prot · G809120 · 1984-12-31 00:00:00 — Det kan ocksånoteras, att MPLA genom kontrakt med och köper lastbilar, somi vissa fall kommit till direkt militär användning som trupptransportfordon ikonflikten mellan regimen och befrielserörelsen . Jag kan inom parentesnämna att kommer att placera viss personal i . Låt mig barakonstatera att det synes minst sagt obetänksamt med tanke på att ingen lärkunna garantera deras liv och säkerhet. välvilliga attityd fill MPLA ter sig i Ijiiset avtraditionella demokrafiska värderingar som ytterst tvivelakfig. Att, somregeringen nu föreslår, öka landramen fill till 115 milj. kr. framstårsom ett förnekande av alla demokratiska principer. MPLA-styret kan nämligen pågoda grunder anses vara en klassisk variant av en totalitär förtryckarregim. i två rapporter kommit medgrava anklagelser mot MPLA avseende dess syn på mänskliga rättigheter. Idecember 1982 publicerades rapporten 's Republic of : BackgroundBriefing on Amnesty Internationars Concerns, och utkom PoliticalImprisonment in the People's Republic of . Den senare rapportenföreligger i svensk översättning. Vad de bägge rapporterna samfällt konstaterar äratt regimen i gjort sig skyldig fill en rad övergrepp mot de mänskligarättigheterna. Man har fört och man för en politik som innefattar förtryck avåsikts- och föreningsfrihet, långvarig internering utan rättegång av misstänktakritiker av regimen, misshandel av fångar och användning av dödsstraff för s.k. politiska brott. De angolanska myndigheterna har, förklarar Amnesty, ettflertal gånger kontaktats av organisationen men inte tillfredsställande kunnatbemöta kritiken. Rapportenfrån 1982 slår också fast, att koncentrationsläger inte bara används förinternerandet av politiska fångar och vanliga kriminella, vilka ofta placerastillsammans. Också "människor som har tagits om hand av staten"interneras enligt Amnesty på detta sätt. En annan mycket allvarlig anklagelseär att MPLA torterar politiska fångar och, enligt den senaste rapporten, hållerrättegångar som inte uppfyller internationellt godtagna rättssäkerhetskrav samtgenomför avrättningar utan laglighet. Mot denna bakgrund är det knappast svårt att förstå befrielserörelsenUNITA:s stora framgångar . UNITA, som står för Uniäo Nacionalpara Total de på portugisiska, grundades av JonasMalheiro Savimbi för att bekämpa den portugisiska kolonialismen. Inom parentessagt kan det konstateras att Savimbi är en av de intressantaste afrikanskapersonligheterna. Han har också disputerat i statskunskap i i Schweiz.Efter portugisernas uttåg har kampen fortsatt, nu mot den nya kolonialismsom representeras av MPLA, och . Enrad internationellt ansedda tidningar har beskrivit UNITA:s uppenbarligenganska framgångsrika kamp mot regimen i . "MPLA-regering-enförefaller svagare än sedan den grep makten ",skrev Confidential . Die Welt betecknade den 25juli UNITA som"en befrielserörelse som verkligen är en". DerSpiegel hävdade den 6 augusfi att den regimfientliga gerillanbehärskar omkring tre fjärdedelar av territorium, och Die Welt skrevden att UNITA också kontrollerar gränsövergångarna fill ochZaire. Klartär under alla omständigheter att UNITA är i stånd att utan risk operera i storadelar av landet. Detta demonstrerades senast , och gerillan lät22 tillfångatagna filippiner, britter och amerikaner - som varit verksamma inomden av MPLA kontrollerade diamanfindustrin - marschera genom djungeln helavägen från Kafunfo i nordost till den provisoriska huvudstaden längst isöder. Det skall också tilläggas att UNITA har för sed att behandla gisslan avdetta slag väl, så man kan väl hoppas att om några svenskar faller i derashänder kommer också de att behandlas väl. Legifimiteteni UNITA:s kamp kan, enligt min uppfattning med all rätt, härledas från tvåcentrala överenskommelser mellan nationaliströrelser UNITA, MPLA ochFNLA, i Älvor i och i Nakuru i den 21 junisamma år. Sedan efter militärrevolutionen hade beslutat gesjälvständighet åt kolonierna i , beslutade parterna att