prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag finner def mycket värdefullt aft jordbruks- ochlivsmedelspolifiken nu också ur konsumenternas synvinkel sätts in i rättperspektiv, Def gäller både prissättningen och livsmedelskvaliteten och derasbetydelse för kosthåll och hälsa, Def gäller sådana produktionsformer ochhantering av livsmedlen som medför risker för både miljö och hälsa, Def gällerockså hur effektiv och varierad som distribution och handel med livsmedel börvara. Även om vi i livsmedelskommiftén ansåg atf en hel del avdessa frågor borde vidare utredas, så finns det ingen anledning, tycker jag,att vara så hånfull som är i sina motioner, där man talar om löstpåhängda avsnitt om kost och hälsa, om livsmedelskvalifef och indusfri- ochhandelsleden. Jag vill gärna säga aft om vi skulle ha följt det intressesom har visat för dessa frågor i utredningen och tidigare i ,skulle dessa delar inte alls ha varit med i förslaget. Då hade def infe funnitsnågot om dem. De krav på ytterligare kompletterande utredningar omlivsmedelskedjans industri- och handelsled som framförs av alla de borgerligapartierna, liksom när def gäller insafsvaruledet av vpk, skymmer ju def faktumaff def finns en bred rapport om just detta från livsmedelskommiftén. Där harman också redogjort för vilka andelar av konsumentpriset på olika produkter somberor på de olika leden i kedjan, på jordbruket, på primärförädling i mejerieroch slakterier osv,, på industri, på distribution, på förpackning och hanteringi handeln. Detta som man hela fiden kräver nya uppgifter om finns ju iutredningen. Där stårbl, a, aff av kostnaderna på de jordbruksprisreglerade livsmedlen berodde på primärproduktion, dvs, påjordbruket och den jordbrukskooperativa verksamheten, på industrin, påhandeln, på momsen och på utrikeshandeln. Därför var under 1983jordbrukets andel av mat kronan för kött , för vetemjöl och för ägg50%, Man kan alltså infe stå här i talarstolen och påstå attdessa delar infe har utretts. Sida upp och sida ned finns fakta i kommitténsbetänkande som verkligen bör komma ut fill svenska folket. Jag hoppas att ocksåen och annan jordbrukare orkar sätta sig in i dessa frågor. När man hårt angriper matmomsen öch dess fördyrandeinverkan på livsmedelskostnaderna, måste vi påminna om att av denkonsumenfprishöj-ning som har skett på baslivsmedel under åren 1977 till 1983svarade jordbruksavtalet för , handeln för och momsen för ,Då var den genomsnitfliga årliga höjningen av priserna på baslivsmedel från1977 fiH 1983 13,, Det var, , betydligt över den vanligainflafionen. Även under de borgerliga åren har vi haft problem med priserna pålivsmedel. Jag hoppas aft dessa faktiska upplysningar från SPK:sstatistik litet kan svalka intensiteten i kravet på borttagandet av matmomsen.Jag tycker också atf def är bra aft det slås fast aft man kommer aff ta meramiljöhänsyn i jordbruksproduktionen. Jag finner därför aftvpk-fp-reservationerna på denna punkt slår in öppna dörrar. Forskningsrådetkommer snart atf lägga fram en rapport om ett samarbete om olikaproduktionsmetoder. Allra sist, herr talman! Det har talats väldigt mycket härom att det är så bekymmersamt för jordbrukarna och atf det är väldigt vikfigtaft man ger ännu mera pengar för aff hjälpa till atf klaraspannmålsöverskottet. Det har ganska kommit uppgifter frånjordbruksnämnden om jordbrukarnas deklarationer , Dessa talar om bl,a, att bruttoinkomsterna minus kostnaderna efter balansändringar under fiden1982-1983 hade stigit i slättbygderna , medan de i södra och mellerstaSveriges skogs- och dalbygder hade minskat , Därför finner visocialdemokrater inte att man nu skall ytterligare öka på pengarna fill jordbrukarnai slättbygden för atf klara spannmålsöverskottet. Vi har gjort enöverenskommelse för aft hjälpa till vid omställningen i användningen avåkermark, så att vi infe skall behöva lägga ned vår , Däremot har vigenom de 40 miljoner som vi satsat för atf lätta bördan för de svårt utsattajordbrukarna verkligen direkt destinerat