliga partierna att detnästan är vi som styr, men jag kan lova atf det inte är så. Vigjorde upp om fyra gemensamma vallöften. När regeringen ville betala dem medhöjd moms - också på maten - sade vi nej, och vi gjorde upp om 600 milj, kr, iökade Hvsmedelssubvenfioner, så att mjölkpriset kunde sänkas i stället för affhöjas med . Vi fick också igenom prisstopp på andra varor. Påvårt förslag har införts en extra förmögenhetsskatt och en omsättningsskatt påaktiehandeln. Vi gjorde upp med regeringen om att höja barnbidragen med 1 500kr. När regeringen ville betala detta genom atf ta pengar från kommunerna sadevi nej. Närregeringen ville pressa igenom ett åtstramningspaket fick vi tillstånd åtgärder för att hålla tillbaka hyreshöjningarna och för att ordnasysselsättning till 35 000 arbetslösa, främst långtidsarbefslösa. Förnågra veckor sedan utverkade vi i en uppgörelse en höjning av stödet till Norrlandsjordbruketoch ett särskilt stöd fill konkurshotade småjordbru-kare. Regeringen villebetala det med höjda matpriser, och det lyckades vi förhindra, träffade vi en ny uppgörelse med regeringen om vissa ekonomiskpolitiskaåtgärder. Den föreslagna höjningen av bilaccisen halveras, våra miljösynpunkterbeaktas och beslut om lägre skatt på miljövänliga bilar kommer aft genomförasfrån . De skärpta bestämmelserna för avbetalningsköp mjukas upp ochstämpelskatten på aktier fördubblas. Dehär uppgörelserna - och uppgörelsen i går - har infe kunnat ändra påhuvudinriktningen i regeringens politik. Vi har gjort dåliga regeringsförslagmindre dåliga, och det har i någon mån bidragit fill en rättvisare fördelningspolitik.De lågavlönade har haft nytta av höjda matsubventioner och tillbakapressadematpriser. Barnfamiljerna hade nytta av barnbidragshöjningen. Hyresgästernahade nytta av åtgärderna för aft hålla tillbaka hyrorna. De arbetslösa hadenytta av åtgärderna mot arbetslösheten. Storagrupper har alltså haft nytta av de uppgörelser som träffats mellan vpk ochregeringen. De här uppgörelserna har dock föregåtts av onödigt krångel. Mångaarbetarväljare har svårt att förstå varför det skall vara så uppseendeväckandeaft regeringen gör upp med oss i stället för med de borgerliga. Rimligen bordeju förhållandet vara det omvända. Nog sagt om detta . Det kommer aft bli en hårdvalrörelse, och vår utgångspunkt i valrörelsen är aft det är en gemensamuppgift för arbetarrörelsen aft stoppa högern. , som är ett slags politiskt borgerligt överparti förnärvarande, tillsammans med storfinansen och de fre och ett halvthögerparfierna våra poHtiska huvudmoståndare, Def är de som vi måste - ochskall - besegra i det här valet. Men vi anser inte att def räcker med det. Vi anser atfpolifiken också måste förändras. Vi menar att en gemensam majorhet av tvåarbefarparfier måste ta itu med sin historiska uppgift att förändra def svenskasamhället i socialistisk riktning. Då räcker det inte med aff bara angripaverkningarna av krisen, för att sedan invänta nästa lågkonjunktur och kris. Detär hög tid, menar vi, aft börja marschen ut ur krisen och den kapitalistiskaekonomin. Vi slåss i den här valrörelsen mot högern ochstorfinansen, för en ny arbetarmajoritet och för en ny polifik - en politik ilöntagarnas intresse, grundad, som jag sade, på arbetarrörelsens solidaritet,rättvise- och jämlikhetsideal. Det är en offensiv och framtidsinriktadpolitik, som avväpnar den borgerliga skräckpropagandan, som skapar entusiasminom arbetarrörelsen och som kan börja förändra det svenska klassamhället. Vi säger också - och kommer aft säga det i valrörelsen -atf vi infe skäms för socialismen. Vi säger klart vad vi vill använda en nymajoritet fill efter valet, nämligen tHl att börja bryta storfinansensmaktsfällning och införa ekonomisk demokrafi över hela linjen. Vi villöverföra de privata affärsbankerna, försäkringsbolagen och finansinstituten isamhällets ägo. Vi vill utveckla löntagarfonderna, så atf de