bilda enövergångsregering i avvaktan på den formella självstän- InternationelUutvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. dighetsdagen,som skulle infalla . - före oktober månadsutgång - skulle allmänna och fria val hållas. En koalifion bildades kortefter , men den bestod till följd av stridermellan MPLA och FNLA, som kostade .20 000 angolaners liv bara i huvudstadenLuanda. UNITA pläderade för en fredlig lösning av konflikten och toginitiativet till mötet i som skulle vara "en sista chans" attbevara freden och samarbetet. Inte heller detta försök nådde en framgångsriklösning. efter satte MPLA in en skoningslösoffensiv mot motståndarna och genomförde en rad massakrer motmeningsmotståndare, sedan man fått hjälp av en kontingent legosoldater ochdessutom ett betydande stöd av den portugisiska vänstermilitären med den portugisiskemilitärguvernören i i spetsen. Det var då somUNITA-ledaren utsattes för ett attentat och UNITA beslöt sig föratt delta i striderna. Ryssar och kubaner kom tidigt till MPLA:s undsättning, avallt att döma långt innan den sydafrikanska interventionen på rebellernas sidainleddes . , som jag citerade förut, skriver attomfattande ryska och jugoslaviska vapenleveranser ägde rum . Legummenar också att kubanska soldater deltog i stridigheterna . Hansammanfattar: "Det är rimligt att anta att Moskva-Havannaöverenskommelsenträffades åtminstone . Beviset för att kubanerna lettMPLA-truppernas stridshandlingar är överväldigande." Savimbi å sin sidahävdar i en intervju i tidningen att kubanskainstruktörer fanns på plats . Med sovjetisk och kubansk hjälp kunde MPLA inledningsvisvinna inbördeskriget och därmed säkra MPLA:s maktställning vilken, det måste understrykas,alltså inte har sin grund i några fria val enligt avtalen i Älvor och Nakuru,utan MPLA har tagit makten med rå styrka. Enligt försiktiga beräkningar finns inuläget omkring 25 000 kubanska soldater i , men motståndsrörelsen hävdaratt det verkliga antalet är 40 000 ä 45 000. Dessutom finns några tusen s. k.rådgivare och tekniker från och andra öststater. MPLA-regimentorde ha mycket små möjligheter att förbli vid makten utan denna främmandeinblandning i inre angelägenheter. Den roll som ryssar och kubaner spelar torde med allönskvärd tydlighet ha framgått av de reportage som bl. a. sänts i svensk TVunder och också av de rapporter som meddelats i svenskatidningar. Det är anmärkningsvärt att svenska massmedia ännu icke rapporteratfrån de områden som är befriade av UNITA. Rapporteringen på konfinenten Europabrukar omfatta bägge sidor. Vi har också sett av de reportage som vi kunnat tadel av i TV hur , en gång så blomstrande, nu är ett land i djupt förfall. Mot bakgrund av vad som sagts om MPLA:s bristande respektför de av FN proklamerade mänskliga rättigheterna, beroendet av utländskatrupper, brottet mot centrala avtal om självständighet och denuppenbara oförmågan att kontrollera def egna territoriet måste Sverigesfrikostiga bistånd till dennamarxistiska terrorregim starkt ifrågasättas. UNITA har, för att visa sin makt,vid minst två fillfällen sett fill att lämnats utanvatten- och elförsörjning. Detsamma hände , och enligt vad som jaghar hört skall i går på nytt ha brutitkraftförsörjningen i . Detkan förutsättas att försvarare av det svenska biståndet hänvisar till UNITA:spåstådda beroende av . Förvisso finns det fortfarande under en korttid sydafrikanska soldater i landet, dock utan att på något sätt ingripa påUNITA:s sida, utan i stället har de haft i uppgift att garantera att SWAPO inteuppehåller sig på angolanskt territorium. Det finns i själva verket tvåkonflikter i , dels mellan MPLA och UNITA, dels mellan Sydafrikaoch den namibiska gerillarörelsen . Inte ett enda skott har lossats mellanSydafrika och MPLA - tvärtom synes dessa båda parter ha ett gott samarbete. Vikan nu enligt meddelanden i pressen konstatera att de sista sydafrikanskasoldaterna kommer att lämna . När sydafrikanska trupper gåttin, har de gjort det enligt det