prot · G809166 · 1984-12-31 00:00:00 — Hon frågade om alla förändringar skulle gälla från -ungefär som att man skulle kunna pricka in ett visst datum när folk skall blilyckliga! Om vi tror att def går att klara detta genom att ändranågon enstaka regel, kommer vi definitivt att misslyckas, och det vill inferegeringen göra, sade i sitt första inlägg att programmet inteinnehåller någonting. När jag läste upp att det står i reservafionen aff def ärcentrala frågor som tas upp, devalverade sitt första inlägg ochsade: Ja visst, def innehåller centrala frågor, men def är ju så mycket pratomkring. Får vi hålla på en omgång till, bHr vi tydhgen överens om att detinnehåller centrala frågor. Till vill jag säga två saker. Det ena är att KariBoo får bekväma sig till att argumentera i sak och säga på vilken punktförnyelseprogrammet skulle innehålla korporativa inslag. Icke på någon punkthandlar programmet om detta. Om syftar på det förslag som kommer i enproposition om närvarorätt för de anställda, vill jag säga att vi harordentligt med belägg för -från universitet och gjorda studier - aft härhandlar def verkligen om att värna om den polifiska demokratin men samtidigtockså värna om personalens inflytande. Förslaget innefattar närvarorätt meninte förslagsrätt och möjlighet atf avge reservafion till protokollet;personalen får vara med på MBL-området, Det som skiljer och mig är kanske att det hoshonom finns en benägenhet ibland att tänka bort den offenfliga personalen. Den offentliga sektorns förnyelse 6 protokoll 1984/85:166 intebort någon grupp, vi tänker med olika grupper. Sedanvill jag glädja med att det decentraliseringsarbefe som han höll påmed under sin fid som kommunminister kan han känna vara i trygga händer. Vi harlyckats med litet råge med det som försökte att åstadkomma när hanhade ansvaret, Anf.44 (): Av många vitt spridda affischer och annonser kan man få detintrycket att den offentliga sektorn skulle vara hotad i hela sin existens. Detär en orimlig tanke. Ingen vill fakfiskt lägga ner sjukvård, skolor ellerbarnstugor. Vi vill ju i verkligheten ha mer, allt ifrån eget rum för alla idet gamla till skolplikt för alla . Vi frånfolkpartiet tycker att det är buskpropaganda, när vissa socialdemokraterdebatterar som om den offentliga sektorn skulle vara hotad av de borgerligapartierna. Men också buskpropaganda måste bemötas. Jaghar begärt ordet för att än en gång förklara atf också vi i slårvakt om den offentliga sektorn. Vi haren social-liberal ideologi. Det betyderförst och främst att vi vill värna om alla som behöver vårt solidariska stöd.För oss är det en självklarhet att samhället har en skyldighet att se fill attvarje enskild människa som behöver hjälp får den. Det sker ju i Sverigehuvudsakligen via den offentHga sektorn, som vi alla bidrar till viaskattsedel. Så måste det nog faktiskt vara även i fortsättningen. Nuhar emellertid regeringen i antibyråkratisk nit skrivit ihop sextio sidor omden offentliga sektorns förnyelse. Ambitionen, fru falman, var säkert god, mennog tänker åtminstone jag när jag läser detta på en viss prins av ,nämligen , som en gång sade: Ord, ord, ord. Samtidigtkan jag hålla med om vissa påståenden i regeringens skrivelse, t, ex, atf denoffentliga sektorn arbetar på andra villkor än den privata och -som def står isamma stycke: "Det betyder atf den offentliga sektorn måste utveckla andraoch delvis annorlunda metoder för utveckling av arbetsformer, utrustning ochorganisation. Givetvis bör man dock i detta arbete vara öppen för impulser ocherfarenheter från andra sektorer," Litetsenare står det: "Variationsrikedomen i den offenfliga sektorn måste ökaoch effektiviteten ständigt förbättras," Om nu regeringen tänker på detsättet - och så tänker också jag - blir def så mycket svårare aft förstå denskräck som samma regering tycks ha för atf i verkligheten våga släppa fram ettoch annat enskilt initiativ. Närvi i försöker slå vakt, infe bara om den offentliga sektorn