prot · G80934 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi menar att om man gör en sådan här utredning måste manägna mycket stor uppmärksamhet åt just de maktlösa gruppernas och individernasställning, Uksom åt försöken att genom folkrörelser och aktionsgrupperorganisera vad som brukar kallas en motmakt. Dessa mänga skäl har dock inteförmått övertyga konsfitutionsutskottets majoritet. Man säger i betänkandetatt det är betydelsefullt att öka kunskapen om de i motionen aktualiseradefrågorna, men man "finner det inte ändamålsenligt att tillgodose dessakrav genom den begärda offentliga utredningen". Jag tycker att det är ett utomordentligt torffigt svar påden argumentation som vi utvecklar i motionen och skulle gärna av utskottetstalesman vilja fä besked om på vilket sätt det då är ändamålsenligt att vinnaökad kunskap om alla de frågor som vi tagit upp i motionen. Möjligen kan man gissa att utskottsmajoriteten hänvisarfill tidigare utredningar, som nämns i utskottstexten. Men som jag påpekat ärdessa utredningar i huvudsak nedlagda för länge sedan eller redan föråldrade.Utvecklingen går mycket snabbt. Och f.ö.: Om de utredningarna enligt utskottetsmening var ändamålsenliga, varför är då inte en ny utredning, som tar upp deaktuella frågorna, ändamålsenlig? Många av dessa frågor belyses inte på någotsätt av utredningar som är tillsatta . Jag är särskilt förvånad över att man fränsocialdemokrafiskt håll har ställt sig så avvisande till det här förslaget.Inom socialdemokratin finns det nämligen alltsedan pionjärfiden en traditionatt betrakta en belysning av de faktiska maktförhållandena i samhället somutomordentligt viktig. Följande socialdemokrafiska pionjärer som ägnat stor uppmärksamhetåt just den frågan kan nämnas: , socialdemokraternas förstepartiordförande, , som gav ut den utmärkta skriftenoch , som ägnade en mycketstor del av sin fid just åt att försöka analysera de fakfiska maktförhållandenai samhället. Men den traditionen verkar man på socialdemokrafiskt häll numerainte alls vara intresserad av att fullfölja. Det förefaller alltså som om vpk-riksdagsmännen här ikammaren skulle bli ensamma om att städja förslaget i fråga. Dock är det enviss tröst för oss att via sin partistyrelse har framställtett krav om en maktutredning - enligt vad som meddelats i pressen. Det hartydligen skett efter det att folkparfisten i konstitufionsutskottet tagitställning fill dessa frågor. Vi förväntar oss naturligtvis att folkparfisternavid voteringen här i kammaren skall stödja den reservation från vpk som kräveratt en maktutredning skall tillsättas. Om riksdagsmän tilläventyrs inte skulle göra det, kanske man skall uppfatta det som ett uttryckför vad den nuvarande partiordföranden kallat två ansikten. Iblandvänder man ansiktet åt höger, ibland åt vänster. I det här fallet vänder manansiktet åt vänster inför allmänheten och ät höger här i kammaren. Jag yrkar bifall till vpk-reservafionen. Grundlagsfrågor m. m. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 48YNGVE (): Efter att ha upplevt den stora och finasamstämmighet som rådde i det ärende som vi behandlade är vi återigenfillbaka fill gruppen kontroversiella ärenden. Det utskottsbetänkande som vi nu behandlar rör ett stortantal motioner om grundlagsfrågor m. m., som tidigare talare framhållit. Jagskall enbart uppehålla mig vid de tre reservafioner som är fogade tillbetänkandet. I en reservation - där står ensamma bland deborgerliga parfierna - framhålls, som vi hört av i ,den påstådda nödvändigheten av att företa betydelsefulla ändringar i svensklagsfiftning för att uppfylla de krav som påkallas i dom av Europadomstolen.Vidare pekar man på nödvändigheten av att vi följer ingångna konventioner, ochman vill ha en kartläggning av svensk lagstiftnings förenlighet med sammakonventioner. Problemen med att införliva konvenfionsförpUktelser medintern rätt har behandlats av bl. a. utredningen om författningspublicering(SoU 1974:100). Den utredningen avvisade metoden att låta