prot · G809146 · 1984-12-31 00:00:00 — Enkelt uttryckt är def inte någon vidarekonsekvens i ett sådant uttalande. Regeringens synpunkt är aff norska bolag ärvälkomna att verka här på samma villkor som andra. Men vi anser också att detär till fördel om vi har starka svenska företag för aft kunna hävda våraintressen. SP har använt sig av förvärvet i fråga på precis samma sätt somandra för atf bättre strukturera marknaden. Tillslut vill jag med anledning av uttalande och det som står iDagens Industri säga att det här samarbetet - vilket vi i hög grad hartillstyrkt, för att uttrycka mig försikfigt - mellan svensk indusfri och SP iförsta hand ingalunda är fill för atf dra in pengar fill SP utan för aft stärkasvensk industri på den norska offshore-marknaden, för att främja svenskindustris intressen och det norsk-svenska samarbetet. Vi vet ännu infe om detgår atf hitta en lämplig form för ett sådant samarbete, men det hoppas jag. Detskulle ju vara mycket bra, och def är ett utmärkt exempel på vilka konstruktivainsatser som kan göras om man har ett statligt oljebolag. 6 NICGRÖNVALL (m): Låt mig ta defsista först. Jag vill gärna ansluta mig fill energiministerns värdering - detär ett mycket gott hälsotecken om denna statliga satsning kan förenas medindustrins intressen. Jag vet aff ett sådant intresse finns. Jag har under dentid som jag var akfiv i näringsutskoftet drivit just frågan om att användaSvenska , , som ett instrument för att engagerasvensk indusfri i eft levande svenskt oljebolag. Skillnadenmellan energiministerns och mina synpunkter är uppenbar, när energiministern kommenterarmina synpunkter på det norska engagemanget i svensk marknad. Naturligvis ärnorsk indusfri välkommen, och naturligtvis är svensk industri i högre gradvälkommen i denna svåra marknad, men de måste vara med på samma villkor. Densvenska oljeindustrin får inte använda skattebetalarnas pengar för att drivasin verksamhet. Def är då def blir fel, konkurrensen snedvrids och branschenirriteras och påverkas på ett negativt sätt. Här vill jag ställa en fråga fillenergiministern. Det säljs ut svensk råolja för synnerligen betydandevärden. tillhandahåller mycket betydande resurser för attställa garantier för exploateringsverksamhet. Vi tar alltsåpengar, från redan befintlig råolja, och slussar dem via statsbudgeten tillSPE, som skall använda dem för att leta efter annan råolja, alltså olja somännu inte är funnen, vilket dessutom innebär risktagande och framför allt högrepriser. Vad ligger def för visdom i en sådan här omgång? Hur kanenergiministern påstå att det är konkurrens på lika villkor mellan företagen idenna bransch? När det gäller energiministerns engagerade inlägg - vilketjag har förståelse för- med kravet aft bli trodd vill jag påpeka att jag intehar någon rätt aft säga att energiministern ljuger. Jag tror infe heller attjag har gjort det. Vad jag har sagt är, att när jag har talat med ledningarnaför OK och för SP har jag från det ena hållet fått helt entydiga uppgifter omaft förhandlingar, under medverkan av den av staten utsedde förhandlaren, ickehar förekommit . Från SP:s sida har man varit mera försiktigoch sagt att det förekommer normala förhandlingskontakter mellan parterna. Detär då ganska uppenbart att det höga mål som energiministern uppställde ipressmeddelandet inte har uppnåtts och väl inte kan uppnås -man kan inte förhandla om bolagssamverkan m. m. Det finns skäl att erinra energiministern om att ett av demycket konkreta uttalanden som hon gjorde var aft OK skulle förvärva avSvenska Fina från SP. Detta har OK, t. o. m. inför näringsutskoftet, förklaratär fullständigt ointressant. Man behöver inte vara någon större nafionalekonomför att förstå att det verkligen är ointressant att förvärva en sådan andel. Jag upprepar den kommentar till som jag tror är till minst skada för det fortsatta arbetet, nämligenatt OK:s ledning nog inte har funnit def förenligt med sina intressen attdefaljinforme-ra om hur det förhåller sig. Jag vill bara, för att