s. k. Lusakafördraget, ett avtal som slutitsmellan MPLA, , och . Attpåstå att ett avståndstagande från apartheid förutsätter stöd åt MPLA, vilketfakfiskt har gjorts av företrädare för biståndspolitik, för SIDA, ärdärför alldeles groteskt. En befrielserörelse, som till är svart,kan knappast ha några sympatier för det orättfärdiga apartheidsystemet. Det ären sak att UNITA, i likhet med praktiskt taget alla organisationer och länder iregionen, har kontakter med i form av t. ex. handel men en helt annansak att vara beroende av stormakten i södra-Afrika-regionen. Jag vill erinra omatt FN under Kongooperafionerna lär ha köpt av sinaförnödenheter just från . UNITA är definitivt inte beroende avSydafrika. Tvärtom åtnjuter rörelsen ett kraftigt stöd av bl. a. ett femtontalsvarta stater i såsom , , och . Sverigebör därför skyndsamt ändra sin politik avseende . Helst bör förslaget omstöd fill förtryckarregimen i avslås. Om detta inte sker, bör Sverigeåtminstone avsätta humanitära resurser även till de områden som kontrolleras avbefrielserörelsen , som kan förväntas ha minst lika stora humanitära behovsom regimsidan. Såskrev jag i motionen. Utskottet har konstaterat att när det gäller humanitärainsatser kan självfallet de av UNITA kontrollerade områdena lika väl som de avMPLA kontrollerade komma i åtnjutande av svenskt bistånd. Jag avstår från att ställa något yrkande. Jag vill närmast ansluta migtill den moderata reservationen, som ändå syftar dll en minskning av landramenfill . Under alla omständigheter bör det vara vårt lands ansvar att bidratill att tvistefrågorna i denna del av världen kommer dll en varaktig lösningmed hänsyn tagna dll alla relevanta parter. Att UNITA är en sådan part, förutanvilken en realistisk lösning på Namibiafrågan ter sig helt otänkbar, äralldeles självklart. InternationelUutvecklingssamarbete m. m. 7Riksdagens protokoll 1984/85:120-121 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 66NILS (): Jag skall kortfattat kommentera det avsnitt ibetänkandet som gäller bidrag till internationella biståndsprogram och dereservationer som berör detta avsnitt. Det multilaterala biståndets andel av det totala biståndetligger på i budgetförslaget. Det är i stort sett den andel som hargällt under . Huvuddelen av detta muldlateralabistånd går till Internationella utvecklingsfonden, till FN:sutvecklingsprogram och dll , . En särskild tonvikt läggsockså på det multilaterala livsmedelsbiståndet, som föreslås få en avsevärdökning under det kommande budgetåret. I förra årets biståndsbetänkande framhöll utskottet attdet är betydelsefullt för bilden av i att vårt stödtill internationell biståndsverksamhet kan förbli väsentligt. I det betänkandesom vi nu behandlar understryker utskottet åter denna uppfattning. Vårt biståndtill de olika FN-organen för den bieffekten med sig att möjligheteratt agera politiskt inom FN-systemet ökar. Den aspekten skall inte glömmasbort, när man diskuterar svenskt bistånd. Den stora majoriteten av FN:smedlemmar är ju , och de vet att vi är ett av de få i-länder som harnått de mål för biståndet som ställts upp inom FN-systemet. Detta ger oss utantvivel en betydande goodwill och ökar våra möjligheter att få internationelltstöd för våra politiska initiativ. Det har tidigare i debatten framhållits att många av destora problem som finns i u-världen måste angripas med internationelltsamordnade aktioner. FN är vårt främsta uttryck för internationell solidaritet.Därför bör FN få de resurser som behövs för att kunna fullgöra sina uppgifter.Utskottet betonar också betydelsen av att i olika internationella foraargumenterar för att andra länder höjer sina bidrag till FN. Vi kan göra detmot bakgrund av att, som jag nämnde, är en av FN-systemetsstörsta bidragsgivare. I reservationerna 12,13 och 14 har begärts ökade anslagtill , UNDP, och Världslivsmedelsprogrammet. I budgetpropositionen har betydande påslag gjorts bl. a.för UNDP, Världslivsmedelsprogrammet och . Utskottets uppfattning är attden