bindandeinternationella överenskommelser automatiskt bli en del av den.nationellarätten. Utskottet framhåller att det givetvis måste var en skyldighetför vårt land att uppfylla internationella åtaganden. Av det skälet är detockså angeläget Grundlagsfrågor m. m. att man i samband med svensk anslutning till en konventionnoggrant överväger vilka konsekvenser anslutningen får för rättsordningen ivårt land. Utskottet har också pekat på att det kan vara förenat medlagtekniska svårigheter att anpassa den svenska lagstiftningen till ingångnakonvenfioner i alla delar. Utskottet menar att det, som skett, måste avgörasfrån fall till fall hur en sådan anpassning skall . Det måste ske enfortlöpande kontroll av vår lagstiftnings förenlighet med konvenfioner. Därvidskall även den praxis som fastläggs genom domar beaktas.Utskottet omnämner att justifieministern i början av detta år inför riksdagenförklarat att en sådan uppföljning av svensk lagstiftnings anpassning tillkonventioner sker inom . Med hänsyn härtill anser utskottetatt kravet pä en översyn av vår svenska lagstiftning får anses tillgodosett. En gemensam borgerlig reservation berör normgivningen påskatteområdet. I reservationen anförs att gällande förbud inte fått entillfredsställande utformning. Här krävs bl. a. att reglerna om förbud motretroaktiv lagstiftning pä skatteområdet skaU ses över. Det talas om att dennalagstiftning måste beredas omsorgsfullare. Så anförs det att en utvecklingskulle pågå som leder fill att en allt större del av medborgarnas skatterbestäms genom föreskrifter av . Utskottet påpekar att reglerna om förbud mot retroaktivskattelagstiftning har varit i kraft . Det är vidare förenat medbetydande svårigheter att ange vad som skall anses som retroaktiv lagstiftninghärvidlag. Utskottet anser att längre erfarenhet bör vinnas innan översynaktualiseras. Jag vill dock tillägga att utskottet har uttalatatt uppsikten över hur myndigheter i sin normgivning kompletterar och fyller utriksdagens lagstiftning resp. regeringens förordningar tillkommer regeringen.Då är det givetvis väsentligt att regeringen fortlöpande följer myndigheternasnormgivning och tar inifiativ om det är påkallat. Det här senare har utskottetpåpekat fidigare och anser att det fortfarande äger aktualitet. Vpk begär i motion 1983/84:334 en offentlig utredning föratt kartlägga och analysera de faktiska, reella maktförhållandena i det svenskasamhället och följderna av dessa förhållanden för olika grupper och individer.Syftet skall vara, som C.-H. har påpekat, att skaffa störstamöjliga kunskap för att folkets demokratiska rättigheter skall kunna försvarasoch utvidgas, som det heter. Utskottet redogör för hur vissa av de frågor som motionenberör har aktuaUserats i fidigare utredningar eller innefattas istatsvetenskaplig och nationalekonomisk forskning. Man kan ha stor förståelse för motionens syften. Det ärbetydelsefullt att man kan öka kunskaperna kring de förhållanden som avses, ochde är förvisso inte enkla. Utskottet finner det emellerfid inte lämpligt atttillgodose motionärernas krav genom en ny offentlig utredning. Jag yrkar avslag på till betänkandet fogadereservationer och bifall fill utskottets hemställan. Anf.49 () replik: Först ett par ord med anledning av anförande och medanledning av den trepartireservation som finns i utskottsbetänkandet. Närdet gäller den retroaktiva skattelagstiftningen har vi fillsammans genomfört deregler som finns. Vi har gjort det i medvetande om att det är ett snårigtområde och att det, när reglerna prövas, skulle kunna uppkomma problem somkrävde förnyade överväganden. Nuär vi där - det har uppkommit sådana problem, det har uppkommittolkningstvister. Detfinns då två vägar att gå. Den ena vägen är att säga att detta visar attgällande regler inte har den stringens och klarhet som de borde ha för att manskall kunna vara ense om vad de innehåller, och därför bör de ses över ochgöras bättre. Det är denna väg som vi rekommenderar. Denandra vägen är att låta regelsystemet förfalla, på