undanröja några av de värstastolligheterna, rätta fill påståendena om hur bokföringen sköts och pengarnagår in och ut ur statskassan: Inkomsterna frånavvecklingen av statliga lager har dragits in till statskassan som ett sätt att förbättra budgeten. Kapitaltillskottet till SP på 214milj. var helt finansierat i förra årets budget. Prospekteringen i Nordsjönfinansieras med avgifter på råolja och bensin. Anf.8 (): För atf ta det sista först: För den svenska allmänheten,som vet aft denna riksdag har anvisat många miljarder i kreditgarantier ochandra garantier för SPE:s deltagande i verksamheten på den norska sockeln,måste detframstå som uppenbart aft en jämförelse med utförsäljningen av råoljelagret ärrelevant. Hade detta råoljelager kunnat ligga kvar hade ett skäl som åberopasför förekomsten av SP och SPE, nämligen att genom deltagande iråoljeförsäljning höja beredskapen i händelse av avspärrning i , fallit.Det är naturligtvis en jämförelse som energiministern kan försöka kollra bortgenom att kalla det för budgetmässiga stolligheter. Det accepterar jag gärna.Men det måste ändå vara fullständigt klart att för deri som inte är lika storexpert på budgetfrågor som eft statsråd är ser det ut på det här sättet. Statensäljer sin olja för aft skaffa annan olja som är dyrare och därigenom medförett större risktagande. Det kan inte vara annat än ett världsrekord i rundgång. Det är ett främjande av svensk indusfri påoffshore-sidan som vi , på initiafiv av statsmakterna och mig själv, arbetarintensivt med. Det skulle icke kunna bedrivas på det sätt som sker om viicke var aktiva inom prospekteringsverksamhefen. Sedan skulle jag vilja säga så här, , aft jaghar varit ledamot av , och jag har alltid betraktat det somen vikfig uppgift för mig att bidra till medborgarnas kunskaper om ochförståelse för hur medelsförvaltningen sker i staten. Det är en viktig uppgiftsom vi har - inte att vilseleda allmänheten med felaktiga uppgifter. I och försig går en stor del av propaganda på det här området ut på attvilseleda allmänheten. Men jag vidhåller att vi gemensamt har en folkfostrandeuppgift. Därför skall vi tala om hur det förhåller sig, så att människor vetvad de betalar skaft till och hur dessa pengar används. 10 (): Jag har bara varit ledamot av och kanalltså infe hänvisa till djup och varakfig erfarenhet. Jag kan bara konstateraatf den förändring som har inträffat i mitt liv, nämligen att jag gått från enaktiv roll i näringslivet till politiken, har inneburit aft jag förstår aff manmåste använda enklare ord och förklaringar än "över statsbudgeten","råoljeavgiffer" och allt vad det heter. De medborgare som energiministernförväntar sig skall utveckla kunskaper och förståelse sitter det ett antal avhär på läktaren. Det vore intressant aff genom en intervju med dem efteråt fåveta om de blev mycket klokare av energiministerns förklaring. För dem och förmig är def grundläggande aft staten säljer ut enorma råoljelager med ena handenoch spenderar stora resurser med den andra handen för aft skaffa nyaråoljelager. Det kallar jag för väridsmästerskap i rundgång. Överläggningen var härmed avslutad. Om svenskt engagemang i utländsk kärnkraftsverksamhet 3 §Svar på interpellation 1984/85:131 om svenskt engagemang i utländskkärnkraftsverksamhet har frågat statsrådetHellström följande: 1, I vilkenomfattning är och svenska företagsintressen engagerade i det holländskakärnkraffsprogramrhef? 2, På vilket sättoch i vilken omfattning har och svenska företag deltagit i Sydkoreaskärnkraftsprogram och pågår fortfarande detta engagemang? 