prot · G80986 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringenhar visserligen på sig , men chansen att vallöftet så som detutformades skall kunna infrias minskar för som går. Det svek somsocialdemokraterna nu gör gentemot de värnpliktiga verkar komma upp på sammanivå som andra socialdemokratiska vallöften års val. Jag tänker pålöftet till pensionärerna, löften till barnfamiljerna, löften om flera jobb. Ibilden över svikna vallöften placerar nu socialdemokraterna med storsannolikhet även detta svek mot de värnpliktiga. Jagär övertygad om att när den svenska värnpliktsrörelsen öppnarsin årliga konferens i , är den väl medveten om hållbarheten i desocialdemokratiska vallöftena till de värnpliktiga. Detfinns, fru talman, anledning att återkomma till värnpliktsfrågorna då vi senareunder våren skall behandla krav på en övergripande utredning om devärnpliktigas problem. En fråga som jag för min del anser att man inom kortmåste utreda är ett väl fungerande resesystem för de värnpliktiga. Ett sådantsystem bör fungera både på hemorten och på förbandsorten. Skälet till att jaganser denna fråga särskilt aktuell är att det nu gällande avtalet omvärnpliktigas s.k. viseringskort slutar att gälla . Jag har inget annatyrkande än försvarsutskottets och yrkar bifall till detta. 49 (vpk); Värnpliktstjänstgöringen är och har alltid varit en uppoffring för denenskilde individen. Det är positivt att övervägande delen av den svenskamanliga befolkningen fullgör denna phkttjänstgöring, trots att den innebärstora ingrepp i det privata livet. Det kan gälla studier, det kan gällafamiljeliv - även om det kanske inte är aktuellt för de flesta av de ungavärnpliktiga - och det kan gälla yrkesverksamhet och sådana saker. Därför ärdet väl motiverat att man ger en skähg ersättning under värnpliktstjänstgöringen. Dennaersättning har alltid varit låg, men samhället förändras ju, och det kan t.o.m. ifrågasättas, om det inte gick bättre att stå ut med den låga dagspenningsom fanns under tidigare decennier - strax efter kriget, osv.- än vad det är nu med den som betalas . Då var kraven mindre, och det varinte så stora kostnader förenade med att leva i samhället som det är . Vihar från vårt partis sida i flera omgångar begärt höjningar av de värnpliktigasförmåner, och vi tycker att det är motiverat. Det kommer naturligtvis att kostapengar, men om man jämför med vad militärutgifterna i övrigt går upp till, ärdet ganska snålt att man pysslar med en eller ett par kronor ihöjning av de värnpliktigas dagspenning, medan inflationen galopperar i väg såatt ersättningen urholkas mer och mer. I den meningen har i Gävlealldeles rätt i att om det 30-kronorskrav som restes skulle uppfyllas , skulle manhamna betydligt högre upp på skalan, någonstans i närheten av de . som vihar föreslagit i vår motion. Vi tycker alltså att samhället bör ha råd att ge sinavärnpliktiga en sådan ersättning att de slipper ta av egna reserver när de gördenna plikttjänstgöring, för det är vad som sker i mycket stor omfattning.I den mån de har någon sparad slant går den som regel åt. I annat fall måste dekanske gå tillbaka till anhöriga - närmast föräldrar - eller till sambo ellerfästmö, som får bisträcka så långt deras pengar räcker. Detta måste betraktassom otillfredsställande, om man vill ha en positiv syn påvärnpliktstjänstgöringen. Samma sak gäller resorna. Frågan om hur de skall kunnautnyttjas har flerfaldiga gånger varit uppe. Bestämmelserna har varit många,krångliga och ganska byråkratiska. Under tidigare perioder skulle man bara fåresa till hemorten, dvs. till kyrkobokföringsorten, och man fick inte frittutnyttja den resa som man verkligen hade rätt till. Antalet resor har ocksåvarit lägre än vad det är . Vi anser fortfarande, trots den förbättringsom har kommit till, att det måste bli mera positiva, mera generösa regler förde värnpliktigas resor. Vi har också i annat sammanhang rest kravet på attanhöriga skulle kunna få använda någon eller några av de fria resorna. Det ärinte heller