kan skapa nyaarbeten och stärka löntagarnas inflytande. Vi vill använda en arbetarmajoritet till att förverkligamålet arbete åt alla. Den nya tekniken måste användas för atf vi skall kunnaavskaffa tunga och trista arbeten och för aft det i stället skall kunna skapasnya, meningsfulla arbeten. Vi har redovisat ett program för nya industriarbetenoch för en fortsatt utbyggnad av den offenfliga sektorn. Vi vill bygga nyabosfäder och modernisera gamla. Vi vill sätta fart på ROT-programmet, som defhar talats om . Vi vill bygga daghem fill alla barn. Vidare vill vibygga skolor och sjukhus, def senare för aft förbättra omvårdnaden om de gamlaoch sjuka. Vi vill utveckla kollektivtrafiken. Vi vill avveckla kärnkraften ochinvestera i ny energiteknik. Så vill viavskaffa arbetslösheten och garantera alla ett meningsfullt arbete, Vi vill bryta klassorättvisorna och skapa eft rättvist ochjämlikt samhälle. De rika och välbärgades förmåner och privilegier måsteavskaffas. Skatterna på spekulafion, stora kapitalvinster och förmögenhetermåste skärpas. Momsen påmaten - världens högsta mafskatt - måste avvecklas. De kommunala orättvisorna och skillnaden mellan rika ochfattiga kommuner måste brytas med en stats-kommunal enhefsskatt - lika för helalandet. Inflationen, priserna och hyrorna, måste sänkas, Allamänniskor måste garanteras social trygghet. Arbetstiden måste sänkas till sextimmar, främst för att främja kvinnornas jämställdhetssträvanden och för aft gealla människormöjligheter till och förutsättningar för ett rikare och meningsful-lare liv. Så vHl vi bryta de sociala orättvisorna och skapa etträttvist och jämhkf samhälle! Vi vill gå från ord till handling och stoppamiljöförstöringen. Rovdriften på människor och miljö måste upphöra.Försurningen måste angripas på bred front, innan det är , Svavelhalfeni oljorna måste sänkas kraftigt. De kända hundra värsta utsläppskällornamåste beläggas med hårda krav på rening av sina utsläpp. Blyfri bensin måsteinföras och bilavgaserna renas. Dåliga arbetsmiljöer måste åtgärdas och farligaämnen förbjudas. Så vill vistoppa miljöförstöringen! Vi vill stoppa miljöförstöringen, eftersom människorshälsa bryts ned och folk dör av dåliga arbetsmiljöer och farliga ämnen. Vårasjöar och vattendrag är förorenade. Luften som vi andas är nedsmutsad.Djurarter försvinner, kulturminnen förstörs. Våra skogar är skadade och dör. Miljöförstöringen börjar urholka självagrundförutsäftningarna för mänskligt liv. Det är därför def behövs en grundligomprövning av politiken. För engrön miljö behövs en röd miljöpolifik! När det gäller utrikespolitiken vill vi slå vakt om densvenska neutralitets-poHtiken, Vi vill atf skall fortsätta aft aktivtverka för avspänning, nedrustning och infernationell solidaritet. Vi vill attdef svenska försvaret skall omorganiseras. Mer måste satsas på civilförsvaret,och militärutgifterna måste sänkas. Bestämmelserna för svensk vapenexport måsteskärpas, Alla kryphål måste täppas tiH, och det får inte bli några fler Boforsaffärer,Boforsaffären har medfört den ytterligt pinsamma situationen aft den främsteföreträdaren för återfinns bland dem som ärföremål för polisutredning om oklarheterna beträffande vapenexporten frånlandefs största företag i branschen. Arbetet med att inrätta en nordisk kärnvapenfri zon och enfrån slagfältskärnvapen fri gränszon i måste fortsätta och drivas vidaretrots motstånd från olika håll. Målet måste vara eft totalförbud mot kärnvapen,en global nedrustning och omfördelning av ekonomiska resurser till tredjevärlden, fill befrielserörelser och till progressiva rörelser. Så vill vi i vpkverka för fred och solidaritet. Detta är vårt budskap i den valrörelse som redan pågår.Våra utgångspunkter är: Det går aft avskaffa arbetslösheten och skapa arbete åtalla. Det går att avskaffa orättvisorna och skapa ett jämlikt samhälle. Det gåratt skapa ett rättvist skaftesystem och sänka arbetstiden. Det