3, I vilka övrigaländer och på vilka övriga marknader pågår en sådan svensk insats? Arbetet inom regeringen är såfördelat att def är jag som skall svara på frågan. Jag vill inledningsvis göra följande allmänna kommentarertill de frågor som har tagit upp i sin interpellation. År1968 tillkom icke-spridningsfördraget (NPT), Huvudsyftet med NPT är atfförhindra aff kretsen av kärnvapenstater ökar, I avtalet ingår även att detinternationella samarbetet för fredlig användning av kärnenergi skall främjas.Genom anslutningen till icke-spridningsfördraget på kärnenergiområdet harSverige således gjort ett åtagande att bl, a, underlätta bredast möjliga utbyteav utrustning, material samt vetenskaplig och teknologisk information förkärnenergins fredliga användning. Som regeringen har uttalat i proposifionen (1984/85:120)om riktlinjer för energipolitiken har av hävd varit starkt engagerat isträvandena aft hindra spridning av kärnvapen. Vi tillhör de länder som har demest långtgående kraven på restriktivitet. Som leverantörsland är genomNPT-anslufningen förpliktat aft kräva lAEA-kontroH av material eller utrustningsom vi levererar till icke-kärnvapensfater. Vi har även åtagit oss att följa des, k, London-riktlinjerna , enligt vilka vi som exportörland bl, a,ställer krav på fysiskt skydd och på lAEA-kontroll vid överföring av klyvbartmaterial, utrustning eller teknologi till icke-kärnvapensfater. Våra ambitioner i fråga om internationell kontroll avkärnenergiverksam-heten går emellertid längre än vad de internationellaöverenskommelserna föreskriver. Som en allmän princip för den svenska politikengäller atf tillstånd till utförsel för icke-kärnvapensfater endast lämnas omdessa har ratificerat NPT eller gjort minst motsvarande åtaganden om IAEA-kontroll över all sin kärnenergiverksamhet. Vid utförsel fillkärnvapensfaterna måste föreligga garantier för fredlig användning av def somlevereras och lAEA-kontroll av aft dessa garantier uppfylls. Därutöver sker ivarje utförselärende en allmänpolitisk prövning. Vi arbetar också internationellt med att ytterligareförbättra och stödja den internafionella kontrollen inom kärnenergiområdet.Sålunda har i olika sammanhang, bl, a, vid generalkonferens,framfört krav på att även all civilkärnenergiverksamhet hos kärnvapenstaterna skall ställas under kontrollsamt att en fullständig separation skall genomföras hos dessa av den civila ochden militära kärnenergiverksamheten. Måletför den svenska exportkontrollen är sammanfattningsvis att utrustning ochmaterial som härrör från endast skall komma till användning i sådanaländer där det finns garantier för att det som förs ut inte bidrar tiHspridning eller tillverkning av kärnvapen. Demedel som står till regeringens förfogande är den tillståndspHkt som föreliggerför utförsel av klyvbart material, kärnteknisk utrustning, viss ickekärnteknisk utrustning som är av väsentlig betydelse för framställning avkärnladdningar samt för upplåtelse av tillverkningsrätt för utrustning. Medutgångspunkt i de strikta regler som gäller för utförsel och export är givetvissvenska företag fria atf, i medvetande om de regler som gäller, ta deaffärskontakter de bedömer lämpliga. Jag vill i det sammanhanget understrykaatf i alla regeringens kontakter med berörda företag och med andra ländersregeringar betonas de allmänna rikflinjer som gäller i för export avmaterial och utrustning inom kärnenergiområdet. BeträffandeOswald uppgifter, som han återger utan källhänvisning, om svenskaåtaganden att förvara kärnavfall från andra länder, vill jag erinra om vad jag haranfört , bl, a, i denna kammare, nämligen att regeringen tarbestämt avstånd från tanken att skulle åta sig att lagra andra länderskärnavfall, Ifråga om kontakter med andra länder vill jag peka på samarbetet inom detinternationella afomenergiorganet i (lAEA), vars verksamhet delvisomfattar symposier m, m, även i utbyggnadsfrågor och där deltagande, somförmedlas genom regeringens försorg, i vissa fall sker från svenska företagssida. Närdet gäller export till de länder som tar upp kan jag barakonstatera att det inte föreligger några ärenden som skallprövas av regeringen och att jag, för den händelse det skulle bH aktuellt,varken kan eller bör föregripa en prövning av sådana ärenden. Omsvenskt engagemang i utländsk kärnkraftsverksamhet 12 (vpk): Jag ber att få tacka energiministern för svaret på min interpellationtill utrikehandelsministern. Jag beklagar att det