pengar till dem som har det svårt. Avdessa siffror angående deklarafionerna försfår man aft det finns storaskillnader i jordbrukarnas förhållanden, Def finns en hel del jordbrukare somhar def svårt, men def måste också finnas en hel del jordbrukare som trots affde på många sätt klagar över höga kostnader har haft def rätt så bra. Annarsskulle def inte vara sådana siffror i deklarationsundersökningen. Jag är glad för atf man i proposifion och iutskottsbetänkande nu slår fast atf konsument målet och jordbrukarnasinkomstmål skall vara jämställda och att produktmålef för jordbruket ifortsättningen skall vara att täcka den inhemska konsumtionen plus det biståndsom vi beslutat om, Jordbruksnä- 7 protokoll 1984/85:163-164 ringen måste alltså , efter kanske en kortomställningstid, själv ta ansvar för det överskott som pressar ner näringenslönsamhet. 60 () replik: sade atf vi infe skulle klagapå aff man infe fått någon samordnad livsmedelspolitik. tyckte honatt det var bra aft vi utredde frågan. Målet för livsmedelskommiftén var ju affkomma med förslag till en livsmedelspolifik. Def har man alltså inte lyckatsmed. Sedan hänvisar till hur mycket köttetkostade och hur stor andel av produktpriserna som jordbruket svarade för ochhur stor andel de övriga delarna hade. Men vad infe redovisadevar att jordbrukefs andel av konsumentpriserna minskat under de senaste åren.Om förädling och handel säger man att konkurrens råder inom den sektorn. Alltsåförutsätter man att allt är bra. Man gjorde ingen studie av den del avkonsumentpriset som har haft den starkaste utvecklingen. Sedan blir jag inte riktigt klok på när det gäller ökningen av momsen. Under den fid som momsen intehar höjts får den naturligtvis en oförändrad andel av matkronan. Men i kronorräknat får konsumenten betala ut mycket mer. Under de senaste tre fyra åren,sedan slutet av 1970-talef, har momsen i procent räknat ökat betydligt starkareän livsmedelskosfnaderna i övrigt. Jag skall inte nämna några siffror, eftersomjag infe har dem i huvudet. Men def är stora skillnader härvidlag. Vidare sade om ansvaret för de människorsom svälter i världen att så länge industriländerna runt om i världen inte fareft ökat ansvar skall inte heller vi göra det. Jag tycker aff det är ett välcyniskt resonemang. Vårt ansvar är ju lika stort oavsett hur andraindustriländer beter sig. Vår uppgift blir i så fall aff påverka dem. Jag kan inte tolka resonemang om hurmycket som skall vara kvar på annat sätt än aff vi ändå får ennedläggning av mark. Sedan tyckte aft vi har för litet intresseför kost och hälsa. Men för infe så länge sedan tog eft beslut om attförbjuda antibiotika i djurfoder, och def är ursprungligen ett centerkrav. Vihar haft andra krav också. Socialdemokraterna vill t, ex, infe aft man skallställa samma krav på importerade varor som på svenska varor, men det kan infevara av omsorg om konsumenterna som man avstår från atf ställa de kraven. 61JOHN (vpk) replik: Jag hade infe tänkt förlänga debatten mednågra fler repliker, men nonchalans i fråga om matmomsensprishöjande effekt övergår vad jag fått höra. Desto märkligare är detaff få höra sådant från en som varit företrädare för konsumentintressena. Jag kan nämna en del siffror, Def skall bli intressant atthöra om anser aff dessa uppgifter är felaktiga. Om man utgårfrån med indextalet 100, så har t, o, m, 1984 detta indextal stigit närdef gäller nettoskaff på livsmedel fill 310, konsumentprisindex totalt till174, konsu- menfprisindexför livsmedel fill 190, konsumentprisindex för jordbruksav-talsregleradelivsmedel till 198 och avräkningsprisindex - alltså priset till bonden - fill158, har alltså statens nettoskaff på mat -momsintäkfen minusutgående Hvsmedelssubvenfioner- stigit . En genomfördopinionsundersökning visar att av det svenska folket anser atf def nu ärdags att göra någonting åt den orättvisa matskatten. Jag hoppas aft ocksåGrethe ansluter sig fill dessa ! 