det sätt som jag skissartatredovisade i en del av mitt inledningsanförande. Då måste vi leva i ettosäkerhetstillstånd, där vi får en praxis vars innehåll vi är osäkra om och därvi kan fä en lagprövning som leder till det tillstånd som råder iUSA, dvs. att domstolen bestämmer vad som är det reella innehållet i gällanderätt. Jag vill för min del inte ha någondera av dessa utvecklingsvägarförverkligade. Jag tycker att vi skall hålla vår författning fräsch. Det gälleräven på andra områden. Någotegentligt argument mot att se över dessa regler angav knappast. Detär inte, herr talman, tillätet för mig, som ingående i utskottsmajoriteten,att nu säga något även med anledning av inlägg om vårt avstyrkandeav hans förslag om en utredning av maktförhållandena. Jag återkommer fill denfrågan . 50 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk) replik: Herr talman! Vi fick inte veta särskilt mycket mera omutskottets skäl för att avstyrka vpk-motionen om en utredning genom YngveNyquists tal här i kammaren. Det enda var att han ändrade utskottetsmotivering, från att det inte var "ändamålsenligt" med en sådanutredning fiU att det inte var "lämpligt". Jag ser inte denna liUa distinktioni uttryck som något större framsteg. Samtidigtuttryckte stor förståelse för vårt krav, men jag har då mycketsvårt att förstå varför man inte på något sätt vill fillmötesgå det.Hänvisningen till pågående undersökningar är inte särskilt mycket värd. Detenda som anförs om den statsvetenskapliga och nafionalekonomiska forskningen äratt ett långsiktigt forskningsprojekt om arbete har inifierats. Detär i och för sig betydelsefuUt, och därvid hoppas jag att man också undersökermöjligheterna för riksdagsmän att få sina synpunkter beaktade och undersökerdet oerhört schematiska sätt på vilket en del utskott - i detta fall tänker jagsärskilt på - behandlar väckta motioner. I övrigt har utskottet ingenting att anföra. En radav de viktiga frågor som jag nämnde i mitt tidigare anförande och som nämns imofionen är icke föremål för sådana undersökningar, såvitt jag känner till. Dettaär också en oerhört allvarlig fråga för som man inte kan vifta ifrånsig bara därför att det råkar vara vpk som har tagit upp och aktualiserat den iriksdagen. Det är en oerhört väsentlig fråga för hela den demokratiskautvecklingen. Det gäller den tilltagande koncentrationen inom näringslivet,tendensen fill insfitufionalisering på alla områden av samhällslivet,tendensen till byråkratisering, massmedias växande roll vid formandet av denallmänna opinionen osv. Detta är demokratiska grundfrågor som verkligen bordebli föremål för en större uppmärksamhet än de två rader somkonsfitutionsutskottet har behagat ägna dem. Anf.51 (): Jag har begärt ordet i första hand för att kommentera folkparfietsinställning i frågan om normgivningen på skatteområdet, speciellt i vad avserretroaktiv skattelagstiftning. Medinstämmande i vad Berfil Fiskesjö fidigare har sagt här i debatten vill jagcitera följande ur motion, som tillstyrks i reservafion 2: "Sedanden socialdemokrafiska regeringen fillträdde verkar det emellertid som om RF2:10 andra stycket aldrig existerat. Extra vinstdelningsskatt och s. k.tillfällig förmögenhetsskatt har införts under sådana former att många enskildamänniskor i varje fall uppfattar det som retroaktiv lagsfiftning." Detfinns sålunda behov av en översyn på detta område, och jag yrkar bifall tillreservafion nr 2. Jag skall inte ta upp någon längre diskussion med Carl-HenrikHermansson i anslutning till vpk-motionen om maktförhållandena i samhället.Våra partiers ideologiska grund överensstämmer inte. Det hindrar inte att vi ifolkpartiet på marknadsekonomins grund vill öka den enskildes inflytande. Detfinns naturligtvis, som ofta annars, mycket betydelsefulla tankegångar iCarl-Henrik eleganta formuleringar, synpunkter som är allmängiltigaför alla partier. Grunderna för en maktspridning framstår emellerfid så olikamed utgångspunkt i vår resp, med utgångspunkt i vpk:s ideologiska syn att viinte med motion som underlag kan ställa oss bakom ettutredningskrav. Däremot kan jag försäkra, ,att vi i alla avseenden kommer att verka för ökad maktspridning i samhället. 