inte gick att ordna en fid såatt vi kunde ha fått den här diskussionen med just handelsministern. Dettaärgivetvis inget underkännande av energiministern, men det hade varit roligtatt få diskutera med , eftersom det rör handelsfrågor också. Jagvill först något kommentera de allmänna, inledande delarna avinterpellationssvaret, detta gamla välkända, om icke-spridningsavtalet, NPT,och lAEA-kontrollen, Det är ju alldeles riktigt-det känner alla vi som sysslarmed de här frågorna till - att icke-spridningsavtalet och lAEA-kontrollen hartvå leder, något som också energiministern uttryckte i svaret. Fördragetom icke-spridning, kärnvapenbegränsningen, är naturligtvis utomordentligt bra.Ingen har ifrågasatt detta, och vi stöder alla det. 2 protokoll 1984/85:146-147 Om svenskt engagemang i utländsk kärnkraftsverksamhet andra ledet, som gäHer spridningen av kärnvapen, är endålig komponent i icke-spiridningsavtalet. Det har ju gång på gång under de häråren - för övrigt ända - visat sig aft det icke går attupprätthålla differensen mellan civila kärnkraftsprogram och militärakärnkraftsprogram. Det får inte vara så som det ofta blir i dessadiskussioner, nämligen aft NPT och lAEA-kontrollen från den svenska regeringenssida, från energiministerns sida - också den här gången - ideligen användsliksom en besvärjelse. Man säger att det är så välordnat, atf vi har def härfördraget och lAEA-kontrollen. Men lAEA-kontrollen fungerar ju inte! Det finnsingen människa - inte ens den svenska energiministern - som kan lämna sådanagarantier att kärnenergikunskap som uppbyggts för civila ändamål slutgiltigticke kan användas för att bygga upp komjjetens på kärnvapenområdet. Det äregentligen ganska onödigt med alla dessa långa utläggningar om NPT ochlAEA-kontrollen som görs varje gång - def handlar inte om det. Jag tror säkertatt de anslutna länderna på alla sätt och vis försöker och atf den svenskaregeringen har skaffat sig extra garantier och sådant. Men detta ärointressant. Historiskt sett vét vi att de flesta kärnenergiprogram harbyggts upp för att underbygga en utveckling av kärnvapen. Så var fallet medvårt eget första kärnkraffsprogram, som varit aktuellt och somupprört en del medan de som känt till sakernas tillstånd blivit mindreupprörda. Så var också fallet med kärnvapen- och kärnenergiprogram.Uttrycket "den fredliga atomen" lanserades ju av just föratt motivera aft man så att säga skulle kunna fortsätta att bygga utkärnenergin på fredlig väg som man då garanterade sig ett militärt program.Det var likadant i när man där satte i gång med sittkärnenergiprogram. Det var inte i första hand för atf skaffa energi ellerelektricitet, utan det var för atf bygga under Storbritannienskärnvapenprogram. Historien är klar när det gäller de här sakerna. Med den expertis som energiministern har till sittförfogande skulle det vara intressant att få en enkel förklaring till vad detegentligen är för skillnad mellan en militär och en civil reaktor. Det behöverinfe vara i form av några större tekniska utläggningar: Vad är def renttekniskt som gör atf man säger aft detta är en militär reaktor, detta är encivil reaktor? Vi vet av vad som har framkommit från de allra senasteåren att man där flyttar över reaktorer från det civila programmet till detmilitära när man behöver mera militär materiel av detta slag. Vad är det alltsåför skillnad, energiministern, på en civil reaktor och en militär reaktor? Detgår inte atf lämna några garantier om detta. Har man en reaktor, då kan man fåvapenplutonium. Def vore bra om vi också kunde komma fram tilldetta. Även om regeringen arbetar ambitiöst när def gäller atf göra dennasärskillnad - jag betvivlar inte att den verkligen arbetarambitiöst - kan den aldrig garantera atf en civil reaktor inte används förmilitära ändamål. Vill ni från regeringens sida lämna sådana garantier, måsteni tala om vari skillnaden mellan dessa reaktorer består. Jag villövergå till en annan fråga som har med det här att göra, och som har varit uppei kammaren