62GRETHE () replik; Först skulle jag vilja säga till JohnAndersson atf momsen egenfligen inte har någon direkt fördelningspolitiskeffekt. Den skiljer inte mellan livsmedel och andra nyttigheter, men def ärnaturligtvis på det sättet aft den person som köper exempelvis mycket dyralivsmedel får betala mera moms! Skall vi försöka lägga över fill andrabeskattningsformer kanske vi infe kan få det så här enkelt. Aff man skulle lägga mera beskattning på akfierna tror jaginfe så mycket pä, för def är faktiskt så aft aktiebeskaffningen redan har ökatkraftigt , och sjunker också aktiekurserna. De siffror jag nämnde gav en klar bild av att den störstaorsaken fill konsumenfprishöjningen infe var momsens ökning utan atf destigande livsmedelspriserna i större utsträckning kom sig av andradelkosfnader. Jag hör infe till dem som bara vill ivra för aff fa bortmomsen. Jag vill erinra om att när vi har utrett det har bara vpk sagt att detvar möjligt att ta bort momsen. Jag skulle gärna vilja veta varifrån de 16miljarder skulle komma som skulle ersätta momsen. Till vill jag säga aft jag vet attcentern har gått in för att ta bort antibiotika i foder, men i övrigt har manfidigare inte i så stor utsträckning intresserat sig för de här frågorna. Detvar faktiskt så aff det var vi från konsumenfhåll som fick dra fram dem för attde över huvud taget skulle bli belysta ordentligt i utredningen. Jag är tacksamför att man har antagit vårt förslag om aff ytterligare utreda de effekter somberor på livsmedlens kvalitet och liknande, så aft man ytterligare kan förankrade delarna av utredningens resultat i nya förslag. Jag fick infe alls någon kommentar från mina siffror angående jordbrukarnas inkomster. Jag tyckte annars atf devar rätt uppseendeväckande när jag fick se dem. De finns faktiskt ijordbruksnämndens publikation Jordbruksekonomiska meddelanden. Det är mycketvikfigt atf just dessa uppgifter kommer ut. De visar nämligen aft det i daginfe är spannmålsbönderna som har def största behovet av extra stöd, utantvärtom andra delar av jordbruket, kanske framför allt jordbruken norr omDalälven. Så har vi gjort vid fördelningen av de extra pengar som vi har kunnatsätta in. De pengarsom vi anslagit till spannmålsöverskottet är inte avsedda att täckakostnaderna för överskottet, utan de skall vara en hjälp vid jordbrukets omställningför atf vi skall kunna använda åkerarealen på eft bättre sätt och Socialdemokraternavill inte lägga ned åkerareal, utan vi vill stimulera jordbrukettill en annan användning av marken. Jag tycker infe atf man från sidaständigt skall försöka ge sken av att vår syn är en annan. Vi har inte denuppfattning som ni vill pådyvla oss. 63 () replik: sade atf hon infe fick någonsynpunkt från mig på jordbrukarnas inkomster och uppgiften att spannmålsodlarnahar så god ekonomi atf de inte behöver ges mer stöd. Det är viktigt atf påpekaatf def i de siffror som redovisade ingår inte bara arbetsinkomstutan - förmodar jag - också kapitalinkomst. Böndernas situation är då ganska olikaberoende på när fastigheten köpfes. Under en fid har vi haft litet för låga priser påspannmål. Därigenom har spannmålsproducenter lurats att i stället produceraanimalier. På grund av detta har animalieprodukfionen blivit för stor, vilkethar varit till förfång för animalieproducenferna. När vi hanterar dessa frågor får vi se till att vi infebinder ris åt egen rygg. Vi måste ha en helhetssyn. Jag har här ett utredningsmaterial från sparbankerna somvisar atf jordbrukarnas inkomster är mycket låga i förhållande till andragrupper i samhället. Med de förutsättningar som vi nu ser framför oss kommer dedessutom aff försämras under detta år. Den uppmärksamhet vi visar kost och hälsa är välgrundad.Här finns ett gemensamt intresse för producent och konsument aff få fram bralivsmedel. Skall man sälja produkter, måste man naturHgtvis också ha braprodukter. Det är viktigt att vi skapar regler för aft det är livsmedel av godkvalitet som säljs, men också förutsättningar för jordbrukarna aff producerasådana. Vi vill infe lägga ned , utan stimulera jordbruketatt nyttja