52 ()replik: I anslutning fill den gemensamma borgerliga reservationen har LarsErnestam refererat fill den motion från där det begärs attreglerna om förbud mot retroaktiv lagstiftning skall ses över. Dessutom hävdasi mofion 2398 av m, fl, att skattelagstiftningen måste beredasomsorgsfullare och att de regler som beslutar på det här områdetmåste förses med utförligare motivtext. Den bestämmelse på denna punkt som finns iregeringsformen har sin grund i ett förslag frän rätfighetsskyddsutredningen,framlagt i betänkandet SOU 1978:34. Utskottets majoritet hävdar att ytteriigareerfarenhet av de nuvarande grundlagsreglerna bör vinnas innan en översyn skallaktualiseras. Det gäller ju ändå grundlagsregler. Med hänvisning till att denuvarande reglerna har varit i kraft menar jag att det inte, som herrFiskesjö anförde i sitt inlägg i fråga om den borgerliga reservationen, ärfråga om något förfall vid denna regeltillämpning. Anf.53 (vpk) replik: Jag blev litet förvånad när jag lyssnade till anförande,framför allt den del som gällde ställningstagande till vårt kravpå en maktutredning. Det är förvånande bl. a. mot bakgrund av att folkpartietsparfistyrelse har antagit ett uttalande inför sin föreståendekongress, i vilket man kräver en sådan maktutredning. Man har också låtitbasunera ut det i pressen som en mycket anmärkningsvärd och viktig händelse. Päen del håll sades det t. o. m. att här hade tagit ett nyttinitiativ i svensk polifik. Varförkan då ledamöter inte här stödja vårt krav på en maktutredning?Ja, säger , vi har olika ideologisk grund för våra bägge parfier.Jag vill inte bestrida att vi har det i en rad avseenden. Men man tillsätterinte utredningar i frågor där alla är överens. Om en sak anses solklar, behövsingen utredning. Skälet för utredningar är i de flesta fall att det finns olikasynpunkter, olika värderingar, olika tolkningar av hur verkligheten ser ut. Ochdå försöker man analysera och utreda frågor för att se om man kan uppnåsamförstånd och en gemensam uppfattning. Vihar inte menat att en sådan här maktutredning, som skulle filisättas avregeringen på begäran, bara skulle bestå av vpk-are. Det varverkligen inte vår tanke! Så brukar det inte vara. Vi förutsatte naturligtvisatt alla partier skulle vara med - även - och på det sättet ge sittbidrag till denna nödvändiga analys. Vi har inte ställt några som helst villkorför en sådan utredning, utan vi har sagt att vi vill ha en utredning om defakfiskt existerande maktförhållandena i det svenska samhället och derasföljder för demokratin. Jag har mycket svårt att förstå hur enadagen inför offentligheten kan kräva en maktutredning och senare, somLars antydde att man kommer att göra, här i rösta emot ensådan bara därför att förslaget kommer från vpk! 54 ()replik: Jag tackar för den uppmärksamhet han ägnarfolkpartiet - inte minst därför att vi börjar värt landsmöte . Det ärvi tacksamma för. Jaghar inte varit i sä länge som har varit, menjag upplever det så att om på grund av en motion beslutar att begäraen utredning, grundar denna begäran på de yrkandenoch ställningstaganden som finns i motionen. Jag vill säga till Carl-HenrikHermansson att det finns synpunkter i motionen som överensstämmer med våruppfattning, men allt gör det inte. Viåterkommer till denna fråga, och vi kommer att arbeta för maktspridning, mendärför behöver vi inte i det här sammanhanget rösta för vpk:s reservation -även om vi tackar för erbjudandet. 