utanockså om privatläkarna, och motsätter oss Dagmarreformen, eller när vi tyckeraft def s, k, Pysslinginitiafivet var bra, beror def inte på att vi menar attprivatisering i sig är eftersträvansvärd. Vi vet aft det infe heller ärsjälvklart att alla privata initiafiv allfid är bättre och billigare änoffentliga. Men vi gör def därför atf vi tycker aft de tjänster som främsterbjuds medborgarna genom den offentliga sektorn är så oerhört vikfiga ochdärför atf vi tror atf konkurrens och mångfald stimulerar till nytänkande ochtill bättre lösningar, både privata och offentliga. Vi tycker, precis somstatsrådet, aft man måste "varaöppen för impulser och erfarenheter från andra sektorer". Men vi ifolkpartiet tar konsekvensen av den åsikten. Vi menar att de enskilda initiativsom tas när det gäller vård, utbildning och omsorg är värda uppmuntran, intenya förbud. Vi tror inte att alla sociala tjänster som måste utföras i envälfärdsstat alltid blir bäst om stat, landsting eller kommuner har monopol pådem. Vi tror på enskilda initiativ också på det här området. Det skulle säkertbidra till en förnyelse inom hela vårdsektorn. Detverkar som om de som i annonser slår vakt om den offenfliga sektorn fruktar attde som är anställda där skulle bli arbetslösa bara därför att vi villtillåta ett eller annat vårdhem eller daghem i enskild regi. Men så är det juinte. Vaddet handlar om är atf några får sin lön från en annan arbetsgivare i ställetoch om att vårdsektorn skulle kunna tillföras nya impulser genom enskildamänniskors idéer och uppfinningsrikedom. Vivet också alla att arbetsmarknaden är hårt könsuppdelad och att det ärkvinnorna som dominerar inom vård, utbildning och omsorg. Från folkpartiefssida skulle vi gärna se fler män i vårdyrken och fler kvinnor inom de tekniskayrkena. Men också vi måste acceptera hur verkligheten ser ut . Kvinnornahar sin kompetens och sin erfarenhet framför allt inom vård-ochutbildningsyrkena. Och lika litet som vi viH beröva någon enskild människa vårdeller utbildning, Hka litet vill vi beröva någon kvinna jobb. Vi vill tvärtom underlättaför fler som gärna själva tar initiativ att skapa nya arbeten. Att tjäna pengarpå traditionellt manlig verksamhet är inget fel. De som har en idé om hurbilar, gångjärn, telefoner eller kanoner skall tillverkas är välkomna att prövasina tankar. Men att en förskolelärare eller en sjuksköterska skulle viljapröva sina vingar och öppna eget är näsfan omöjligt i , Det är def vi ifolkpartiet vill ändra på! Detfinns några tappra som stretar emot strömmen och trots kraffigt motstånd harlyckats förverkliga sina idéer om annorlunda vård, pedagogik eller drift. Derasresultat är goda. Till lägre kostnader än sina offenfliga motsvarigheterbedriver de framgångsrika verksamheter med nöjda patienter, nöjda barn ochnöjda föräldrar samt inte minst en nöjd och stimulerad personal. Sådant skallvi vara stolta över och uppmuntra, inte uppfatta som ett hot mot den offentligasektorn. Det är tvärtom någonting som är bra för hela , När man hör tala allmänt om vad folkparfiet står för blirman inte mycket klokare. Men har ju varit hälsovårdsminister, ochunder fick hon säkert insikter i hälso- och sjukvården. Omvi nu skall konkretisera diskussionen om förnyelse och privafisering vill jagfråga : Kan peka på något land som - i relafion tillhela befolkningens hälsotillstånd - på eft effekfivare och billigare sättklarar aft bedriva hälso- och sjukvård än ? Om med stöd avsakunderlag eller av erfarenheter från sin fid som hälsovårdsmi- nister har sådanauppgifter, skulle det vara intressant att få veta vilket land som är förebildoch vad det är för systemförändring önskar. Eller är det så, inom står på sida när det gäller sjukförsäkringenoch det förslag som lägger fram fill ?Eller står på sida och avvisar ett sådant ingrepp i hälso-och sjukvården? Jaghar sett aft folkpartiledaren har varit ute och rest. Han har varit i ,och där han har upptäckt aft det finns någonting som heter