något dåligt förslag. Om den inkallade ligger ganska långthemifrån, skulle föräldrar, maka - i den mån de här unga värnpliktiga är gifta- eller fästmö/sambo kunna använda någon av resorna till besök pågarnisonsorten. Detta borde beaktas på ett bättre sätt när man diskuterarresor. Utryckningsbidragen har kommit till för att hjälpa denvärnpliktige över de första, svåra veckorna efter värnpliktstjänstgöringen. Somvi alla vet har inte arbetsmarknadens möjligheter att erbjuda ett jobb blivitbättre , utan står den värnpliktige vidutryckningen utan arbete. Därför är det väl motiverat att höjautryckningsbidraget, så att han åtminstone har några av de första dagarnabekymmersfria innan han måste börja söka samhällelig hjälp för att klara sig. Allt sammantaget som vi har tagit upp i vår motion - däringår också en del om bostadsbidraget, som jag dock inte tänker beröra här -anser vi skulle förbättra förhållandena för de värnpliktiga, så att deåtminstone kunde leva igenom värnpliktsåret, eller den del av som detgäller, utan att tära på sina egna eller anhörigas resurser. Med detta ber jag att få yrka bifall till vårmotion 1984/ 85:2781. 50ÅKE (): Jag skall först vända mig till iGävle med konstaterandet att utskottsbetänkandet är enhälligt på den punkt vinu diskuterar. Jag blev något förvånad när talade om att detinte går att göra mer eftersom statsfinanserna under den socialdemokratiskaregeringen hanterats på ett sådant sätt att det inte ger utrymme förytterligare höjningar. Sanningen är ju faktisktatt statsfinanserna har förbättrats om man ser på budgetunderskottet. Under deborgerliga regeringarnas tid ökade budgetunderskottet från närmare 4 miljardertill 87,5 miljarder-från den tidpunkt då den senaste socialdemokratiskaregeringen hade lagt fram sin budget fram till den tidpunkt då de borgerligalämnade över regeringsansvaret efter valet . Enligt det framlagdabudgetförslaget är budgetunderskottet nere på 63,5 miljarder, vilket är mycketbra marscherat av den socialdemokratiska regeringen. De borgerliga regeringarnamarscherade också mycket bra, men i den andra riktningen. Sedansäger att dagsersättningen innebär ett svek på samma sätt som närsocialdemokraterna svek beträffande pensionerna, barnfamiljerna och flerajobb. Närdet gäller pensionerna har det skett en förbättring i enlighet medöverenskommelsen mellan pensionärsorganisationerna och regeringen. Vi har juavskaffat borgeindexet, enligt vilket man inte får tillgodogöra sig exempelvishöjning av energipriser och indirekta skatter. Sveketskulle också gälla barnfamiljerna. Det var i och för sig inget vallöfte, menjag vet inte om det är något svek att höja barnbidraget med Detskulle också vara ett svek att vi inte har skaffat fler jobb. Det är faktisktså att det finns fler i arbete nu än , och vi har minskatarbetslösheten. GunnarBjörk får ursäkta mig, men han låter i talarstolen mer som en väl inkördhästskojare än som en seriös politiker. Närdet gäller sakfrågorna sade inte socialdemokraterna i reservationen tillförsvarsbeslutet att beräkningen av dessa . skulle ske i fastpenningvärde. Däremot föreslog värnpliktskommittén detta. Men när ochutskottet sedan behandlade frågan ville man inte binda sig för tidsplanen.Däremot har vi goda förutsättningar att nå upp till dessa . för deninnevarande planeringsperioden genom deii höjning som föreslås. Dessutom,vilket är unikt när det gäller sådana frågor, föreslår man faktiskt enretroaktiv höjning av utryckningsbidraget från . - detta belopp lågstill då de borgerliga regeringarna inte gjorde något åt detta - till Det utgår underett löpande budgetår. Iövrigt kan jag instämma i de allmänna uttalanden som gjorts. Men till OswaldSöderqvist vill jag göra den begränsningen att inflationen inte galopperarlängre. Genom en stram finanspolitik håller inflationen på att bromsas upp. Mendet är riktigt att det som sade gällde . Beträffandede fria/éSorna kan jag hålla med om att det ligger mycket idet hart säger. De problem som vi har f. n. har lett till att man nu