fördelning av bidragen till FN-organen och bankerna som regeringen föreslårär rimlig med hänsyn till de medel som finns tillgängliga för deinternationella biståndsprogrammen. I reservafion 15 kräver vpk att skall ompröva sittdeltagande i Världsbanksgruppen. och andra länder har inte utan viss framgångverkat för att och skall inrikta sin utlåning även på projektsom har särskild betydelse för fattiga och utsatta grupper. Om stödet förVärldsbanken skulle minska, blir i ökande utsträckning hänvisadetill den privata kapitalmarknaden, och en sådan utveckling skulle u-ländernaverkligen inte vara betjänta av. Utskottetfinner det infe motiverat att drar undan sitt stöd fill Världsbanksgruppen,utan intar således samma hållning till förslagen i vpk:s reservation somtidigare, då liknande motionsyrkanden framförts. Vpk föreslår i reservation 16 att regeringens begäran om14 milj. kr. till internationella finansieringsbolaget, , avslås. Regeringen har gjort bedömningen att IFC:s verksamhet fåtten sådan inriktning, bl. a. genom ökade satsningar i och påjordbrukssektorn, att ett svenskt deltagande i internationellafinansieringsbolagets kapitalhöjning ter sig motiverat. I reservafion 6 av vpk föreslås att verkar för atten internationell kommission tillsätts för att granska kemi- ochläkemedelsföretagens verksamhet i tredje världen och att myndigheter ochsjukvårdsförvaltningar bör stöjda bojkottaktioner riktade mot dessa företag. I ett frågesvar om dessa krav nämndeutrikesministern att flera internationella organisationer är sysselsatta meddessa frågor och att spelar en pådrivande roll. Det pågår inom FNförhandlingar om utarbetandet av en uppförandekod för bl. a. sådanamultinationella företag som avses i reservationen. Utrikesministern hade denåsikten att ett ytterligare organ inte skulle påskynda lösningen av dessafrågor. Utskottet delar den uppfattningen men vill framhålla attdet är ytterst angeläget att det sker en internationell opinionsbildning motmissbruk vid tillverkning och försäljning av bekämpningsmedel,,farligaläkemedel och andra miljögifter och att det utarbetas internafionella regler. När det gäller bojkotter av olika slag kan sådana iblandvara ett berättigat inslag i opinionsbildningen. Frågan om att vidga denkommunala kompetensen för att möjliggöra solidaritetsyttringar utreds avstat-kommun-beredningen. Utskottet menar att det inte finns anledning att göranågra uttalanden om bojkottaktioner av det slag som föreslås ivpk-reservafionen. Slutligen till reservafion 41 av , där mankräver att SIDA och UHÄ skall studera förutsättningarna för att medbiståndsmedel finansiera studier och uppehälle vid svenska högskolor för 300studerande från . SIDA administrerade tidigare ett allmänt studieprogram iSverige för studenter från . Detta avvecklades ,eftersom nyttan av det för i fråga kunde diskuteras. Utskottetförordar inte ett stipendieprogram av det slag som föreslås i reservationen.Det finns goda skäl att visa återhållsamhet när det gäller att ge stipendierför längre studier som syftar till en akademisk grundexamen eller motsvarandeutbildning. Jag yrkar därför avslag på reservationerna 6,12,13,14,15,16 och 41 och bifall till utskottets hemställan. Med detta har vi socialdemokrater iutrikesutskottet kommenterat alla de 49 reservationer som fogats till åretsbetänkande om vårt internationella utvecklingssamarbete. InternationelU utvecklingssamarbete m. m. 67NIC (): Jag skall begränsa migtill att tala i all korthet om reservation 25 om moderat syn på biståndet tillNicaragua. InternationelUutvecklingssamarbete m. m. Idet här området av världen har det förekommit en mängd resningar av samladefolkliga rörelser som alla har funnit sitt ursprung i att det i den delen avvärlden förekommer sociala orättvisor och en ekonomisk fördelning som ärinkörsporten för folkliga resningar. I alldeles för många fall har dessafolkliga resningar förratts - endera av supermakter eller av grupperingar inomden folkliga fronten, som använt den folkliga segern