plejehjem, där manhar sitt eget rum. Under den fid som var hälsovårdsminister,eller åtminstone när de borgerliga regeringarna styrde landet, byggdes detsådana sjukhem i , Det betyder alltså aft det åkte landstingspolitikertill ungefär före besök. Detta stärker mig imin tro att det händer så mycket i förnyelsearbetet att inte hinnerfölja med. ledare hade alltså kunnat bespara sig utgiften att åkafill - han kunde ha rest inom och sett att det här finnssjukhem där var och en har sitt eget rum och sina egna möbler. Omvi på ett konkret sätt skall föra den diskussion om viljeinriktning som harefterlysts, får man lov att precisera sig och inte tala så där allmänt somKarin Ahrland gjorde. Anf.46 () replik; började och slutade med aft säga atf jag talade mycketallmänt. Jag får kanske påpeka för att jag åberopade bådeDagmarreformen och Pysslingen, Det är fakfiskt saker som jag tror, och hoppas,att åtminstone har hört talas om. Sedanville veta om det fanns något annat land som klarar sjukvården likaeffekfivt som vi i , Det är bara atf åka till ett annat land vidÖstersjön som heter och se hur det är där. Men def är fullständigtointressant för , gör i stället precis vad alla andrasocialdemokrater gör, nämligen försöker indirekt påstå aft jag gör angrepp pålandsfingen, vilket jag icke gör. Vad jag försöker göra är att tala för deenskilda initiativen som komplement fill stat, kommun och landsting. Det är enhelt annan sak, , Def tror jag att är fillräckligtbegåvad att begripa. Jag vet att det byggdes hem med egna rum även undermin fid. Men def finns inte tillräckligt . Det är detta vi försöker arbetaför. Om då vill se hur det är i ett annat land tycker jag atfvarje svensk politiker borde vara facksam för aft någon annan polifiker åkerutomlands och hämtar impulser från andra länder. Det kan aldrig vara någonfingsom skadar. Det kan tvärtom bidra tUl att vi får nya idéer för välfärden iSverige, Det är intressant att notera här i riksdag att att det är något fel i den svenska modellen för vårt svenskasjukvårdssystem. Men hon har samfidigt inget alternativ aft lyfta fram. är intressant mot bakgrundav aft man tycker aft det förnyelseprogram som regeringen presenterat är ettklart ställningstagande för offenfHg vård och för den offentliga sektorn,alltså ja till den svenska modellen och nej tHl en systemförändring. När manfrågar var står, för en systemförändring eller någonting annat, harman bara allmänt tal att komma med. måste precisera sig i debatten.Annars kvarstår min bedömning från mitt inledningsanförande, nämligen attfolkpartiet åker släptåg efter och har ingen egen profil när detgäller synen på den offentliga sektorn och den offenfliga vården. Anf.48 () replik: undrar vad jag menar är fel med den svenska modellen. Hansäger atf jag inte hade något alternativ, Defvärsta felet i den svenska modellen har socialdemokraterna infört för ett årsedan. Det heter , , fru talman, var en gång känd som en goddrottning i , Den som vi numera känner är inte någon godefterträdare fill den vårdvänliga kvinna som den historiska var. Det ären systemförändring, , som vi alltså mycket gärna vill vara utan. Jag får tydligen upprepa vad jag sade, för det ärmöjligt att inte hörde på i början. Det är ibland svårt att höraallt när man har sutfit . Det är en orimHg tanke att den offentligasektorn skulle vara hotad. Det är buskpropaganda aft säga aft vi vill lägga nerden offentliga sektorn. Tvärtom vill vi slå vakt om den. har jag citeratdirekt ur mitt inledningsanförande, I övrigt kan jag rekommenderacivilministern att läsa protokollet . 