arealen fill annat, sade . Det låter mycket bra, menkom med förslag som leder fram till denna stimulans! I annat fall är det baralöst prat. 64JOHN (vpk) replik: Om har ökatomsättningsskatten på akfiehandeln, har def gått mig förbi. Argumentet aff de som köper dyrare livsmedel betalar merom vi har nuvarande matskatt är inte värt att bemöta. Det är barnfamiljer ochlåginkomsttagare som får lägga en mycket stor del av sina inkomster påmatkonfot. Def är dessa grupper som främst drabbas av den orättvisa mafskatten. föredrog att sänka marginalskatten, vilketmest gynnar höginkomsttagarna. vill kanske hellre se till afthöginkomsttagarna har möjlighet aft köpa de dyra livsmedel som hon här taladeom än medverka till att sänka matskaften, så att barnfamiljerna och de som hardet sämst ställt i vårt land får råd aff köpa mat t. ex. ur charkdisken. Det ärmånga som infe har möjlighet aff köpa kött, utan endast kan titta på defina köttbitarna genom charkdiskens plastruta. 65GRETHE () replik: När det gäller atf hjälpa barnfamiljerna,, tycker jag faktiskt att det är bättre att ge eft direkt stödtill dem. Då vet vi atf def är just barnfamiljerna som får glädje av det.Därför har vi också väsentligt höjt barnbidraget, för atf barnfamiljerna denvägen skall få eff stöd. får inte glömma bort att vi har kvarmjölksubventionerna. har kommunisterna sagt aff de är nöjda medsubventioner som uppgår till momsens belopp. uppgår visserligen infesubvenfionerna fill momsens belopp, men vi har ändå kvar två tredjedelar avsubventionerna. De går tiH mjölk, vilket just barnfamiljerna har stor nytta av.Därför tycker jag inte att man har anledning att vara så missbelåten. Det ärändå något av en prestation att vi i detta svåra ekonomiska läge, medunderskott och liknande, har kunnat bibehålla mjölksubvenfionerna. Def äråtminstone jag glad för. Till skulle jag vilja säga följande.Tidigare har man från sida stått och berömt sig för sina mångareservationer. Jag tycker faktiskt att dagens centerreservationer känns som enstilla sommarbris med tanke på stormen från jordbrukefs sida utanför det härhuset. Reservafionerna innehåller verkligen inga stora och omvälvande förslag.Mycket av vad som krävs av socialdemokraterna, t. ex. ökade styrmedel, finns juinte med i reservationerna. Därför tror jag inte att man kan tala om storaskillnader mellan oss. Man vill emellertid "blåsa upp" en politiskskillnad för att inför jordbrukarna framstå som stora reformivrare. Jag tyckeratt man kan slå fast att det råder en ganska stor överensstämmelse i vårsyn på livsmedelspolifiken. Här har man också, enligt min mening, tagit ett brasteg mot en bättre livsmedelspolitik - infe bara mot en bättre jordbrukspolitik-, eftersom det har tagits in delar beträffande industri och handel. Detframhålls ju också att man skall gå vidare på den vägen. Dessutom har man juförsökt beakta hälsosynpunkterna. I de fortsatta förhandlingarna kommer ocksådetta med i större utsträckning. Till slut vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 14,28 och 29 samt avslag på de övriga reservationerna. 66JENS (); Reservation 42 grundar sig på en motion somlagts fram av tre moderater. Det är en gemensam moderat- och cenferreservation. I motionen har vi uttalat vår förvåning över aftutredningen om jordbmks-och livsmedelspolitiken nästan helt förbigått fisket,både fisken som födoämne och fisket som en tillgång från beredskapssynpunkt. I propositionen ägnas fisket några allmänna fraser. Manhar på det hela taget inte tagit upp fisket från beredskapssynpunkt.Jordbruksministern har tydligen slagit sig till ro med de trösterika ordutredningen levererat. Den utgår ju ifrån att allting ordnar sig. Så härsorglöst uttalar sig utredningen om problemen i samband med att fiskare inkallastill beredskapstjänstgöring. "Vidmobilisering kommer vissa av de yngre fiskarna att inkallas till def Då fisket försvåras genom atf fiskevattnen blir färre ochsvårtillgängligare samt att fiskefartyg tas ut för behov, bedömsinkallelserna av de yngre