inomförsvarsstaben tillsammans med gör enöversyn av de fria resorna. Men jag kan hålla med om de allmänna omdömen somhar gjorts, att det är viktigt att de värnpliktiga de gör sinvärnpliktstjänstgöring lever på en någorlunda hygglig och dräglig nivå. Detgrundläggande för detta är självfallet de sociala skälen, dvs. att vi skall ha ett sådant samhälle där vi tar socialtansvar för varandra. Men om man ser det mer strikt ur värnpliktsförsvaretssynpunkt kan man säga att det är viktigt att de värnpliktiga också känner sigmotiverade , genom att de får en någorlunda hygglig ersättningsom inte understiger vad som kan uppfattas som någorlunda rimligt. Vi menar attvi kan klara det. Självfallet påverkar också de värnpliktigas ekonomiskaförmåner försvarsviljan som sådan. Därför utgår jag från att vi kan fortsättaatt höja dagsersättningen också framöver. 51GUNNAR i (c): Vi skall väl inte föra en ekonomisk debatt,men jag vill ändå påpeka att de socialdemokratiska regeringarna under en följdav år har ökat statsskulden. Även i den nu aktuella budgeten förutsättsfortsatt upplåning. När det gäller den galopperande inflationen vill jagerinra om att nettoprisindex - som ju är aktuellt i det härsammanhanget - /84 ökade med 7,och /83 . Detinnebär att nettoprisindex bara under den socialdemokratiska regeringstiden harökat med . Bara det innebär tre ovanpå det löfte ni gavinför valet. Retroaktiviteten är inte något som speciellt utmärker densocialdemokratiska regeringen. har tidigare gjortretroaktiva höjningar av utryckningsbidraget. Det är alltså felaktigt att påståatt detta är något som speciellt skulle utmärka den här regeringen. Jag förstår att har en svår sits när hanskall försöka slingra sig ifrån de vallöften som bl. a. han medverkade till isamband med försvarsbeslut. Han försöker dessutom krypa ifrån detfaktum att det i realiteten gällde penningvärde när vi diskuterade detta1982. Om man utgår års penningvärde, har nettoprisindex ökat med 22%under den här tiden. Det socialdemokratiska löftet skulle då vara värt ungefär36 kr. Jag konstaterar bara att socialdemokraterna är generadeöver att få ytterligare exempel på vallöften man avgav års val mensom man sedan svikit. Av den här debatten har framgått - och det tycker jag ärviktigt -att man tydligen inte ens törs stå för de löften man gav inför valet. 52 (): i säger att han inte villföra en debatt om den ekonomiska politiken. Det kan jag begripa, men det varfaktiskt som inbjöd till en sådan debatt. Att tar upp statsskulden i det härsammanhanget förvånar mig. Skälet till att vi inte har klarat att förbättrabudgetunderskottet ytterligare är att vi tvingas betala de räntor vilka harbidragit till den höjda statsskuld som de borgerliga regeringarna drog pånationen . Beträffande uttalanden års försvarsbeslut kanjag konstatera att inte med ett ord kommenterar vad jag sade om deställningstaganden som värnpliktsförmånskommittén gjorde och somförsvarsutskottet Däremot sägerGunnar att jag har en svår sits när jag skall slingra mig ifrån vadsocialdemokraterna sade 1982. Jag tror att borde läsaförsvarsutskottets betänkande 1981/82:18, s. 175. I en socialdemokratiskreservation skriver vi: "De socialdemokratiska ledamöterna iförsvarskommittén har förordat en successiv höjning av förmånerna förvärnpliktiga under grundutbildning så att man når upptill en förbättring som motsvarar en till . Det är det ställningstagande vi i detta sammanhanggjorde, . Slutligen,fru talman, ber jag att få yrka bifall till hemställan i utskottets betänkande. 53 iGävle (c): Än en gång försöker nu slingra sig ifrånsocialdemokraternas reservation till försvarsbeslut, där man gjordesken av - observera att jag säger gjorde sken av - att man lovade . försöker säga att man aldrig lovade . Det har ändåuppfattats på det sättet. Jagtycker att pä ett bra sätt har visat att man nu helt klart hargått ifrån det vallöfte man utställde. Man har åter svikit de värnpliktiga ochderas organisationer. Anf.54 (): Jag ber att få tacka i för att han nu nöjer sig medatt påstå att vi enbart gjorde sken av att lova . och inte, som han sade isitt första anförande, att vi lovade . i ett fast penningvärde. Medhänsyn till den utveckling som vi har haft när det gäller höjningarna avvärnpliktsersättningarna vidhåller jag att det - med den höjning som regeringennu har föreslagit - finns mycket goda förutsättningar att vi underprogramplaneperioden, dvs. , kan nå . Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.I (ersättning för värnpliktigas bostadskostnader) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 16 för motion 2781 av m. fl.i motsvarande del. Mom.3 (värnpliktigas reseförmåner) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion 2781 av m. fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.4 (dagersättning) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 16 för motion 2781 av m. fl.i motsvarande del. Mom. 5 (utryckningsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 15 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 2781 av m. fl. i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1984/85:8Beredskapsbudget för totalförsvaret (prop. 1984/85:100 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 8 § Familjeplanering och abort Föredrogs socialutskottets betänkande 1984/85:11 omfamiljeplanering och abort (prop. 1984/85:48). 55GÖTE (): I socialutskottets betänkande behandlasabortfrågan och familjeplanering bl. a. utifrån de utgångspunkter ochslutsatser som har kommit till uttryck i abortkommitténs betänkande. Jag villunderstryka att jag tycker att abortkommittén har gjort ett värdefullt arbete.Den har lagt fram förslag och analyserat denna fråga på ett förtjänstfulltsätt. När det gäller de förslag som kommit från abortkommittén och som ocksåpresenteras i propositionen råder en ganska bred enighet i utskottet. För anser jag att abortkommittén liksom andra utredningar som har behandlatfrågor beträffande bl. a. ett ökat rättsskydd för ofödda har haft för snävadirektiv och därför inte kunnat belysa frågorna i ett vidare och mera övergripandesammanhang. Jag ber, fru talman, att få återkomma till detta. Jag vill också peka på den motion av iVärmdö där han framhåller att benämningen abortvård inte är särskilt bra idetta sammanhang. Utskottet har ställt sig bakom uppfattning ombenämningen som sådan. Jag skall övergå till att något litet presentera denmoderata reservationen nr 3, och jag ber att få yrka bifall till den.Reservationen berör möjligheten för kvinnor att få gynekologisk vård. Här villvi bl. a. utifrån vad som händer i de olika landstingen och under olikasjukvårdshuvudmän betona nödvändigheten av att alla kvinnor får möjlighet tillgod gynekologisk vård. Vi uttalar oss inte om i vilken organisatorisk formdenna vård skall ske, men vi anser att det är viktigt att gör ettklart ställningstagande i denna fråga och ger regeringen till känna vad somanförs i reservationen. Denna fråga har också aktualiserats med anledning avdet nya ersättningssystem inom Dagmarbeslutets ram som majoriteten i riksdagenhar antagit. Vi menar att i samband med god gynekologisk vård måste man speciellt tatill vara de resurser som finns inom ramen för privatpraktiserande läkaresverksamhet på heltid eller deltid. Här finns det också resurser att ta tillvara hos fritidspraktiserande läkare. Jag beklagar i och för sig att vi ärensamma om denna reservation och ett sådant viktigt uttalande som vi menarskulle vara till gagn för just den här verksamhetens inriktning ute i landet. Jag sade inledningsvis att jag anser attifrågavarande utredningar- abortkommittén, inseminationsutredningen,utredningen om barnens rätt och i och för sig även gen-etikkommittén - har haftför snäva direktiv när det gällt att i ett helhetsperspektiv belysa frågan omden oföddes rätt. Inom ramen för de olika frågeställningar som finns på dettaviktiga område är det enligt min mening omöjligt att undanta frågan omrättsskydd i samband med abortsituationen. Jag gör detta konstaterande utifråndet faktum som jag tror att