49 (): Jag lyssnade bl, a, fill inlägg, och hon kom snabbt in påHamlet, Det är lätt att göra här i , för redan i dagsljus möter man enoch annan vålnad. Men man kan också göra det när man läser regeringensskrivelse nr 202 om den offenfliga sektorn. Den är onekligen fylld av många ordoch få tankar, och då går givetvis också associationerna till kändauttalande där säger; "Uppflyga orden, tanken stHla står, ord utan tanke aldrig himlen når," När man läst regeringensskrivelse kan man säga: Uppflyga orden, tanken stilla står, propositioner utan tankar aldrig riksda'n når. Detfår man tacka civilministern för. Detta är alltså inte en proposition utan defär en skrivelse, därför att den är så tom på tankar. Hade den innehållit någotkonkret hade vi i stället haft en proposition, som här har påpekats ett flertalgånger. JagskaH inte gå in på innehållet i skrivelsen men väl omslaget. Jag skall straxåterkomma till def. Jag har gjort någrareflexioner med hänsyn till de utsökta begreppsglid- ningarsom har förekommit i denna debatt liksom i andra tidigare debatter, ,finansutskottets ordförande, sade först aft vill privatisera aHt frånparkanläggningar till barnomsorg. Och nästa gång hade ordet sade hanatf hävdar aft allt kan privatiseras av offentlig verksamhet. Detär sådana glidande formuleringar som är mycket förledande, och det ärnaturligtvis meningen att de skall vara def. Vi har aldrig sagt någofdera. Visäger att alla verksamheter som sker i offentlig regi kan tänkas förekomma iprivat regi, givetvis med undantag av t, ex, försvar-även om det som bekantockså var privatiserat i form av legoknektar. Domstolsväsendet,verksamhet, rättsväsendet, osv, skall naturligtvis inteprivatiseras, men vi säger aft när def gäller sådan offentlig verksamhet sommycket väl också kan ske i privat regi, skall man ge möjlighet för privata attgå in. Så får man se hur stor del av denna sektor som privatiseras. Nuhar man gjort ett stort nummer av detta och säger att det är ensystemförändring, och det låter förfärligt i svenska folkets öron. Den endasystemförändring svenska folket vHl ha är att Systembolaget skall hålla öppetpå - alla andra systemförändringar är man emot. Civilministernhar letat upp ett uttalande av Per i den utkomna boken"1989", där Per analyserat program ochkommenterar vårt systemskifte genom att vi angriper själva kärnan i den socialareformpolitiken eller den sociala trygghetsverksamheten. Det är fullständigtnonsens. Men Per som utpräglad marxist har mycket svårt för klarabegrepp, så därför vill jag inte uppehålla mig längre vid def. Menäven civilministern sade att driver kravet på systemskifte ochprivatisering. Det är också en sådan där glidning i begreppen som är heltinadekvat och som aldrig står sig vid en närmare analys. Alldeles oavsett attdet är 1,4 miljoner människor anställda i den offentliga sektorn är det etthelt ointressant uttalande. Vadvi vill ha är alltså även enskild verksamhet inom olika sektorer i samhälletdär man har offentlig verksamhet. Det går att konkretisera på följande sätt.Regeringens skrivelse nr 202 har titeln sektorns förnyelse, ochdet vänder jag mig mycket bestämt mot. Det är inte alls fråga .omatt den offenfliga sektorn skall förnyas. Sektor är ett ytbegrepp, som allavet, och gäller det omfattningen av den offentliga verksamheten. Det är denoffentliga verksamheten som skall förnyas, och vi har i det sammanhanget tvåsynpunkter i moderata samlingspartiet; Vi vill aft den offentliga sektorn skallminska. skall det ske en förnyelse av den offenfliga verksamhetengenom att man får in privat verksamhet som kan få konkurrera på likvärdigavillkor. Sedan får vi se vilken verksamhet som är effektivast, vilkenverksamhet som enskilda medborgare väljer om de har möjlighet tHl ett frittval. Därförhar jag slutligen, herr civilminister, inget yrkande men en önskan: Närpropositionen om detta område till slut kommer, skall den inte heta Denoffentliga sektorns förnyelse utan Den offentliga verksamhetens förnyelse. 