för egna intressen. Desociala och ekonomiska förhållandena i gör att det där är svårtatt bygga en västerländsk demokrati. Det är nödvändigt att där finna ett systemsom kan skilja den ekonomiska makten från den politiska makten. Vi måstenaturligtvis visa stor förståelse för de svårigheter som möter de revolutionärasegrarna. Vi måste hålla inne med kritik mot missgrepp, men vi får inte avståfrån kritik, när missgreppen går utöver de löften som hela folket fått av denrevolutionära fronten. INicaragua är förhållandena delvis annorlunda än de som eljest råder iCentralamerika. En tredjedel av den arbetande befolkningen i ärföretagare - småhantverkare, bönder och fiskare. Det är en befolkningsgruppsom har en bildningsnivå och ett politiskt medvetande som utgör en god grundvalför en demokratisk utveckling. Egentligen är det alltså därför ett svårarebrott mot den samlade nicaraguanska revolufionen att inte ge det utrymme fördemokrati som det där finns förutsättningar för. Dethävdas att det är en godtagbar förklaring för de övergrepp som obestridligenförekommer mot mänskliga rättigheter och mot en demokrafisk utveckling, attdet finns en kontrarevolutionär rörelse. Vi måste emellertid komma ihåg ochacceptera att denna kontrarevolutionära rörelse i grunden är ett uttryck fördet missnöje som finns över att demokratin inte får utvecklas fritt iNicaragua. Jaghar i en motion som behandlas i detta betänkande understrukit det angelägna iatt vårt bistånd inriktas på verksamheter som kan stödja en demokratiskutveckling. Jag har särskilt pekat på den ytterst förnedrande censur somförekommer i , särskilt mot den enda fria tidningen där. Maj-LisLööw talade tidigare om det viktiga i att u-hjälp, biståndssamverkan, vilar påkunskap och insikt om förhållandena i de länder som får vårt stöd. Jag tyckeratt den självklara slutsatsen av denna kloka ståndpunkt skulle vara att Maj-LisLööw också anslöt sig fill det som anförs av de moderata undertecknarna avreservation 25, nämligen att inriktningen och kvaliteten på biståndet är såoändligt mycket viktigare än volymen. har i sin reservation gjorten markering av det angelägna i att det svenska biståndet lämnas på ett sättsom stödjer den demokratiska utvecklingen i . Jag hade önskat ochhoppats att utskottets majoritet skulle kunna inse att detta är den enda rättavägen. När nu så inte är fallet kan jag avsluta mitt anförande med atthemställa om bifall till reservation 25. 68 HANS (): I motion nr 2406 har fem socialdemokrater framhållit att börkunna påräkna ett fortsatt långsiktigt bistånd av betydande omfattning. Vianser att biståndet till även skall kunna öka, i likhet med vad somsker när det gäller andra länder i motsvarande belägenhet. Vi framhåller ocksåi motionen att behov av katastrofbistånd är välkänt och inte heller avkontroversiell natur. Det finns starka skäl för att under kommande budgetårvara särskilt lyhörd när det gäller att lämna katastrofbistånd till ien generös anda. Jag vill rikta en direkt vädjan fill utrikesministern attbeakta detta. Detsvenska u-landsbiståndet präglas av långsikfighet. Denna princip har stadfästsav vid upprepade tillfällen. Såväl riksdag som olika, regeringar,oavsett sammansättning, har också fastslagit att biståndet inte skall användassom utrikespolitiskt påtryckningsmedel. Syftetmed utvecklingssamarbetet är att bistå fattiga länder och människor. Vietnamär ett av världens fattigaste länder, som varit krigshärjat ochofta drabbats av förödande naturkatastrofer. Dethar nu gått fio år sedan kriget i tog slut. Dess effekter på människor,samhälle och ekologi kommer att ta mycket att övervinna. Avgörande förbiståndet är mottagarlandets behov och förmåga att tillgodogöra sig resurser ien utvecklingsansträngning till förmån för de stora befolkningsgrupperna. Detfinns inga belägg för att så inte har skett hitintills eller skulle bli falletframdeles i . Det finns därför inte några sakliga skäl för att intelämna ett fortsatt långsiktigt svenskt bistånd. Detta borde