prot · G80915 · 1984-12-31 00:00:00 — Därhandlar det inte om oförmåga utan om en uppenbar ovilja aft acceptera despelregler som finns, Def är för mig obegripligt att infe detta. har ändå ägnat ett betydande intresse åtförfattningsfrågor. Eftersom jag har sagt positiva saker om BerfilOhlin skulle jag om den förre folkpartiledaren vilja upprepa, att han med allsäkerhet skulle ha lyssnat till med sfor förvåning. Hanskulle säkert ha känt betydUgt mer frändskap med den folkpartirepresentanf somsade: Hade vi vetat hur skulle handla här, hade det infe blivit någonuppgörelse över huvud taget. När def gäller kollektivanslutningen tycker jag attdiskussionen förs som om reservationsrätten inte existerade. Om så hade varitfallet, hade jag på eft helt annat sätt kunnat förstå de synpunkter som här harkommit fram. Men den rätten är en vikfig del i kollektivanslutningen. Dessutomär det naturligtvis så, som var inne på, att defta är en mycketviktig del av arbetarrörelsens historia. Denna fackligt-politiska samverkan harvarit vår kraft när det gällt aft stå emot angreppen från de borgerliga parfiernaoch kapitalstarka företag. Vi kan inte se någon avmattning i den aktiviteten,, utan vi upplever en oerhörd uppladdning. Då må def väl vara ossförlåtet om vi i den situationen är mycket försiktiga vad gäller frågan hur viskall försvaga vår organisatoriska styrka. Men vi har vidtagit en ärligt menadåtgärd för att ge dem ett alternafiv som upplever de lokala fackligaorganisationerna på så sätt aff de vill ha ett sådant. Det alternafivet finnsnu, och därför behöver inte den enskilde på något sätt komma i den samvetskonfliktsom och här har tagit upp. Efter att ha lyssnat fill debatten ibostadsfrågan , tycker jag aft en sak är ganska klar. Här har förts endiskussion som om människor bara bor i villor och småhus. Det är viktigt nog.Vi skall diskutera människornas boendevillkor. Det är vi socialdemokraterberedda att ställa upp på. Vi skulle kunna visa hur def under de borgerligaåren faktiskt vidtogs ganska kraftfulla åtgärder, som ledde till betydandekosfnadsstegringar för småhusfolkef . Def vet de självabäst! Men är def ändå infe märkligt atf de borgerliga partiernainfe har haft ett ord atf säga om alla de människor som bor i flerfamiljshus,som har drabbats av fastighetsskatten ett och ett halvt är före villaägarna. Dehar inte sagt eft ord om deras problem när det gäller aft betala hyror ochandra kostnader. Detta är något som flerfamiljshusens människor -bostadsräffsinnehavare och hyresfagare - skall lägga på minnet , nämligenaft de, om de vill ha gehör för sina synpunkter, nog får vända sig fillsocialdemokraterna. tvingas t. o. m. att erkänna aft det gårganska bra för och svensk ekonomi. försökte åter kommaundan def genom att åberopa atf Palmes och ordval var likartade. GöstaBohman har gjort def fidigare genom att säga att för en moderat politik.Def är väl ingen som tror på det! Men jag har ändå en motfräga,som kanske kan besvara när han sä småningom kommer upp i debatten:Varför i all sin dagar förde infe en sådan moderat politikunder sin fid som ekonomiminister? Då hade vi sluppit mänga av de problem vihar . Men vi kan tyvärr inte ha några förhoppningar om atf en borgerligregering skulle föra def kallar en moderat politik. Det blir nogen socialdemokratisk polifik av gammalt gott märke, som Wigforss, ochSträng har fört innan gick in som finansminister. Däremot kan man ju fundera litet över de borgerligaföreträdarnas argumentation. Man skall ju ändå försöka förstå dem. En sak somslagit mig, eftersom vi diskuterat underskotten, är att de borgerliga partiernaaldrig har varit med om aft minska budgetunderskotten. De har bara varit med omatf öka dessa underskott. Därför kanske vi inte kan begära att de riktigt skallförstå den typ av åtgärder vi vidtar. De har bara varit med om aff våldsamt ökabudgetunderskotten, men def finns inte en borgerlig regering i modern tid somhar minskat budgetunderskotten. Därför får vi kanske, för atf fala moderaternasspråk, ha tolerans på den här punkten - inte bara mot mittenparfierna utanockså mot . Jag har varit något förvånad över att de borgerligaparfiernas företrädare ägnat så stor del av sina inlägg åt att tala omsocialdemokratisk politik. Egentligen är jag smickrad. Men att man frånborgerligt håll näsfan infe utnyttjat något tillfälle atf resonera om sin egenpolitik förvånar mig. Vad är det borgerliga alternativet? Hur mycket skulle nisatsa på arbetsmarknadspolitiken? Vi har redovisat vårt belopp. Hur skulle nifinansiera en sådan satsning? Hur mycket skulle ni vilja satsa på investeringsprogramav def slag vi presenterat? Vad har ni för alternafiv till förnyelsefonderna,som skall finansiera en bred utbildning