vi alla ställer oss bakom, nämligen att fostret harliv och att man måste utgå från detta faktum när det gäller konkretaställningstaganden. Vi befinner oss i ett positivt skede när det gällerteknisk och medicinsk utveckling. Jag vill understryka, liksom jag har gjorttidigare här i kammarens talarstol, att detta är viktigt och att vi skall sepositivt pä den tekniska och medicinska utvecklingen. Det är fråga om resultatav utvecklings- och forskningsinsatser som är ställda i livets tjänst. Jagtycker alltså att det är angeläget att vi verkligen konstaterar det positivanär det gäller utvecklingen som sådan. som vi har denna progressiva situation vet viatt frågan om rättsskyddet, framför allt för ofödda, har kommit attaktualiseras i många olika sammanhang. Det gäller genmanipulation,fosterdiagnostik, provrörsbefruktning, insemination och abortsituationer. Vi har när det gäller abortsidan en lagstiftning somhar antagits . Det har hänt mycket, bl. a. på dentekniska utvecklingens område, sedan fattade beslut i den här frågan.Jag menar därför att vi inte kan diskutera ett ökat rättsskydd för ienbart speciella situationer. Vi måste sätta oss ner och utifrån en helhetssyngå igenom de olika förutsättningar, problem och frågeställningar som finns isamband med ställningstaganden i olika livssituationer. Jag tycker att det är ologiskt att försöka diskutera ettökat rättsskydd i det ena fallet men sedan bortse från utredningsambitionen iett annat fall, när det gäller en annan livssituation. Jag vill peka påfosterdiagnostiken, som tillhör de områden där vi via förfinade metoder, via enmedicinsk, teknisk och vetenskaplig utveckling, harkommit mycket långt. Och vi vet att utvecklingen går vidare påfosterdiagnostikens område. Här kommer den fråga in i bilden som gen-etikkommittén harbehandlat: Vilken form av skada eller handikapp skall ligga till grund förabort i samband med fosterdiagnostik? Vi vet att handikapporganisationernaanför värdefulla synpunkter på den frågan. Vi kan inte i detta sammanhang kommaifrån den seriösa debatt som förs beträffande livskvalitet utifrån olikasituationer och förutsättningar. Det är nästan omöjligt att seriöst diskutera Nr 86 den här frågan utan att också ta med frågan om rättsskydd iabortssituationer ''"'S P* P " "''' tidsgränser som finns i abortlagstiftningen.Man har den18:e veckan och de synnerliga skäl som gäller efter den . Familieplanerine Härvidlag finns det också frågeställningar som måste belysas på nytt, bl. och abort utifrånden tekniska, vetenskapliga och medicinska utvecklingen på dessa Närdet gäller provrörsbefruktningen finns en annan frågeställning.Gen-etikkommittén har sagt att i samband med provrörsbefruktning skallforskning på embryon inte få göras . Den frågan får vi behandlasenare här i . Jag vill bara peka på detta som ett exempel. Närdet däremot gäller frågan om forskning på aborterade har vi intemotsvarande diskussion om tidsgräns osv. Det är ett exempel som visar att detär ologiskt att inte ta upp en diskussion utifrån ett helhetsperspektiv när detgäller dessa viktiga etiska frågor. Personligen nalkas jag de här frågorna med mycket stor ödmjukhet. Jagvill inte gå in i polemik med de kamrater i utskottet som har en annanuppfattning än den jag själv har. Jag är medveten om att uppfattningen i dessafrågor grundas på inställningar som man har sedan kanske mycket lång tidtillbaka. Jagtror att de frågor som det här gäller kommer att få en ökad aktualitet i taktmed den utveckling som äger rum på det medicinska området. Jag är nästanövertygad om att en majoritet i riksdag sent omsider kommer att ställasig bakom krav på förutsättningslösa utredningar om ett ökat rättsskydd förofödda, i alla de olika situationer som jag har pekat på i min reservation. Det är viktigt att vi diskuterar de här frågorna utifrån en ömsesidigrespekt. Vi märker vissa tendenser till rädsla för teknisk och medicinskutveckling. Man försöker slå ifrån sig och menar: Här måste vi sätta stopp; härmåste vi säga nej. Personligen vill