55 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk) repUk: Vårt erbjudande om att rösta för den här reservationen gällernaturligtvis inte bara . Det är ett erbjudande som är riktat tillsamtliga ledamöter i kammaren. behöver alltså inte känna sigspeciellt utmärkt eller utmanat på något sätt. Skälet till att erbjudandeteventuellt skulle kunna vara en speciell utmaning till är attfolkpartiets partistyrelse mycket bestämt har uttalat sig för en maktutredning. Närdet gäller grunderna för en utredning brukar det f. ö. vara så att det är vadutskottet skriver som är tongivande för inriktningen av de direkfiv utredningensedan fär. Det har inte funnits något som helst hinder förkonstitufionsutskottet att skriva på ett sådant sätt att det motsvarat den allmännameningen inom utskottet. Vadsedan gäller löftet om att skall komma tillbaka vill jag fråga:Skall jag tolka det så att tänker lägga fram en mofion omen maktutredning? Hur blir det då om också vpk lägger fram en ny motion om ensådan utredning? Skall vi ha tvä yrkanden i kammaren eller hur skall vi ha det?Jag tycker att en maktutredning är en maktutredning. Jag har mycket svårt attförstå den här advokatyren från folkpartirepresentantens sida. Jag tolkar densom ett uttryck för vad en tidigare folkparfiledare sade: Att vara Ubéral äratt vara kluven. Eller kanske det är ett uttryck för vad den nuvarandefolkpartiledaren säger: har två ansikten, ibland ett som är vänt åtvänster, ibland ett som är vänt åt höger. Men den där ansiktsvridningen är välinte särskilt rekommendabel för ett politiskt parti! Anf.56 () replik: Jag vill ändå säga att det kanske är bättre att rikta ansiktet ät bådehöger och vänster än enbart åt vänster. Vikommer tillbaka när det gäller maktspridningsfrågor. Vi har rader av motionerbeträffande maktspridningsfrågor som jag vet att vpk inte har ställt upp på. Niär välkomna att fitta på dem. Det finns ibland mofioner där våra uppfattningaroch synpunkter sammanfaller. Jag har varit med om flera sådana fall påmiljöområdet, där jag normalt arbetar. Men jag viU ändå hävda att våraideologiska grunder skiljer sig åt! SlutligenviU jag än en gång tacka för den uppmärksamhet som har visats oss - även om detnu sägs att också övriga partier skulle få vara med i en utredning. Anf.57 (): Jag tyckte inte att bemötande av mitt inlägg vartillfredsställande. Detfaktiska förhållandet är att vi har bestämmelser om förbud mot retroaktivskattelagstiftning. Dessa bestämmelser har prövats, och de har givit upphovtill ganska hårda meningsmotsättningar om hur de skall tolkas och vad deinnebär. Jag tycker att det är i grundlagens, och allmänhetensintresse att vi med utgångspunkt i dessa erfarenheter ser över bestämmelsernaför att i klartext kunna slå fast vad de skall innebära. Dettaär bara ett fall - vi har haft flera likartade. Det är, som jag sagt,stor risk att vi sopar sådana här frågor under mattan, och står vidär med en stor osäkerhet om vad grundlagsbestämmelserna egentligen innebär ochäven om vad den praxis som tidigare beslut skall ha angivit innebär. Medanledning av det meningsutbyte om önskvärdheten av en maktutredning som förtsmellan och vill jag för min del bara sägaatt orsaken till att jag har varit med om att avstyrka vpk-motionen inte är attjag inte önskar att maktförhållandena i samhället skall klarläggas. Det ärklart att de skall! Det är mycket bra att så sker. Dess bättre har vi här iväst öppna samhällen där man fritt kan diskutera maktstrukturer av olika slagoch där man fritt kan forska om olika maktförhållanden och publicera sinaforskningsresultat utan att riskera att hamna i fängelse för det. Det ärnaturligtvis en ovärderlig tillgång - det tror jag nog också Carl-HenrikHermansson tycker. Detenda vi i utskottet har tagit ställning till är om det skall tillsättas ensärskild statlig utredning som skall göra något slags allmän undersökning avmaktförhållandena i samhället. Det tycker i varje fall inte jag personligen ärpraktikabelt. Det här är ju en fråga med sä förfärligt många infallsvinklar,där det krävs mänga olika specialiteter. Och en sådan kartläggning är framförallt en verksamhet som skall ske konfinuerligt. Det skall inte vara så att man. filisätter en maktutredning som får i uppgift att på ett auktoritativt sättfastlägga vad som är de faktiska förhållandena här - det tror jag inte enstatlig utredning klarar av. Vi får Uta till en kombination av