hamarkerats klarare i utrikesutskottets betänkande, även om utskottet skriver attstorleken på ett fortsatt bistånd fill enligt utskottets uppfattningbör bero bl. a. på vilket engagemang som kan komma att bli erforderligt i deprojekt vi hitintills deltagit i. Frånsocialdemokratisk sida har vi tagit avstånd från den vietnamesiskainterventionen i , likaväl som från och intervention,påtryckningar och ekonomiska krigföring mot . Tidigareutsattes för systematiska gränskränkningar och provokationer från dendåvarande Pot-regimen i . har dessutom fört angreppskrig motVietnam. Detta förklarar den komplicerade situation som råder i den här delenav världen, men det försvarar inte de kränkningar som har skett mot folkrättengenom den vietnamesiska interventionen i . Jagvill också framhålla biståndets betydelse som ett stöd för strävandenatt vidga de ekonomiska förbindelserna riied andra länder och därmed minska denisolering som försvårar landets utvecklingsansträngningar. Nedskärning ochavveckling av bistånd till från västvärlden ökar landetsöststatsberoende, och det önskar varken vi eller . Det är särskiltbetänkligt att detta har inträffat och inträffar då genom vissaekonomiska reformer, decentralisering och liberalisering kunnat vända ekonominuppåt. Jordbruksproduktion, industri och export har utvecklats positivt underde . InternationelUutvecklingssamarbete m. m. InternationelU utvecklingssamarbete m. m. Det finns också vissa, om än otillräckliga, ljuspunkter påde mänskliga rättigheternas område. Myndigheterna i erkänner nu attfolkförflyttningarna tidigare tvingades fram med godtyckliga och auktoritärametoder, och erbjuds i stället i större utsträckning en rad ekonomiskafördelar till dem som flyttar fill de nya zonerna. Totalt har flyktingströmmen minskat kraffigt sedan 1979.Antalet intagna på omskolningsläger har drastiskt minskat . Men detrör sig fortfarande om tusentals internerade. Antalet frigivningar frånfängelser har ökat. Jag har nämnt dessa uppgifter om situafionenbeträffande de mänskliga rättigheterna i , inte för att på något sättförsvara - eller försöka nedvärdera betydelsen av - att kränkningar harbegåtts, utan därför att det är nödvändigt att få en mera allsidig ochnyanserad bild, då dessa frågor används som slagträ i syfte att gå så långt somatt helt avveckla biståndet till . 69GUNNEL (): I utrikesutskottets betänkande nämns knapptCuba - landet ingår som bekant inte längre i länderprogrammen. Men detutesluter inte att inom ramen för tekniskt bistånd och kulturutbyte varjeår tar emot ansenliga summor från . Av de drygt 100 miljonerna tilltekniskt samarbete gick genom BITS inte mindre än 16,5 fill Cuba.Därfill kommer ett av finansierat livligt kulturutbyte. Där biståndet gäller programländer som behandlas vart försig i samband med budgeten, kommer naturligtvis de övergripande målen ochmedlen för biståndet in i diskussionen. Där ett land mer anonymt, så att säga,döljer sig under samlingsrubriken händer detta mindre ofta. Det svenska biståndet skall enligt målbeskrivningen bidrafill resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisksjälvständighet samt demokratisk utveckling i mottagarländerna. Ipropositionen betonas att öppen debatt och kritisk granskning avregeringsmakten förstärker de demokrafiska krafterna i ett mottagarland somtill äventyrs skulle brista i känslan för demokrati. Biståndet bör såledesförenas med medvetna ansträngningar i demokratisk riktning, och ett viktigt ledi ansträngningarna, framhålls det i propositionen, är att stärka respekten fördet fria ordet och mänskliga rättigheter i övrigt. I sitter framstående kulturpersonligheterfängslade för det enda brottet att kritisera regimen. Bland dessa finns t. ex.en författare och f. d. diplomat - bl. a. med tidigare stationering iSovjetunionen - vid namn Emiglio , som accepterats somsamvetsfånge av den internafionella , många andra att förtiga.Samtidigt reser delegafion efter delegafion från till somgäster hos departement och myndigheter.