går aft stoppamiljöförstöringen och kapprustningen, Def går aff skapa ett rättvist ochsolidariskt samhälle, men det kräver en socialisfisk polifik. , herr talman! Mångamänniskor har farit illa av de gångna årens kriser. De har drabbats avarbetslöshet, sänkta reallöner samt höjda priser och hyror. Många känner sigmaktlösa inför överheten i storbolag och 7 protokoll 1984/85:167-169 Dessa människor awisar de borgerliga partiernas högerpolitik. Dehade förhoppningar på den socialdemokrafiska regeringen. Många är besvikna , och jag tror att de återfinns bland dem som säger att de inte vet hur deskall rösta. Dessamänniskor kan avgöra detta val. Men det förutsätter att polifiken vrids åtvänster. Då kan vi börja ta ur krisen och lägga grunden för ett bättresamhälle och en bättre framtid. Då kan vi börja riva ned resterna av det gamlaklassamhäUet och börja bygga ett demokratiskt och jämlikt , Jag får meddela att anslagnu uppsatts om kvällsplenum. Sensommaren 1982 befann sig i flera avseenden i kris. Marinenbedrev intensiva spaningar efter främmande ubåtar i , Det gällde enallvarlig kränkning av territorium, som satte fastheten i vårsäkerhetspolitik på prov. Densvenska ekonomin befann sig enligt alla bedömare i en djup kris. hadeindustriproduktionen minskat , industriinvesteringarna fallit ,arbetslösheten ökat med 71 000 personer, budgetunderskottet vuxit med 76miljarder kronor och reallönerna fallit , Underskotteti utrikeshandeln uppgick till 23 miljarder och den årliga inflationen hadelegat på , I denna situation sviktade framtidstron. Många sågpessimistiskt på möjligheter, Defvar också en kris för politiskt ledarskap i vårt land. med ständigaregeringsskiften undergrävde förtroendet för politiken. Fyra borgerligaregeringar och 47 borgerliga ministrar förmådde inte ge landet en polifiskledning. Begreppet "långbänk" blev en symbol för handlingsförlamning. Häroch var sågs som en fördefting, ett land på statsbankruftens rand, därvalutafonden snart skulle kallas in och ta över skötseln av ekonomin. Många varde som påstod att måste börja skära ned på välfärden, att vi vartvungna att strama åt och lära oss leva med hög arbetslöshet, Idetta läge gav väljarna socialdemokrafin förtroendet att leda landet. Vårfrämsta uppgift blev att bemästra dessa kriser och åter skapa tillförsikt ivårt land, Iregeringsförklaringen sade vi att regeringen fast och bestämt kommer atffullfölja neutralitetspolitiken och atf denna skall stödjas av eff efter våraförhållanden starkt försvar. Vi betonade aff det svenska terriforiet skallskyddas mot kränkningar med alla tillgängliga medel. Förtroendet för vår viljaoch förmåga att bevara neutraliteten måste vidmakthållas. Det får varken skapasfarhågor eller förväntningar om att ens under starkt yttre tryck skulleöverge sin neutralitetspolitik. Dennadeklarafion har varit regeringens riktmärke under de år som sedan gått. Ettkonsekvent svenskt agerande har varit riktigt. Vi får inte börja sviktanär det blir fråga om kyligare vindar. Det är då fastheten i politiken sätts påprov. Vi får inte heller vara rädda för att klart säga vår mening, även tillstormakter. Vårtsätt att driva den svenska neutralitetspolitiken har, tror jag, bestått dettaprov. Den har ett starkt folkligt stöd här hemma. Det är med glädje som vinoterat den uppslutning kring den traditionella svenska neutralitetspolitikensom försvarskommitténs säkerhetspolitiska rapport är ett uttryck för. Det ärockså vår uppfattning att vår politik möts med respekt och förtroende i våromvärld. Man har kunnat lita på den svenska linjen. Visocialdemokrater kommer även i fortsättningen alltid att verka för att vårfasta säkerhetspolitiska linje får ett så starkt stöd som möjligt. Detta sker iförvissning om att denna linje är vårt bästa sätt att förvalta vårt ansvar förSverige, att trygga oberoende och värna freden, Ivalet gav det svenska folket socialdemokraterna mandat att sanera