tidigare. Det gäller reexporten av uran från vår forskningsreaktor iStudsvik, något som också hör till det här komplexet. I samband med besvarandetav en interpellation av sade energiministern bl.a. att svenskt höganrikat uran inte kommit till användning i . Energiministern sade i kammaren bl. "Det betyder att inte harbidragit till att öka, utan snarare har minskat, tillgången på sådant härmaterial i ." har vi fått en originalrapport från Förenta StatemasGeneral , . Denna rapport utgör ett svar tiU ledamoten iUSA:s kongress, , som frågat om dessa saker. Ett citat från denrapporten kanske kan vara av intresse. Det talas i rapporten om den reexportUSA får från bl. a. av det höganrikade uranet och hur det behandlas ochså småningom kommer till anläggningen Plant. I rapporten stårföljande: "This fuel, called driver fuel, is used inSavannah 's production reactors to irradiate other materials that areconverted into defense-related products, including plutonium och tritium." Här framgår alltså klart att man har använt detta materialfrån och andra länder till att driva den här reaktorn och att man härproducerar plutonium, tritium och annat för vapenändamål. Översättningenfrån originaldokumentet från lyder: Det här bränslet, kallat för drivbränsle, används ireaktorn i för att frambringa annat material som konverteras iförsvarsrelaterade produkter inkluderande plutonium och tritium. Detta är en intressant upplysning från originaldokumentetsom visar att det svenska höganrikade uranet från Studsvik indirekt kan gå in idet här systemet - vilket togs upp i en interpellationsdebatt med - och det kan användas för att framställa dessaprodukter. Jag vill följa upp den här diskussionen med ett citat frånWorld - WISE - dvs.världsinformationsupplysning-ar om energi. är en organisation som finns ide flesta europeiska länder. Organisationen har sitt huvudkontor i . WISEhar i sin bulletin från kommenterat debatten i den svenskariksdagen, och man skriver där följande: "Men affären är subtilare än så. Utbytet tillåterDepartment of Energy, , att minimera minskningen av de militära lagren genombidragen från de civila reaktorerna. Ty om ej använde sig av höganrikaturan, som återanvänts, i sina militära reaktorer skulle departementet varittvunget att använda höganrikat uran från sina militära lager." Detta visar att allt tal om NPT, I AEA-kontroll, osv. integer oss några garantier, utan all handel med kärnteknologi, kärnprodukter -klyvbara produkter - kan i något led av kedjan, trots den svenska regeringensalla ambitioner, komma in i atomvapenprogrammet. Den enda slutsats som man kandra av detta är; För att vara säker skall man inte gå med på någon export Om svenskt engagemang i utländsk kärnkraftsverksamhet Om svenskt engagemang i utländsk kärnkraftsverksamhet av sådanhär teknologi - för då kommer man alltid att hamna i denna situation. Det finns också andra exempel. sedanförekom kritik i mot kontroll. Man var kritisk därför att lAEA hadelåtit vissa partier av plutonium, höganrikat uran osv. slinka ur kontrollen ochhamna på avvägar; ingen visste riktigt var de fanns. Vi har även exemplet medden bekanta utbombningen av kärnreaktor. Det var en civil, fredligreaktor, som var byggd för atf producera elström men som slog ut medsitt bombflyg - naturligtvis inte för att man ville stoppa elproduktionen utanför att man ville stoppa den civila kärnreakforns möjlighet att produceravapenplutonium. Alla dessa exempel visar att det inte går att dra uppskiljelinjer mellan civilt och militärt, trots alla höga ambitioner som kanfinnas. Mot bakgrund av dessa citat och dessa uppgifter som jaghär har lämnat vill jag fråga om energiministern och regeringen kan garanteraatt vår kärnkraftsexport inte bidrar till kärnvapenspridning. Energiministern säger att svenska företag får agera på devillkor som föreligger. De vet vad som gäller, och de har att rätta sig efterbestämmelserna. Det tycker jag är litet egendomligt. Exempelvis ASEA-ATOM harambifionen att fortsätta att producera