50 (): Värdet med den här skrivelsen är ändå att vi här i kammaren har fått enviss debatt, som jag tycker har varit nog så intressant. Jagvill gärna så här i slutet av debatten fullfölja ett par redovisningar som jaginte hann med i replikskiftet. Närdet gäller frizonskommunema och landsfingen tycker jag att det finns anledningatt beakta att def väsentligaste självfallet är att man ser över den statligamyndighetsutveckling som kommer in i bilden för dem. Jagär däremot - det vill jag säga till civilministern - väldigt tveksam tiH aftman går in och river alltför mycket i den kommunallag som ändå reglerarmöjHgheterna för bl, a, de mindre partierna att vara med i en beslutsprocesssom är nog så viktig i den kommunala parlamentariska situationen. Därutövervill jag gärna säga att jag tycker att man när det gäller de ekonomiska ramarnaborde få större frihet att regionalt och lokalt använda sina tilldeladeresurser, I fråga om den regionala inriktningen hoppas jag atf de intentionersom den icke-socialistiska regeringen gav uttryck för med länsanslagen skallkunna utvecklas i betydligt snabbare takt än som har skett de senaste tre åren.I det sammanhanget vill jag gärna åberopa vad landshövding oftasäger: Ge oss resurserna, och vi skall nyttja dem mycket bättre än när vi fårdem med starka statliga styrningar. Civilministernhänvisar i sitt resonemang till att vi måste ha kvar mycket starka politiskastyrningar. Jag kan gärna instämma i atf det måste vara så, attregeringen styr inriktningen - och inte myndigheterna i så stor utsträckningsom de har gjort i en självpåtagen roll under många decennier. Förvaltningsutredningengav i det avseendet vissa besked, som jag tycker att det finns anledning attverkligen fundera över i ett framtidsperspektiv. Jagställde tidigare en fråga till när det gällde statens insatser förbarnomsorgen - om man inte borde ge nyttjarna större möjligheter att bestämmahur de statliga pengarna skall användas än enligt det förslag somsocialministern i en senare tappning har förelagt och också fåttbeslut om. Jagskulle vilja säga, fm talman, om jag får vara djärv nog aft göra det, att jagkan instämma i mycket av intentioner, som han i utgångsläget harpresenterat. Men jag är självfallet, med det bedömningsperspektiv som jag har,benägen att säga att han i regeringen inte får ut mycket av dem, eftersom detfinns doktrinära uppfattningar hos andra regeringsledamöter som hindrar deninriktning som ofta förtjänstfullt har uttalat sig för. När hoppas att vi skall pröva förslagen positivt, vill jaggäma säga att vi självfallet skal) pröva dem positivt. Vi har från centernssida, och jäg personHgen, sagt atf vi skall göra allt vad vi kanför att avreglera och minska tvång och onödig byråkrati. Men jag kanske fårsluta mitt inlägg med förhoppningen att vi efter höstens val från skallkunna lägga fram rikflinjerna och då få uppleva samma välvilliga tolkning frånsocialdemokraternas sida. Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 166 betänkande 29 Måndaeen den Mom.1 (den ekonomiska utvecklingen i kommunsektom m.m.) 10 iuni 1985 Förstbiträddes reservation 3 av med 19 röster mot 18 för 274 ledamöter avstod från att Härefterbiträddes reservafion 2 av och med 50 röstermot 16 för reservation 3 av , 243 ledamöter avstod från att rösta. Därpåbiträddes reservation 1 av m. fl. med 77 röster mot 52 förreservation 2 av och , 182 ledamöter avstodfrån att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 149 röster mot 77 för reservation 1 av LarsTobisson m, fl, 84 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (lag om skatteutjämningsavgift) Utskottets hemställanoch motivering utom såvitt avsåg särskilda åtgärder för att minskautdebiteringsskillnader mellan kommuner Utskottets förslag, somställdes mot dels reservation 5 av LarsTobisson m, fl,, dels reservation 6 av RolfRämgård och , delsreservation 7 av , bifölls med acklamation. Särskildaåtgärder för att minska utdebiteringsskillnader mellan kommuner Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 8 av m, fl. anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.3 (införandet av en progressiv statskommunal enhefsskatt) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 17 för reservation 9 av Carl-HenrikHermansson. Mom.4 (bemyndigande rörande extra skatteutjämningsbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 