rörande den nya tekniken och som skallhjälpa oss aft finansiera delar av forskningsanslagen? Vad har ni föralternativ till den föreslagna bensinskatfehöjningen? Bensinpriset kommer trotsallt fortfarande aff ligga under den nivå som den borgerliga regeringeni - utan budgetunderskott och med väldiga oljefillgångar -anser sigbehöva hålla. Jag tycker att de borgerlijga oppositionspartierna ärväldigt bra på aft fala i opposition och krifisera - man visar storskicklighet. Men när ni fick regeringsansvaret , greps ni av storaskälvan och av handlingsförlamning. Den enda utväg ni hittade var aff lånautomlands. Jag undrar om vi infe på sätt och vis har funnit vårarätta roller. De borgerliga parfierna är obestridligen bäst på atf opponera ochkrifisera. Vi socialdemokrater känner oss mera hemma när det gäller aft regeraoch aff fa ansvar. finns alltså dessa roller. Vi kan för vär del lova atfefter bästa förmåga försöka klara vår roll, och vi har visst förtroende för atfde borgerliga partierna klarar sin roll. Det är, herr talman, en braansvarsfördelning. vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat atf de infe ägde rätt fillytterligare repliker. AnL 36 (): Vi vill för def första lägga om denekonomiska politiken och sysselsäffningspolifiken så aff på nytt fårekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Detta är ett citat, och det var somuttalade def här , Han sade det i vid . Han var i opposifion, och def var kvar fill val. En politik som oundvikligen skapar arbetslöshet kan aldrigaccepteras av socialdemokratin, Def är ett annat citat. Och vem uttalade detta? Jo, defvar , Ocksä det här uttalandet gjordes i den riksdagsdebatt som jagnyss nämnde, var i opposifion, och def citerade löftet var ett avmånga löften säväl i den här debatten som valrörelse. Låt oss barafå regeringsansvaret så skaU vi snabbt minska arbetslösheten, var det genomgåendetemat. Hur ser def uf ? Har den socialdemokratiskaregeringen klarat krisen på arbetsmarknaden? Har och och andrahållit sina löften? Svaret är nej. Men är en , säger någon.Ja, lovade att problemen skulle lösas snabbt, Def har gått tvåår, men problemen är inte lösta. Men är man då inte pä rätt väg? frågar någon annan. Jagbeklagar, Def kan man inte påstå med bästa vilja i världen. Arbetslösheten ärmed svenska mätt mätt mycket sfor. Ja, den är större . Den är störreän , och den är större än i förfjol. Men den öppna arbetslösheten har jugått ned fill 140 000, invänder nägon. Ja, jag medger aff en liten nedgång kannoteras. Och fatfas bara annat - många, mänga miljoner har satsats. En kraffigdevalvering har genomförts, och vi befinner oss i en högkonjunktur, Å andra sidan kan vi infe nöja oss med att mäta bara denöppna arbetslösheten, som är , En mängd människor har beredskapsarbete, deltar i arbetsmarknadsutbildning eller befinner sig i skyddad verksamhet.En mängd ungdomar är föremål för arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Den totala arbetslösheten är större . Den är nustörre än , Ca 330 000 kvinnor och män sfär ofrivilligt utanför denreguljära arbetsmarknaden. var antalet 300 000. Antaletlångtidsarbefslösa, dvs, personer som har varit arbetslösa mer än 6 månader,bara ökar, I den proposition som regeringen presenterade i går oeh som vi i daghar fått på våra bänkar påtalas detta och föreslås en del åtgärder. Men mantalar infe om hur stort antalet är. Man kan fråga: Varför döljs detta? Det kanmöjligen vara en sinkadus. När def gäller öppet arbetslösa är det senasteantalet 36 000, Räknar man med också de människor som är eller har varitföremål för arbetsmarknadspolifiska åtgärder och som kan anses ha varit långfidsarbetslösa,blir det verkliga antalet ännu större. Vi vet att def i vissa delar av landet finns en - i någradelar stor- efterfrågan på arbetskraft. Men lämpliga arbetssökande saknas, Iandra delar är arbetslösheten sfor, men de rikfiga jobben saknas.Arbetsmarknaden blir allt stelare och orörligare. För som går står det meroch mer klart att den socialdemokrafiska regeringen har misslyckats med, somman säger, sin viktigaste fråga. Arbetslösheten ökar, och den har under desenaste två åren ökat snabbare hos oss än i andra , Så gott somvarenda månad sedan den socialdemokrafiska regeringen tillträdde har den totalaarbetslösheten ökat i förhållande fill motsvarande månad . Vad värreär; Antalet rikfiga jobb har inte ökat utan t, o, m, minskat. Var och en som nulyssnar försfår atf denna negativa utveckling är ytterst oroande. För delöntagare som har jobb ökar otryggheten. För de arbetslösa ökar hopplösheten.För de unga som infe har riktiga jobb eller som håller på aft avsluta sinyrkesutbildning är den socialdemokrafiska polifiken en tragedi, I anslutning till