kärnkraftverk. nye VD gav enintervju i när han tillträdde. Han sade att det varhelt klart att man skulle fortsätta att sälja - och helst skulle man ocksåproducera svenska kärnreaktorer i fortsättningen. Där finns alltså en ambitionatt fortsätta denna verksamhet. Jag tycker då att regeringen inte bara kan sägaatt företagen har möjlighet att fritt agera efter dessa bestämmelser och att dealltså får driva denna politik. Har inte regeringen något ansvar för dessafrågor - annat än att sätta upp bestämmelser som är ihåliga, särskilt på deninternationella marknaden? När det gäller frågan om eventuella order från Hollandefterfrågar energiministem källor. Vilka källor som finns har stått i allastora holländska fidningar. Det är pressuppgifter och rykten - javisst, men dethar stått där atf det har förekommit diskussioner om att en eventuellreaktororder till ASEA-ATOM från kan tänkas bli kopplad till förvaringav kärnavfall . Också i den frågan har vi en bulletin från , som jag har talat om . Man redogör där förden debatt som har förekommit i holländska tidningar. Dessutom vet jag attholländska journalister har frågat energiministern om den här saken vidpresskonferenser. Det finns alltså en tanke bakom detta. Jag vill anföra ytterligare ett citat från WISE:sbulletin. skriver man om det holländskakärnkraftsprogrammet och talarom det stora kristdemokrafiska partiet i ,CDA, och dess inställning i denna fråga. Man skriver också litet om vad högtuppsatta tjänstemän i ministeriet för ekonomi i , närmast motsvarandefinansdepartementet, har sagt. De utesluter inte tanken att det kanske skullevara möjligt att byta på det här sättet - att ge en reaktororder mot attSverige t, ex, tar emot avfall, CDA gav ut ett papper , därman talar om att man önskar göra Man skriver där: "In any case, it is worth looking into whetheragreements on the waste problem could be reached with countries which maydeliver nuclear reactors (West , , )," Jag översätter:I vilket fall som helst är det alltså värt att tänka över huruvida man kan fåavtal för aft lösa avfallsproblemen med de länder som kan tänkas levererareaktorer - , , , Detta är en av källorna. Det har,som sagt, funnits andra. Sådana här uppgifter cirkulerar alltså. Det har ocksåtidigare cirkulerat uppgifter om att vi kanske skulle kunna bli av med vårtolycksaliga Cogéma-kontrakt, om vi överlämnade delar av det till exempelvisVästtyskland mot att tar emot avfall från detta land. Rykten,pressuppgifter - men de finns där i alla fall,. Jag är mycket nöjd med energiministerns uttalande. Det ärtydligt att infe skall ta emot något avfall, sattjag själv här i kammaren vid hearing om avfallsproblematiken ochhörde då energiministern påpeka detta från talarstolen. Jag tycker emellertid aftdef är värt att än en gång klargöra vår inställning ordentligt och att detkommer in i kammarens protokoll med tanke på framtida behov. Då har vi detfullt klarlagt. Jag konstaterar att energiministern garanterar för det förstaatt en eventuell order för ASEA-ATOM i inte skall kopplas tillförvaring av utbränt bränsle därifrån. För det andra: Ett lösgörande frånCogéma-avtalet skall inte kopplas till att påtar sig att slutförvarakärnavfall från t, ex, , För det tredje: lAEA-chefen att skall bli sopstation för kärnavfall avvisas bestämt. Jag tycker alltså att det är viktigt aft det blir fulltklarlagt var den står i detta fall och att vi nu också harfått det inläst till och konfirmerat i kammarens protokoll, Mina övriga frågor, herr talman, har jag inte fått någotsvar på. Jag frågade om engagemang i det sydkoreanskakärnkraftsprogrammet, som är mycket ambifiöst, ligger i en mycketorolig del av världen. Det talas om att gränsen mellan och Sydkoreaär en av de oroligaste gränserna som finns, vilket får stå för dem som sägerdet. Men med tanke på att civil kärnkraftskompetens allfid, jag säger alltid,kan användas för aft ta fram kärnvapen är export av kärntekniskt kunnande fillSydkorea något som man på det bestämdaste måste ta avstånd ifrån.