prot · G809140 · 1984-12-31 00:00:00 — I taltidningskommittén har ävenföreträdare för visat intresse för en verksamhet avdetta slag. Så helt negativa har de berörda grupperna inte ställt sig tilldetta försök. Anf.107 MAJ (vpk) replik: har inte givit något direkt skäl till varför man skallgodta ett sämre förslag än ett bättre. Är det ekonomiska skäl - vilketförefaller ganska troligt - är def oerhört småaktigt att vi infe kan stäHa uppi detta fall. Jag tycker att ekonomin inte har någon relevans i denna fråga.Sverige är inget urfattigt samhälle. Vi kan mycket väl ställa medel tiHförfogande. Framför allt är det en principiellt viktig fråga och en demokratifråga.Då skall man inte backa. Det kan absolut inte röra sig om ekonomiskasvårigheter. Anf.108 () replik: När def gäller vikfiga demokratiskamål är det ingen ny erfarenhet att man kan tvingas gå fram i etapper. 109 (): Låt mig börjamed ett citat: "Dagstidningarnaspelar en viktig roll för upprätthållandet av de demokratiska fri- ochrättigheterna som opinionsbildare, som förmedlare av nyheter, information ochkunskaper. Dagstidningarna spelar också en viktig social roll. De medverkar påoHka sätt till att skapa kontakt mellan människor. Tidningen utvecklar ochstärker känslan av samhörighet mellan de människor som läser den. Den gerstoff till samtal människor emellan, roar och förargar." Dettaär en ovanligt träffande beskrivning av den roll som dagstidningarna har.Beskrivningen blir inte sämre av att vår statsminister står för den.Tidningarna har en utomordentligt stor betydelse i vårt samhälle såsomopinionsbildare men också som kontaktskapare människor emellan. dennaskildring kan man egenfligen bara dra en slutsats: det är en utomordentligtviktig kulturpolitisk och även social rättvisefråga att alla människor fårmöjlighet att ta del av dagspressen. Däravföljer också att i diskussionen om hur dagspressen skall göras tillgänglig försynskadade måste utgångspunkten vara atf synskadade skall få del av de utgåvorsom andra människor läser. Och slutligen: Tidningarna måste komma ut ,om man skall kunna fullfölja den sociala roll som så träffande beskrev. Verksamhetenhittills ger anledning till besvikelse hos landets synskadade. Vi har haften försöksverksamhet , och den avlöstes av enpermanent verksamhet med eft statsbidrag på 10 miljoner. började utkomma , . Det varKronobergaren, och den har i sig bevisat att den formen för utgivning ärmöjlig, den är lämplig och den är uppskattad. Redan1974 togs frågan om tillgång till dagspressen upp av handikapputredningen isamtal mellan utredningen och oss inom . hardå det hänt som jag har skildrat, och det har lett fram till att vi hartillgång till 7 av de 140 dagstidningarna i och att knappt tusenpersoner som är synskadade har möjlighet att läsa dessa tidningar. Det är givetatt mot den bakgrunden och mot bakgrund av frågans vikt är synskadade besviknaöver dagssifuationen. Nukommer regeringen med en proposition vars viktigaste syfte, skulle jag viljasäga, är att frågan lyfts upp till ytterligare en gång och attriksdagen får möjHghet att understryka betydelsen av den här frågan. Jag ärdärför glad för att def från flera partier har kommit motioner, som inte minstunderstryker frågans betydelse, och för att det också finns en ambition påregeringshåll att gå vidare och söka lösa de problem som finns på det härområdet. Regeringenuppfattar atf det allra viktigaste problemet infe är pengarna just nu utan atttidningsutgivarna inte vill ställa upp. Det är nog mot den bakgrundenman skall se det alternativ två, dvs. ett samverkansalternativ, som regeringennu föreslår och som utskottet ställer sig bakom som ett försök, vilket senarefår utvärderas. har tydligt tagit avstånd från det här alternativet. Man menar attdet från början är dömt atf misslyckas eller snarare att det är principielltfelaktigt, för def är den konstlade produkt eller den form av särkultur som vijust inte skulle ha, både enligt handikapputredningen och enligt många andrautsagor . Ocksåtidningsutgivarna ställer sig tveksamma till den här formen, och def äregentligen bara i och inom taltidningskommittén som man villpröva den. Jag uppskattar atf utskottet markerat att det här är ett försök somman får utvärdera och atf man får se vilket värde det har när resultatetföreligger. För min egen del kommer jag i omröstningen att rösta för avslag på dendelen av propositionen. Jag anser att försöket är onödigt. Närdef gäller kostnadsfrågan har det hela fiden varit min uppfattning- och jag vetatt det också har