statligautredningar på olika delområden, forskningsinsatser vid universitet ochhögskolor och insatser från pressens sida och av fristående debattörer;har ju själv gjort fina insatser här genom att skrivaböcker om maktförhållandena i vårt samhälle. Fortsätt gärna med det! Vimåste alltså gå fram på många vägar om vi skall kunna hålla oss kontinuerligtorienterade om utvecklingen i vårt samhälle. Jag personligen tror inte att enstatlig utredning, som skulle greppa över hela detta väldiga område, är denlämpligaste lösningen när det gäller att driva de här frågorna. Det bör enligtmin mening vara en kombination av alla möjliga utredningar. Omman ser på vad som är på gång i de olika forskningsrådens regi, genomriksbanksfondens medelstilldelning och genom vad som görs vid universitet ochhögskolor kan man inte säga att den här sidan är försummad. Man kunde önska attdet gjordes mer, men det görs faktiskt väldigt mycket. hänvisade till den norskamaktutredningen, en i och för sig intressant sak. Det är i huvudsakforskningsinsatser som har gjorts, dock direkt finansierade av statsmakten. Jagär inte så imponerad av resultatet som är. Trots denstora satsningen är det mesta som har framkommit sådant som man kände fillredan på förhand. Man kan visserligen säga att det är bra att få dettabekräftat. Men inte har utredningen lett till några särskilt uppseendeväckandeavslöjanden, i varje fall inte bland de läsare som har varit initierade om samhället.Däremot är det riktigt att den nått en publik framgång. Man har genom dennamaktutredning fått i gång en allmän debatt i , som har spritt sig i vissmän även till . Därigenom har denna utredning gjort nytta. Anf.58 (vpk) replik: Det var intressant och bra att jag från konstitufionsutskottetslutligen fick några sakliga skäl för att man inte ville tillstyrka förslagetom en sådan här maktutredning. Sedan kan man naturligtvis diskutera skälen. Dennorska maktutredningen medförde inte några sensationella avslöjanden, vilketväl inte heller var meningen. Men den har gjort en utomordentligt intressantkartläggning och analys av de faktiska maktförhållandena på en rad områden idet norska samhället. Som underströk har den vållat en mycketintressant, positiv och livlig debatt i . Den har även debatterats här iSverige. Den har föranlett att ett par publikationer har utgivits och attdebatter förts i olika vetenskapliga institutioner. Det tyder på attutredningen dock har gjort en viss nytta. Enrad intressanta synpunkter framkom genom den norska maktutredningen som intehar beaktats särskilt mycket i den svenska debatten. Framför allt såg manmaktförhållandena underifrån, ur de makflösas och förtrycktas perspektiv ochdiskuterade möjligheterna att organisera motmakter gentemot byråkrafiskaapparater och organisationsapparater, som allfid har ett försteg framför de maktlösa,de vanliga människorna. Jag tror att en sådan utredning skulle vara till nyttaäven i . När utskottet nu inte har velat gå på den Unjen,hoppas jag att det i alla fall på olika sätt tas andra initiativ för att fådessa frågor belysta. kan göra det. Regeringen kan göradet. Det kan ske genom beslut i olika forskningsrådsnämnder, i Riksbankensjubileumsfond osv. Det finns i det svenska samhället områden, som faktiskt inteär belysta på ett fillräckligt sätt. 59 () replik; anslöt sig i sitt senaste inlägg, såvitt jagkunde förstå, till min infallsvinkel, dvs. att det är väsentligt att dessafrågor ständigt uppmärksammas, att vi har en kontinuerlig forskning, att vi serpå dessa frågor i de delutredningar som förekommer på olika områden och attdetta är en lämpligare väg än att låta en statlig mammututredning försökaklarlägga allting. I den norskamaktutredningen finns givetvis många saker som i och för sig De harväckt debatt även i vårt land, säger . Ja, vad beror detpå? Jo, det beror på att samhällsförhållandena är ganska lika i och iNorge. När det gäller undersökningar av detta och liknande slag är det väldigtviktigt att vi tillgodogör oss vad som sker i våra grannländer.