ekonominoch rädda jobben. Vi fick uppdraget att slå vakt om tryggheten, att skapa mersvängmm för arbete och produktion i det svenska samhället. Denregering som tillträdde trodde på och på våra möjligheter.Vi hade ett alternativ - och vi ville visa att det höll. Vi vägrade att gå medpå att svälta oss ur krisen. Tvärtom sade vi att det fanns en tredje väg; ensom innebar att vi både kunde arbeta och spara oss ur problemen. Detvar i själva verket fråga om en oerhört djärv satsning. Vi ville gå emot denförhärskande internationella strömningen. Vi ville visa att def går att klarasysselsättningen. Vi ville visa att det går att klara välfärden och ändåbemästra den ekonomiska krisen. Eller, rättare sagt: Vi vHle lösa denekonomiska krisen med hjälp av ökad sysselsättning och bevarad välfärd. Dettaär också en strävan som väglett vår ekonomiska polifik . Vi började med en offensiv devalvering, som gjorde det möjligt atf på enoch samma gång både förstärka utrikeshandeln och öka den efterfrågan som riktasmot svenskt näringsliv. Vi byggde under devalveringen med ett omfattandeoffentligt investeringsprogram. Vi lade om fördelningspolitiken för attfördela de oundvikliga bördorna mer rättvist. Vi förnyade industripolitiken ochvi började sanera de offentliga finanserna, Resuhaten av denna politikhar varit goda. Det blev bättre i , Vårautrikes affärer visade ett överskott på många år.Industrins relativa kostnadsläge ligger under nivån 1980,och den industriella stmkturen är sundare och mer robust . Densvenska industriproduktionen stiger närmare fem gånger såmycket som i som helhet. Investeringarnasfall har bmtits och vänts tiH en rejäl uppgång. Framtidstron, modet att satsa,nyanställa och bygga ut har återvänt till def svenska näringslivet. Mellan 1982och 1985 stiger industriinvesteringarna med . Antaletnyetableringar och nystartade företag är rekordstort. - Också på detta sättblev det bättre i , Arbetslösheten minskar medan sysselsättningen ökar starkt. På denordinarie arbetsmarknaden har det under def tiHkommif inte mindreän 75 000 nya jobb. nustörre än någonsin i vår historia, och arbetslösheten har minskat fill , Densiffran är visserligen för hög för aft vi skall vara riktigt nöjda. Men den kanjämföras med att arbetslösheten i våra grannländer ute i ligger påfyrdubbla nivån: I är den nu , i är den 15,9, iBelgien 13,2 och i , Den genomsnittliga arbetslösheten i EGuppgår nu till , Den har där ökat på eff år och fortsätter atfsfiga. Vi har förmått gå motsatt väg. Det är en stor framgång. Ungdomsarbetslöshetenute i är i genomsnitt , Hos oss är den 5, Jag är litet förvånadöver att de borgerliga partierna inte ger eft ord av erkännande för dettainternationellt sett helt unika resultat. Ocksåstatsfinanserna har förstärkts. /83 uppgick budgetunderskottettill . För nästa budgetår förutses nu eff underskott på 61miljarder, I reala termer betyder det aft budgetunderskottet nästan halverats -från av BNP - på bara . Detta har vi klarat under i stortsett bevarat skattetryck och utan aft behöva rubba den generellavälfärdspolitiken. Vadvi nu säger är aft vi skall fortsätta så här till för aff kunnafortsätta att minska budgetunderskottet med ytterligare 10-15 miljarder kronor.Detta ser som en ohygglig konspiration, och han tror atf defligger några dolska planer bakom. Def är bara det vanliga hårdabudgetarbetet. Har vi klarat att minskabudgetunderskottet med 25 miljarder skall vi väl klara 15 de nästa fre åren.Märkvärdigare är def inte, och det finns inga konspirativa planer i det. Deborgerliga har allfid hävdat aft man måste skära ned människornas välfärd föratt minska underskottet i budgeten. Men det misslyckadesju. Vi å vår sida harverkligen minskat underskottet. Men vi har bevarat och utvecklat välfärden -där går den stora skiljelinjen. Påsätt och vis är detta det vikfigaste resultatet av den trejde vägens politik,nämligen atf vi visat aft det är praktiskt