prot · G80972 · 1984-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till ovanstående redovisning anhåller jagalt till energiministern få ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta - för att tryggaleveranssäkerheten för elabonnenlerna? - för alt få ennoggrann analys av de ekonomiska och säkerhetsmässiga konsekvenserna avytterligare elvärmeulbyggnad? - för att belysaden stora elvärmeandelens betydelse för kärnkraftsavvecklingen? - för att klarläggaom del är samhällsekonomiskt vettigt att byta ånggeneratorerna på istället för att nu avveckla denna reaktor? 1984/85:92 av (vpk) till statsrådet om reformerad lagstiftning på psykiatrins område; Svensk psykiatri har haft, och hari avgörande mån alltjämt, ett flertal ogynsamma särdrag. Tvångsinslaget och tvångsvården har haft eninternationellt sett mycket framträdande plats. Detsamma gällerinstitufionaliseringen som ett markant drag i vårdens organisatoriska form.Vårdsynen har varit auktioritär och ensidig, nya vetenskapliga synsätt har haftuppenbara svårigheter att slå igenom. Del föreligger stora problem med att reformera hela dettaföråldrade och för modernt socialpolitiskt tänkande främmande system. Depågående reformförsöken har därför varit ojämna, och stora skillnader mellanolika regioner består. Reformsträvandena behöver därför ett kraftigt stöd frånlagstiftarna och de centrala statliga instanserna. Socialberedningen har lagtfram förslag för att förändra den rättsliga ramen kring psykiatrin. En sådanförändring framstår som ytterst nödvändig och angelägen. Den möts med motståndfrån företrädarna för det gamla vårdetablissemanget och företrädarna för vårdkonservativaidéer. Del är sålunda både politiskt och tidsmässigt betydelsefullt att enförändring snabbt kan sättas i verket. Den skulle bilda en rättslig stomme fören ny behandlings- och människosyn inom psykiatrin - en syn som fått väntaalltför länge på att slå igenom på detta betydelsefulla område. Motbakgrund av den beskrivna situationen vill jag därför fråga statsrådet: När avser statsrådet att läggaförslag om reformerad lagstiftning på psykiatrins område? 1984/85:93 av (vpk) till justitieministernom ändrade regler för friköp av arrenderad jord: Arrendatorerna under gods ochstörre gårdar har traditionellt utgjort en grupp som i befunnit sig iett svårt socialt underläge. Bakgrunden härtill var ursprungligenöverbefolkningen och jordhungern som kulminerade under 1800-talet.Rättsförhållandena har länge fortfarit att präglas härav, även sedanbefolkningstrycket upphört. Genom en av jordägarna stegvis inlroducerd praxissökte man överföra skyldigheter, som förut åvilat jordägarna, påarrendatorerna, och detta skedde utan att ge arrendatorerna skydd motgodtyckliga arrendeavgifter. De nya bestämmelserna i jordabalken tog sikte påatt förbättra arrendaiorernas dåliga ställning. Särskilt viktig var den nyaprincip som avsåg att knyta arrendeavgiften till arrendeställets normalaavkastningsförmåga. Här fanns en utgångspunkt för att skapa en rimlig grad avrättvisa och skydd mot uppskörtningar. 8 protokoll 1984/85:70-73 Dessa avsikter synes emellertid inte blisärskilt väl fullföljda ute i det praktiska livet. Frånvaron av rätt attpåkalla friköp ger fortfarande jordägarna övertag. Inför utsikten attfriköpsfrågan på allvar aktualiseras söker de stora jordägarna på allt flerhåll att tränga ut arrendatorer. Som ett medel nyttjar man då arrendehöjningar,vilka icke motsvarar den nya lagstiftningens anda och avsikter. Del bristersålunda både i proceduren och i bedömningen av arrendegårdarnas förhållanden.Exempel visar att en godsägare utan svårighet kan få ett femårsarrendeavgiflshöjl med över Detär uppenbart att man - genom information eller på annat sätt - från centralthåll bättre måste garantera den nya jordabalkens genomslagskraft. Det är ocksåuppenbart att friköpsfrågan snabbt måste lösas, innan den kategori människorsom här är den drabbade trängs från sin försörjning av jordägarnas politik. Motden nämnda bakgrunden vill jag ställa följande frågor till justitieministern: Är regeringen medveten om denotillfredsställande situationen för arrendatorerna, och avser man att vidtaåtgärder för alt garantera jordabalkens auktoritet? Avser regeringen alt gearrendatorerna rätt alt påkalla friköp eller annan form av tryggadbesittningsrätt, och när kommer i så fall förslagom detta? 