fiskarna inte som något stort problem," Jordbruksministern, som liksom jag har upplevt ett krigmed avspärrning, borde veta bättre än utredningen och tagit saken merapå allvar. Låt mig erinra om att åren 1940-1945 var samfliga länderrunt oss i krig eller ockuperade, var avspärrat av två minbälten, menändå pågick fisket under hela kriget i , och ända ut iNordsjön, Men, herr talman, det kostade mycket, 91 västkustfiskare fick sättalivet till och 31 västkustsfiskebåtar sänktes av ubåtar, torpeder och minor.Ett stort antal båtar blev beskjutna, men utan aft sjunka, och eff tiotal blevminsprängda, men kunde i land. Vid eft tillfälle uppbringades fiosvenska fiskebåtar. Besättningsmännen fördes fill tysk hamn och fick tillbringaflera månader mer eller mindre som fångar, innan de släpptes. De kan fira ettjubileum ; de kunde angöra hemmahamnen på 1941, Berättelsen kunde göras lång när det gäller fiskefs rollvid ofred och avspärrning, men jag har bara med några axplock velat påminna omhur det var för att därmed kanske bättre kunna framhäva betydelsen av aftfisket planeras under fredstid, som man gör när det gäller jordbruket. Vad sägerdå utskottet? I avsnittet Kost och hälsa tar man upp yrkandet i mofion3092, där def hemställs aft gör ett särskilt uttalande om fiskefsbetydelse som livsmedel. Så här skriver utskottets majoritet: "Även utskottet anser att fisk utgör ett värdefulltinslag i kosten. Detta konstaterande stämmer överens med de angivnakosfrekommenda-tionerna. Något sådant särskilt påpekande härom från riksdagenssida som mofionärerna efterlyser finner utskottet emellertid intenödvändigt," För utskottets majoritet är det tydligen självklart vad vipåpekat i motionen. Ingen där tvivlar på aft fisk är nyttigt och hälsosamt, ochjag noterar detta med tillfredsställelse. Jag hoppas atf min uppfattning avutskottets uttalande är rikfig. Det vore nästan värt en helsidesannons somfiskreklam. Sämre och mindre uppmuntrande är utskoftsmajoritetensuttalande när det gäller mofionens första att-sats, där def hemställs atf fisketskall ingå i beredskapsplaneringen på samma sätt som jordbruket. Utskottetsmajoritet säger sig inte ha tillräckligt underlag för att kunna fa ställningtill fisket som beredskapsresurs. Det har inte regeringen heller, och jag menaratf man borde skaffa sig eft sådant underlag. Men utskottets majoritet är förhoppningsfull, fy enligtdess mening förutsätts, heter det, att de försörjningsansvariga myndigheternautan särskilt påpekande härom har sin uppmärksamhet riktad även på fisketsmöjligheter härvidlag. Det är aff vara optimistisk i överkant, och jag tror intealls aft de försörjningsansvariga riktar sin uppmärksamhet på fisket. Det ärså'därför atf definfe finns något intresse hos regeringen och inte heller hos majoriteten iufskoffet. Jag beklagar att def är så. Fisket är för ett land somSverige med sin långa kust mycket intressant och betydelsefullt ur fleraaspekter. För def första är fisket vikfigt från försvarssynpunkt.Jag konstaterar att marinen under förra världskriget tog ett sextiotal av debästa fiskebåtarna för sitt behov. Behovet är inte mindre , troligenstörre. Marinen är säkert mera utarmad på minsvepare nu än den var 1940, ochbåtarna behövs i högre grad för ubåtsjakt, då marinen saknar både fartyg som ärlämpade för ubåtsletning och personal som har vana och kunnighet aft hanterasökarin-strumenten. Detta har däremot fisket. Såvitt jag känner till har infemarinens ubåtsletare hittat en enda ubåt. De hittade inte ens den som stod högtpå grund i , utan def gjorde en fiskare. För def andra är det fiskefs möjlighet att skaffa mat.Genom att använda mer fisk till människoföda i stället för till djurföda finnsdet möjlighet att i en situation där def råder brist på mat bättre ta till varadef som produceras. Fisk och musslor som profeinkälla kan i en sådan situafionfå stor betydelse. För det tredje vill jag peka på möjligheten att användavåra fiskebåtar för transporter av gods och även av människor. Jag vet infe hurmånga