jag säga att jag inte sluter upp bakom ensådan tanke. Jag menar att den tekniska och medicinska utvecklingen även ifortsättningen kommer att stå i livets tjänst och att vi inte skall vara räddaför utveckling på de här olika områdena. Men är det viktigt att vi ärberedda till politiska ställningstaganden när det gäller etiskagrundvärderingar, och här kommer också frågan om rättsskydd för ofödda in i deolika situationer som jag har pekat på i min reservation. Jagskall, fru talman, inte ytterligare motivera mina egna ställningstaganden. Minutgångspunkt är att vi , som förflutit sedan gällandeabortlagstiftning infördes och med ledning av den utveckling som ägt rum på detmedicinsk-tekniska området, utifrån vår gemensamma uppfattning om behovet avrättsskydd för ofödda också bör vara beredda att ta ställning för enförutsättningslös utredning som belyser den oföddes rätt i olika situationer.Jag menar att en sådan utredning skall vara förutsättningslös och att allaolika uppfattningar skall komma till tals i den. Ingen av oss har rätt att göra gällandenågon monopoluppfattning om vad som är riktigt i en sådan här Nr 86 "*''ee- Onsdagenden Jag ber med detta att få yrka bifall till reservation nr 3. 56 INGA (vpk): Familjeplanering utförs drygt 30 000 aborter i vårtland. av nrh abort aborterna genomförs senast i 12:egraviditetsveckan. Det blir allt vanligare med tidiga abortingrepp, och de skernumera oftast polikliniskt, dvs. inom den öppna vården. För kvinnor i en abortsituation har möjligheterna att fåtidig abort inneburit både medicinska och psykologiska fördelar. Men attgenomgå en abort är ändå en svår upplevelse för många kvinnor och även män somberörs. Omkring en tredjedel av de kvinnor som genomgått en abort har fått mereller mindre svåra psykiska besvär. har sorgen efter en abort kommitfram först . Det är bra att det har skett en avdramatisering avaborterna, men man kan också fråga sig om inte abortsituationen, åtminstone fören del kvinnor, upplevs för opersonligt och för rutinmässigt. En bättre psykosocial rådgivning måste erbjudas allakvinnor och män i en abortsituation. Denna psykosociala rådgivning skall sessom ett stöd för de berörda och också vara ett sätt att förhindra psykiskaefterreaktioner. Det kan ske i samtal med kurator, läkare eller annan personalpå området. Det psykosociala stödet skall erbjudas både inför en abort ochefter en genomgången sådan. Sjukvårdsansvariga bör åläggas att ombesörja enutbyggnad av det psykosociala stödet i tillräckligt stor omfattning. Vill manminska antalet aborter måste man bl.a. bygga ut preventivmedelsrådgivningen. I abortkommitténs undersökningar visar det sig att hälftenav alla aborter beror på att de preventivmedelsmetoder som använts inte harfungerat. En utbyggd preventivmedelsrådgivning har en direktåterverkan på abortfrekvensen i positiv riktning. G. ,som var expert i abortkommittén, skulle kanske en tredjedel av aborterna kunnaundvikas med förbättrad preventivmedelsrådgivning och med förbättradepreventivmedel. Preventivmedelsrådgivningen har utökats och byggts utsedan abortlagen började gälla, men fortfarande motsvarar antaletrådgivningsbesök en miniminivå. Antalet rådgivningsbesök uppgår i de flesta läntill mellan 310 och 380 besök per 1 000 fertila kvinnor och år. Abortkommitténhar uppskattat rådgivningsbehovet till 500 besök per 1 000 fertila kvinnor ochår. Det betyder att hälfen av alla fertila kvinnor bör nås avpreventivmedelsrådgivning . Enligt vpk:s mening behövs det en norm föratt trygga utbyggnaden av rådgivningen. Sjukvårdsansvariga bör åläggas attbygga ut rådgivningen efter just denna dimension. har haft en klartpådrivande roll för UtveckUngen av den abortförebyggande verksamheten. Det har funnits en samordning mellan rådgivnings- och upplysningsarbetet, vilket har varit en 65 5 protokoll 1984/85:86-88 stimulans för utvecklingen ute i landet. Socialstyrelsenmåste också i fortsättningen få de resurser som behövs för att följa, bevakaoch samordna det abortförebyggande arbetet.