varit Synskadades riksförbunds uppfattning - att Nr 140 tidningsbranschen själv borde kunna svara för hela kostnaden eller fördelar Torsdaeenden ' kostnader som finns i sammanhanget. Det är detta vi kallar för den 9 mai 1985 solidariskafinansieringen. Finansieringen av den här formen av tidningsut- givning borde bäras solidariskt av alla dem som är med och finansierar Radio- och utgivningenav dagstidningar. Det kunde ju i princip innebära den tredelning kassettidninear '"finns när def gäller kostnadstäckningen för tidningarna i övrigt: annonsintäkter,prenumerationer och statsbidrag. Jagtycker därför atf det är intressant att def i en av motionerna tas upp tilldiskussion just en annan finansieringsform, och jag skulle för min del viljauttrycka önskemålet att taltidningskommittén får i tilläggsuppdrag atfundersöka andra finansieringsformer än det rena statsbidraget och då medinriktning på att pressen själv skall vara med om finansieringen, antingen helteller delvis. Det är en besvikelse att behöva konstatera atf oviljan varit såstor på den kanten att över huvud taget medverka. Denfortsatta verksamheten bör enligt min uppfattning inriktas på att prövaradiodistributionen. har det äntligen blivit läge atf göra praktiska försökatt utveckla den formen vidare. Vi har uppfattat atf fidningarna varintresserade av den formen, och jag menar atf just den skall prövas, och i denutgivningsform som varit, dvs. att varje tidning tar ansvar för sintaltidningsutgåva. Benägenheten hos tidningarna kan tänkas vara större atf geut taltidningsutgåvor i den formen . Detär också viktigt när det försöket görsatt var och en synskadad som vill varamed också kan få vara med i sammanhanget. Det skall inte sättas några gränserför hur många som skall få lov att prenumerera på en viss tidning, om någonskulle komma på en sådan befängd tanke. Detta är en viktig kulturpolitisk fråga. Def har vi gemensamt strukitunder. Synskadade har rätt att vänta sig, med den vikt frågan har, en snabbbehandling, som leder till en helt annan situation, dvs. att tidningarna på ettmera avgörande sätt i fortsättningen utkommer och blir tillgängliga somkasseffutgåvor eller i radiodistribufionen. När det gäller den nya tekniken, datortekniken, fårframtiden utvisa vad den kan innebära. En sak står dock redan nu klar, nämligenatt dagens generation av äldre människor knappast kommer att kunna klara denoperatörsinsats som krävs för att hantera den datorstyrda information som dennya tekniken erbjuder. Därför måste de konventionella formerna finnas kvar pålång sikt. 110 (): När jag var nattredaktör på fidningen iUddevalla hade vi en lokal konkurrent som hette Kuriren. Det var en förträffligtidning av socialdemokrafisk färg. IBohusläningens redaktion fick vi ingen ro för vetskapen om att konkurrenternapå Kuriren hade hunnit före oss med att lägga beslag på det populäraevenemanget att utse . Föratf i någon mån kompensera av uppfann vi en ny värdighet,Majdrottning. när våren stod som vackrast ställde vi till ett stort jippo kring korandet ochkrönandet av denna dam. Så begav det sig att en av Bohusläningensprenumerationsförsäljare en försommardag ringde komministern i engrannförsamling till för att föreslå honom att prenumerera påBohusläningen för , sedan man med förvåning hade konstaterat atthan saknades i prenumerantregistret för . Från Lane-Ryrs prästgård kom svaret mycket prompt: Detbehöver ni inte försöka övertala mig till, det har vi redan bestämt. Jag skallha och Kuriren , så slipper jag erMajdrotfning och deras . Det må vara ett extremt selektivt sätt att välja fidning,men det är - det finns pressforskning som visar det - infe helt ovanligt attmänniskor väljer tidning inte så mycket för att de tycker bra om den tidning dehar valt som för att de tycker illa om en annan. Jag är - liksom uppenbarligen - rätt övertygadom att skulle se def som ett grovt övergrepp om skulleålägga fidningen Folket i atf blada in en bilaga med ettsammandrag av innehåll. Och det är faktiskt inte riksdagensom har beslutat att två tidningar på Gofland skulle gå samman om en gemensamutgåva som bara skiljer sig åt med en sida. Det varken kan eller behöver vigöra någonfing åt. Men att på def här sättet skapa en specialfid-ning försynskadade är någonting ytterligt tvivelakfigf, bl. a. därför att det inte tarhänsyn fill att människor lika väl som de vill välja en tidning kan viljaslippa en fidning och har rätt att slippa en tidning som de inte vill ha. Denskall inte komma på baksidan utan att man har bett att få