10§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:378 av () till jordbruksministern om åtgärder för att hjälpa vissajordbrukare i : Avserregeringen att göra något med anledning av den redovisning som lantbruksnämndengjort över den krissituation som ett antal jordbrukare i befinnersig i, och i så fall vad? 1984/85:379 av andrevice talman () till jordbruksministern om kampen motluftföroreningar: besvaradejordbruksministern sju interpellationer från centerriksdagsledamöler.Interpellationerna behandlade åtgärder mot luftföroreningar, försurning, m. m. Isitt svar medgav jordbruksministern att den socialdemokratiska regeringen sermycket allvarligt på den uppkomna situationen och att del var nödvändigt medytterligare åtgärder men att något förslag inte var alt vänta . Vid olika tidpunkterdärefter har jordbruksministern förklarat att rege- ringen skulle lägga fram ett förslag sominnebar övergång till blyfri bensin och effektivare avgasrening samt i övrigtåtgärder om begränsningar i svavelutsläppen. harregeringen ännu icke lämnat några förslag till . Detta måste uppfattasså all trots att remissvaren på "Aktionsplan mot luftföroreningar" ärinkomna och trots alt inventeringen om skogsskador avslutats, där betydandeskogsskador konstaterats, så förblir regeringen passiv i kampen motluftföroreningar. Detta är så mycket märkligare som enskilda länder i Europanumera för en envis kamp mot försurningen och måste känna sig övergivna avSverige i kampen mot försurningen. Senast har beslutat att fr. o. m.den 1 oktober detta år skall blyad normalbensin vara borta från österrikiskabensinmackar, och i fortsätter regeringen sin envetna kamp, trotsmotstånd och svårigheter från andra . har i den uppkomnasituationen en oavvislig plikt att fortsätta miljöarbetet i och ge sinstöd till länder i som vågar föra en framåtsyftande miljöpolitik. Med anledning av ovanstående berjag att jordbruksministern ger en förklaring till att regeringens arbete medall i införa oblyad bensin och bättre avgasrening numera helt haravstannat. 1984/85:380 av () till civilministern ommeritvärdet av forskarutbildning för sökande till statlig tjänst: forskningspolitiskaproposition föreslogs all fullgjord forskarutbildning skulle få tillgodoräknassom i förljänsthänseende vid statliga tjänslelillsätlningar.Utbildningsutskottet ställde sig bakom förslaget, och hade helleringa invändningar. Trots alt riksdagsbehandlingen ägde rum ärdel enligt uppgift fortfarande inte möjligt för sökande till statlig tjänst atttillgodoräkna sig genomgången forskarutbildning som iförljänsthänseende. Jag villdärför fråga civilministern: Varför harriksdagsbeslutet om forskarutbildningens meritvärde ännu inteåtgärdals? När kommer åtgärder att vidtas föratt genomföra riksdagsbeslutet? 1984/85:381av Porye () till utbildningsministern om vissa lokalproblem viduniversitetet i : Flera lokalfrågor vid universiteteti är olösta. Hygienen i är undermålig. Idagarna utförd inspektion av miljö-och hälsovårdsnämnden i kommunen ger vidhanden all förhållandena i och kök strider mot anvisningari livsmedelslagen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag frågautbildningsministern: Ger det nu inträffade anledning till några åtgärder frånstatsrådets sida? 1984/85:382 av () till statsrådet om förkortad handläggningslid för asylärenden; Den stora tillströmningen avasylsökande till har medfört en kraftigt ökad arbetsbelastning hos bl.a. polis och invandrarverket. Som en följd härav har handläggningstidenförlängts väsentligt. Särskilt stora problem finns i och . Del är angeläget, både för samhället och för deasylsökande, att åtgärder vidtas för att förkorta handläggningstiden och därmedväntetiden. Placering av personal från invandrarverket i och Trelleborgsamt ökade personalresurser främst hos polisen är några sådana åtgärder. Motbakgrund härav vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Är regeringen beredd att tainitiativ till placering av personal från invandrarverket i ochTrelleborg? Vilka övriga åtgärder är regeringen beredd alt vidta föratt förkorta handläggningsliden? 1984/85:383 av (vpk) till kommunikationsministernom SJ:s resandeservice vid avbemannade järnvägsstationer: I samband med regeringsbeslutet omnedläggning av persontrafiken på bandelen uttaladekommunikationsministern att charterlåg för turister ändå skulle kunna anordas påbandelen. synes planer föreligga från SJ att inte bara avbemanna stationerutan även riva bort utrustning som avser resandeservice, t.ex. plattformar m.m. Är kommunikationsministern bereddmedverka till att utrustning av betydelse för eventuell charlertrafik bevaraspå denna handel? 1984/85:384 av () till jordbruksministern ominsamlingen av aluminiumburkar; Pantsystemet för aluminiumburkarhar nu varit i bruk i . Är det uppnåddainsamlingsresultatet tillfredsställande med tanke på det återvinningsmålriksdagen uppsatt? När riksdagsbeslutet fattades om systemets införande,förutsattes att en kompletterande insamling av skadade burkar skulle ske. Om inte, är regeringen då beredd att vidta åtgärdersom främjar en sådan insamling? 1984/85:385av () till statsrådet om åtgärder medanledning av amalgamels bieffekter: Rapporter som refererats imassmedia har ånyo pekat på tandlagnings-amalgamels effekt när det gällermängden kvicksilver i hjärnan och andra organ. Dessutom finns studier som tyderpå att amalgam stör immunförsva- ret och all kvicksilverfrån amalgam kan överföras till hos gravida Nr 72 ''""°''' Måndagenden Ger dessa rapporter och studier anledning till några åtgärder från 4iebruari 1985 statsrådets sida? Meddelande om 11 § Kammaren åtskildes frågor