169 röster mot 141 för reservation 10 av ,fl. Mom.5 (anslag tHl Skatteutjämningsbidrag till kommunerna) Utskottetshemställan bifölls med 202 röster mot 51 för reservafion 12 av ochBritta Hammarbacken, 56 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen) Förstbiträddes reservation 14 av och med 51 röstermot 17 för reservation 15 av , 241 ledamöter avstod frånatt rösta, 68 Härefterbiträddes reservafion 13 av m, fl, med 90 röster mot 166 51för reservation 14 av och , 168 Måndatrenden ledamöter avstod från att rösta, Vissa ersättningar tid kyrkofonden Slutiigenbifölls utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 13 av , fl, - genom uppresning. Mom. 8 (specialdestineradebidrag) Utskottetshemställan bifölls med 260 röster mot 50 för reservation 16 av ochBritta Hammarbacken, Mom.9 (uttalande om målsättningen sänkt marginaleffekt i skatte- och bidragssystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av och BrittaHammarbacken - bifölls med acklamafion. Motn.10 (överföring till kommuner av skatteintäkter från alkoholförsäljning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av -bifölls med acklamation. Mom.12 (kostnadsanalyser av förslag i propositioner som medför kommunalakostnadsökningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.13 (ny redovisningsmodell m, m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottefs hemställan bifölls. Utskottefshemställan bifölls med 168 röster mot 140 för reservationen av ,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. 5§ Vissa ersättningar till kyrkofonden betänkande 1984/85:23 om vissa ersättningar till kyrkofonden(prop, 1984/85:150 delvis). 51 (): Under den senaste riksdagsperioden har regeringen och riksdagenfrånhänt stora ekonomiska resurser, Def började med enavveckling av det statsbidrag som utgick till kyrkofonden för stöd till en kyrklig skafteutjämningpå 88 milj. kr. Det var i sig eft hårt slag för finansieringsplanen för . Enligt denna plan skall kunna bidra medskafteutjämningsresurser till de inkomstsvaga kyrkliga kommunerna, alltså desmå församlingarna. Fr. o. m. har neddragningen fortsatt, i och medatt man gjorde om uttaget av skaft från juridiska personer. Staten är nu ensamskattedragare när det gäller juridiska personers inkomster. ficksvenska kyrkan kompensafion. Man beräknade att inkomstbortfallet försvenska kyrkan taxering var 170 milj,kr. beviljade endasthälften av det beloppet, nämligen 85 milj, kr,, som skulle användas dels somutfyllnad i fråga om de svåraste inkomstbortfallen i de församlingar som hadestora inkomster från juridiska personer, dels som en skatteutjämning - över kyrkofonden- för svaga församlingar. föreslår regeringen, märkligt nog, i propositioneni fråga en ytterligare minskning av den mycket blygsamma 50-procentigakompensationen , nämligen med 12 milj, kr, I propositionen säger manatt det sker med hänsyn tagen till atf def är den förändring som den kommunalasektorn som sådan har fått uppleva i form av neddragningen. Förstoch främst måste man göra klart för sig att det var en väsentHg skillnad påförslagen i utgångsläget . Man hade inte gjort någon jämförelse närman drog ned kompensationen till - från 170 milj, kr,till 85 milj, kr. Utifrån def - låt mig säga - mycket felaktiga utgångslägetföreslår man nu en ytterHgare neddragning , alltså med 12 milj, kr. Detär brutala förändringar som görs gentemot . Tidigareberäknades statsbidragen till de frikyrkliga församlingarna på basis av statensbidrag tiH . Det fördes en diskussion inomFrikyrkorådet om det skulle vara 8 eller , Skulle vi göra samma bedömning skulle det innebära en förfärande neddragning av bidragen till de friakyrkliga samfunden, Def kan vi inte göra - det gjordes icke heller under denborgerliga regeringstiden. Vi säger i att dessa samfund behöverett ordenfligt statligt stöd, både till verksamhet och till lokaler. Jag viHebara notera denna jämförelse som intressant i den diskussion vi nu har.