den, om man dessutomfår betala för den. Detta är ett ytterligt äventyrligt försök. Def kan interimligen leda fill någonfing bestående. Det strider mot de principer som vi harvarit överens om när det gäller handikappolitiken i -normalisering ochalla vackra ord som vi brukar använda i det sammanhanget. Def är fakfiskt så att infe bara och fleramed honom har varit överens om många huvuddrag i betänkandet, utan helariksdagen har varit överens om just den principen att vi inte skall haspeciallösningar utan normallösningar för handikappade. Det fattade vi beslutom , då ställde sig bakom deförslag för handikappolitiskt program i som hade utarbetats ianslutning fill det internationella . Jag kan alltså infe se någonting gott i försöket atf skapaen sorts specialtidning för just synskadade. I ett annat avseende har propositionen och därmedutskoffsbefänkandet en stor svaghet. Det finns flera, men jag skall nöja migmed att peka på en, och det gäller finansieringen. I beslutet omhandikappolifiskt program sägs alldeles klart ut atf varje verksamhet skallbära sina egna kostnader för handikappanpassning. Atf distribuerakasseffidningar eller radioöverförda tidningar fill synskadade skall ses som endistributionsform för dagstidningen och skall belasta tidningensdistributionskostnader. Vem som helst som kan siffrornaväl kan räkna ut att de knappa 13 miljoner som skall anslå-tillkassettidningar o.d. motsvarar någonfing på . per tidningsexemplarbland dagstidningar i . Skall vi allesammans kunna bära enprenumerationshöjning med . för att klara den kostnaden, när tidningen ändåkostar mellan 600 och . Nukommer vi inte långt med dessa 13 miljoner. Det behövs mycket mer. Men exempletvisar att vad det handlar om i kostnader är några tior, infe om någrahundralappar eller tusenlappar per tidningsexemplar i . Vi har principenbeträffande tidningsdistribution att vi betalar Hka för distributionskostnader.Vi har inte olika prenumerationspriser bortsett från atf man skiljer påpostprenumeration och utburna exemplar. Man har inte olika prenumerationspriserdärför att man bor avlägset. Mendet finns en legend som möjligen är en legend från storaexpansionstid i . Tidningen kostade i veckan.Den kom med ett bud . kom budbilen tillbaka och hämtade50 öre mot ett litet kvitto. Fyrvaktarna på Måsöskär fick också tidningen fiHdenna facila kostnad och på det viset, fasfän tidningen måste ros eller seglas utvarje morgon. Den lär ha kostat även i den fidens penningvärde inte utanminst . Men def var aldrig fal om att ta någon extra avgift.Distributionskostnaderna delas lika av alla tidningens läsare. Det hade varitvärdefullt om den saken hade blivit ordentligt understruken även i dettabetänkande. Jaghar aldrig motsatt mig att som en övergångslösning acceptera stafliga pengareller statHga bidrag för att få sådana här saker i sjön när vi väntat så länge.Def kan vi göra den här gången också. Därför skall jag, herr falman, undvikaatt krångla till talmannens uppgifter genom att ställa ett särskilt yrkande ombifall tiH den förträffliga mofion som väckts i ärendet. Jag skall faktisktsäga att jag kommer att rösta med vpk:s reservation. Den täcker i aHtväsentligt det som jag vill. 111 (): Till min gamla journalistkollega vill jag säga atttidningsutvecklingen på många håll tyvärr bHvit den atf läsarna, även deseende, bara har en tidning att välja på. Det betyder att de inte ställs införmöjligheten att välja bort en tidning som firar . Det är tyvärr enofullkomlig värld vi lever i även när def gäller tillgången fill fidningar förde seende. Jagvill med anledning av uttalande här och säga att den här försöksverksamheten inte utesluter att man hållerfast vid vad jag vill kalla huvudalternativet, nämligen att man skall arbeta såatt de synskadade får tillgång till det fullständiga innehållet i tidningarna,inte bara det opinionsbildande inslaget. Därför menar jag atf det ändå i densvåra situation som vi nu har kan vara en efapplösning att göra detta försök.Jag vill på nytt yrka bifall fill utskottets hemställan. 112 NILSCARLSHAMRE (m): Nr 140 Jag vill bara notera att ordförande uppenbarligen söker trösti det förhållandet, att få synskadade kan råka ut för g j: 195 denna tänktahybridtidning, därför att det helt enkelt inte finns mer än en_ tidning på deras ort.Det kan ju vara en tröst för ett tigerhjärta, men vad Radio- och skulle utskottet i så fall på galejan att göra? Överläggningenvar härmed avslutad. Konstitutionsutskottetsbetänkande 31 Punkt II Mom. 3 (garage,fasadbelysning, m. Ett permanent garage åt , m. m. Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 39 för motion 1569 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom, 3 i övrigt Utskottets hemställan bifölls. Mom.4 (upplåtelse av plenisal) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 21 för det av underöverläggningen framställda yrkandet, 6 ledamöter avstod från atf rösta. Mom.7 (kompensation till byggnadsingenjören ) Utskottetshemställan - som ställdes mot det av under överläggningenframställda yrkandet - bifölls med acklamation. Mom. 3 a (val till kyrkomötet m,m,) Utskottetshemställan bifölls med 250 röster mot 47 för reservation 1 av , Mom.4 (mandatfördelningen vid val till kyrkomötet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och Sven-ErikNordin - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1, 2 a, 2 c, 3 och 4 Utskottets hemställanbifölls med 268 röster mot 23 för reservationen av 97 , 5 ledamöteravstod från att rösta, 7Riksdagens protokoll 1984/85:140-141 Mom. 2 b Utskottets hemstäHan bifölls, 1984/85:34 Ändring i regeringsformen m,m, (prop,1984/85:83 delvis och 1984/85:100 delvis) 13 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas kl, 19,30, Medändring av den preliminära tidsplanen börjar sammanträdet tisdagen den 21 majredan kl, 14,00, då ett antal frågor och interpellationer besvaras, 15 §Anmäldes och bordlades Skrivelse och proposition 1984/85:203Redogörelse för en översyn av terrängkörningslagstiftningen 1984/85:211Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m, m. 16 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:575av () till utrikesministern om utvecklingsbiståndet tillVietnam: är det västland som ger störst bistånd tillVietnam, Vårt bistånd regleras av ett tvåårsavtal för perioden1983/84-1984/85, Huvuddelenav biståndet omfattar fortsatt stöd till biståndsprojekten i Vinh Phu och dithörande pappersbruk i Bai , Enligt samstämmiga rapporter, bl, a, utarbetadeinom SIDA, förekommer fortsatt tvångsrekrytering och tvångsarbete vid dettaprojekt, Vietnaminvaderade , ockupation av står idirekt strid mot och den internationella rättsordning som är avsärskild betydelse för små, alliansfria länder som , Förnärvarande pågår förhandHngar om ett nytt avtal om svenskt bistånd tillVietnam, Jag vill mot denna bakgmnd stäHa följande frågor tillutrikesministern: Har regeringen vidpågående förhandlingar med om framtida Nr 140 a) bindande garantier för att tvångsrekryteringenoch tvångsarbetet vid Vinh Phu-projekten skall upphöra? b) utfästelser för när skall dra tillbakasina trupper från Kam- ,* jj i j ' . 1984/85:576av i (c) till kommunikationsministern om vissavägprojekt i : 1 planeras byggande mellan och Skaraborgsgränsen med byggstart , Vidareplaneras ny sträckning av vid med byggstart , Dessabåda projekt beräknas kosta 147 milj, kr. Dessutommåste kostsamma väginvesteringar påbörjas i samband mednedläggningen av Dal-Västra järnväg till en kostnad av 33 milj, kr. Enviss oro sprider sig nu när uppgifter om stora kostnadsstegringar blivit kändai samband med byggande av motorvägen i , Med anledning härav villjag fråga kommunikationsministern: Kan de här ovan uppräknade väginvesteringarna kommai farozonen på grund av motorvägens tillkomst? 1984/85:577av (vpk) till kommunikationsministern om upprustningen avinlandsbanan: Inom ramen för den av beslutadeupprustningen av pågår bl, a, rälsbyte påsträckan Sikås, Av någon anledning har centrala orderkommit om att man skall upphöra härmed. Detta innebär att en sträcka med mycketdålig rälsstandard och betydande tung trafik kommer att försämras ytterligarevad gäller spårstandard. Driftsstörningar och försämrad trafiksäkerhet kan bliföljden. Jag vill frågakommunikationsministern: Kommerkommunikationsministern att vidta åtgärder för att nämnda påbörjade arbetenfortsätter utan avbrott? 1984/85:578 av BlendaLittmarck (m) till statsrådet om allas lika rätt till en godhälso- och sjukvård: Enligt bekräftade pressuppgiffer förekommer - helti strid med hälso- och sjukvårdslagens klart uttalade och i dess förarbetenutförligt motiverade regler - att åtskillnad görs i sjukvården med hänsyn tillpatienters ålder. Äldre patienter diskrimineras. Därför vill jag stäHaföljande fråga till sjukvårdsministern: Nr 140 Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i syfte att bringa sjukvårdens Torsdaeen den verksamheti överensstämmelse med hälso- och sjukvårdslagens regler vad 9maj 1985 gäller människors lika rätt till en god hälso- ochsjukvård? 17 § Kammaren åtskildeskl, 17,55,