möjligt att både arbeta och sparasig ur krisen. Tillskillnad från näsfan alla andra länder har vi förbättrat sysselsättningen ochtryggat välfärden under dessa år. Det är vår största framgång. Över dettakänner vi i stolthet och glädje. Det lönar sig atf anta utmaningen meden djärv politik. Deekonomiska problemen har naturligtvis stått i förgrunden. Def har i den meningenvarit kärva år. Men vi har ändå förmått aft fortsätta reformarbetet. Vi harinte bara avvisat de borgerliga angreppen på välfärdspolitiken, vi har påviktiga områden kunnat förbättra välfärden. Vigenomförde de fyra vallöftena som gavs 1982. Vi har genomfört den störstahöjningen någonsin av barnbidragen. Vi har byggt ut föräldraförsäkringen. Dehandikappade har fått vidgat stöd. Vi avskaffade de differenfieradevårdavgifterna och satsade på en utbyggnad av den kommunala barnomsorgen tillfull behovsfäckning 1991. Viinledde en förnyelse och decentralisering av den offenfliga sektorn. Vi skallförbättra och utveckla och inte avveckla den offentliga sektorn. Miljöpolitikenhar åter förts fram i förgrunden genom en ny lag om kemiska produkter, ettåtgärdsprogram mot luffföroreningar och skydd för de fjällnära skogarna. ThorbjörnFälldin tog upp detta ganska utförligt, inte minst avgasreningen. Dettaproblem försummades heh under de borgerHga åren. Jag vill glädja ThorbjörnFälldin med aft säga att vi redan från den 1 juH 1986 kommer att ha tillgångtill blyfri bensin över hela landet. Det var precis detta motioneradeom . Vi återkommer till med förslag om både ekonomiska ochandra styrmedel för atf sfimulera till användning av blyfri bensin ochkatalytisk avgasrening. Enligt def förslag som föreligger sikfar vi tillåtgärder beträffande bilaccisen redan till kommande årsskifte. ThorbjörnFälldin talade också om problemen med kemikaheanvändning-en. Vid två tiHfäHen iår har haft att fa ställning fill en begränsning avkemikalieanvändningen och ökad kontroll av den. Vid bägge tillfällena röstadecentern emot. Förslaget om lagsfiftning som ger regeringen möjlighet attförklara ett område som särskilt föroreningskänsHgt och som därmed germöjlighet atf begränsa användningen av exempelvis handelsgödsel i jordbruketsade nej till. Kemikalieproposifionens förslag om ny kemikalielag medbl. a. krav på förhandsprövning av kemiska ämnen sade nej till. Det ärbra om vi alla är miljöinfresserade, men något mindre bokstäver rekommenderaskanske för del. Vihar tagit initiativ fill en samordnad kamp mot narkotikan och till eft brettprogram mot den ekonomiska brottsligheten. Regionalpolitiken har fått nyariktlinjer. En rad framåtsyftande satsningar på forskning och tekniskutveckling har genomförts, arbetsmarknadspolitiken har förnyats, ochbygginvesferingarna har håHits uppe genom en akfiv energipoHtik, ROT-programmetoch en utbyggnad av transportnätet. Dettaär endast exempel på reformarbetet , ägnade att visa attdet även under kärva ekonomiska fider är möjligt aft driva reformarbetet vidareom man har den politiska viljan och om visar erforderiighandlingskraft. Påalla de områden där krisen slog hårdast 1982 har inneburitframsteg. Säkerhetspolitiken ligger fast. Det ekonomiska läget har ljusnat.Framtidstro och optimism har börjat återvända. Medborgarna i känner atfvårt land åter har en poHtisk ledning. Politisktledarskap löser givetvis inte alla problem. Det är de enskilda människorna som- enskilt och i samverkan - bygger landet och formar utvecklingen. Det är desom avgör om det går bra för landet. Det är i skolbänken, vid ritbordet, påarbetsplatserna vid byggena och verksfäderna och sjukhusen och barnstugorna,som framåtskridandet banar sig väg; def fria samhällets styrka är de mångainsatserna av enskilda människor. Mendet måste också finnas en politisk ledning i ett land, en regering som vet vadden vill och som förmår att fatta erforderliga beslut. Misstag kan, som i allannan mänsklig tillvaro, inte undvikas.