människoliv, som våra fiskare räddade undan genom direktatransporter från bl, a, och genom det samarbete som fanns mellan danskaoch svenska fiskare. Våra kolleger i och räddade ännu flera, ochde norska fiskarnas människotransporter mellan och hade storbetydelse. Låt mig nämna namn som för atf ta en av de många. Utredningens tal om övergång till kustnära fiske får intetas på allvar, eftersom vi då infe har vare sig båtar eller kunnigt folk förhavsfiske och försvar, I planeringen för fisket som beredskapsresurs bör man seöver def som jag har berört i mitt anförande. Men jag anser också atf fisket isjöar och vattendrag bör planeras och under fredstid utvecklas, då det är entillgång infe bara i ett läge, då det råder brist på mat, utan skapar lönsamsysselsättning och ett bättre utnyttjande av våra vatten även i fredstid, Defbör också ses fill aft det finns småbåtsvarv och redskapsfillverkare. Det finns säkert många fler saker aft beakta, men jaghoppas aft jag genom mitt inlägg har väckt den uppmärksamhet som näringenförtjänar, till gagn för dem som har fisket som yrke, men också fill gagn förhela vårt land. Vi moderater, som tillsammans med reserverat ossfill förmån för yrkandet i mofion 3092 atf fisket skall beredskapsplaneras påsamma sätt som jordbruket, kan inte acceptera den nonchalans som kommer tillsynes i propositionen och betänkandet, och jag yrkar därför bifall tillreservafion 42, Jag har också en reservation tillsammans med centernbeträffande konsumentdelegationen, reservation 39, som jag också yrkar bifallfill. 67 (): Under de år som jag har varit borta fråndenna kammare och i stället försökt atf försörja mig som jordbrukare harjordbruksdebaffen inte nämnvärt förändrats. Mycket av den är tyvärr en lek medord. Jordbruksministerns inlägg här i kammaren gav beläggför def. Han hävdade aft socialdemokraterna inte har uppfattningen aft åkermarkskall läggas igen. Man ställer inte upp på de bedömningar i livsmedelskommifténsom innebär atf vi har åker för mycket. Vad man gör är atf manaccepterar ett låt-gå-alternativ, som i nuvarande läge leder åt samma håH. Jordbruksministern talade vackert om välfärdsstaten, ettresonemang som jag gärna ansluter mig till. Men tyvärr har det blivit så i defhär landet att många av oss jordbrukare inte upplevt oss ha enjämbördig plats i denna välfärdsstat. I propositionen om jordbrukspolitiken används för förstagången begreppet livsmedelspolitik. Detta borde i och för sig vara historiskt.Tyvärr är det så att när detta begrepp nu används i stället förjordbrukspolifik är det redan föråldrat. Livsmedelsproduktion är nämligen infei dag och än mindre den enda produktionen i jordbruket.Socialdemokraterna tror kanske infe på detta, även om de har sagt sig göra det,för då hade de kanske inte använt begreppet livsmedelspolitik. Uppgifter somatf producera råvaror för energi- och industrisektorerna kommer att bli alltmerbetydelsefulla. Dessutom finns - och har funnits länge - en anknytning tillandra politiska områden; miljö-, regional-, skogs-, nafurresurspolitik m, m.Detta påtalar vi från i reservation 5, Jag skulle, herr talman, mycket kort vilja skissa enmålsättning för de areella näringarna. Som utgångspunkt för en sådanmålsättning krävs en ekologisk grundsyn med en helhetssyn på förhållandet nafur-människa-samhälle. från naturens utgångspunkt är jordbrukefs viktigasteuppgift aft bevara resursbasen för produktionen intakt. Detta blir så mycketvikfigare i då de ändliga resurserna börjar sina och användningen avdessa begränsas av de miljöstörningar som en ytterligare användning innebär. En annan viktig uppgift för jordbruket är att bevaramiljön. Det gäller både att begränsa föroreningarna i mark, vatten och luff ochaft bevara en god landskapsmiljö. Vårt öppna kulturlandskap utgör i dettasammanhang en omistlig tillgång för vårt land och hela vårt folk. från människans utgångspunkt har jordbrukspolitikenen grundläggande uppgift i atf lägga basen för eft decentraliserat samhälleoch en livskraftig landsbygd.