detta sista beträffande situationen förde unga vill jag göra kammarens ledamöter uppmärksamma på aftarbetsmarknadsministern skall svara pä en intressant interpellation om någraveckor. Det är min partivän och riksdagskollega , som i eninterpellafion har ställt nio frågor beträffande ungdomsproblemen på deftaområde, var 53 000 ungdomar mellan 16 och 24 är öppetarbetslösa, 3 800 hade beredskapsarbete, 9 500 befann sig iarbetsmarknadsutbildning och 30 000 i ungdomslag. Nära 100 000 ungdomar stodalltså utanför de rikfiga jobben, har vi ca 40 000 i ungdomslag, likamånga människor som def finns invånare i min hemkommun , Dessa ungdomar har visserligen sysselsättning förtillfället, och det kan vara bra. Men vad blir effekterna? Varf leder defta?Det har gjorts utvärderingar. Arbetsmarknadsministerns svar påintepellationen här skall bli mycket intressant att fa del av.Hittills tyder ungdomslagsexpe-rimentet på fastlåsningseffekfer. Så gott somalla ungdomar slussas in i offentliga sektorn, när de fill övervägande delborde slussas in i den enskilda sektorn och alldeles särskilt in i deexpanderande branscherna. Men detta får kammaren som sagt tillfälle atfåterkomma till. Vad gör nu regeringen för aff i sista stund försöka räddaansiktet inför valet ? Man höjer skatterna med 4 miljarder. Man höjerskatterna i ett land som har världens högsta skaftetryck. De enskildamänniskorna får mindre valfrihet. Barnfamiljerna får det ännu besvärligare.Barnbidragshöjningen är nu helt uppäten. För alla miljonfalsmänniskor som vill aff def skall löna sig atf arbeta, aff ta i litet extra, atffa större ansvar, blir tillvaron ännu hopplösare. För människorna ökar problemen. För företagen ökar ocksåproblemen. En del av dem har fidigare röstatsocialdemokratiskt. Flera av dem berättade aff de skulle kunna anställa folk.Det finns jobb, sade de, men vi vågar infe fa ansvar för anställda i dessatider med alla dessa lagar och regler och med all denna byråkrafi och allakostnader, Def är ju knappt så jag klarar mig och min familj på aft varaensamföretagare, sade en av dem. Vad skall ni nu göra med dessa ytterligare skaffemiljardersom ni skall fa från det redan skatfetröfta svenska folket? 1,75 miljarderskall användas för atf ytterligare lappa på det arbetsmarknadspolifiskalapptäcket. 7 protokoll 1984/85:15-16 offenfliga sektorn som skall expandera. Vi har världensstörsta offentliga sektor. Med öppna ögon tänker ni ytterligare öka den. Behövsdet verkligen flera Folkets hus och ishallar i landet? Def kanske det gör, ochrättare sagt är frågan; Har vi råd? Ni expedierar kongressbeslutet atf öka den offenfligasektorn, och det är högst olyckligt. Ni skapar faktiskt ytterligare fasta jobbi kommunerna. Förstår ni inte att det är nya riktiga jobb i den enskildasektorn som skall skapas? , gruppledare för den socialdemokratiskariksdagsgruppen, kommer snart upp i debatten. För nästan exakt -det skiljer bara pä fre dagar - stod som nyvald gruppledare italarstolen i det dåvarande vid . Hon sade bl. a. atfsysselsättningen, rätten fill arbete, har varit en viktig fråga i den nyligenavslutade valrörelsen. För oss socialdemokrater är rätten till ett arbete en avde viktigaste frågorna att klara av, sade . Hon citerade t.o.m.Ernst Wigforss för atf rikfigt rejält understryka frågans betydelse. Det har gått . Vi står här med facit i hand. Hur förklarar misslyckandet? När jag ställer den här centrala frågan till gruppledarenför den socialdemokratiska gruppen i kammaren, skall jag försöka vara likajust som var i den allmänpolitiska debatten 1982. Jag vill infepåstå, sade hon, atf hela misslyckandet beror på den borgerligaregeringspolitiken. Jag skall säga pä samma sätt; Misslyckandet berorinfe bara på den felaktiga socialdemokratiska regeringspolitiken. Men denstörsta delen av skulden får allt regeringen ta på sig, och def är detta jagtycker att skall förklara för kammaren. Mitt råd till är; Försök aft få regeringenaft lägga om polifiken. Pröva nya vägar! Se till aft det lönar sig atf arbeta, atf fa ansvar, attförbättra sin yrkesskicklighet! Jag och några moderata kolleger var pä iNorrtälje . gör just nu def nya socialdemokrafiska märket,som jag ser på en del kavajer här i kammaren. Man berättade aft bland deanställda måste man bl. a. ha några extra yrkesskickliga verktygsmakare. Ideras arbetsuppgifter var det inte bara fråga om att göra verktyg på tiondelarnär. Det gällde hundradelar. Måste man betala extra hög lön för aft locka till sigsådana arbetstagare? Självfallet, blev svaret. Hur går det ihop med den solidariska lönepolitiken?frågade vi ordförande. Hans svar var verkligen belysande förhur förnuftiga människor utanför det här huset ser pä tillvaron. Han sade heltenkelt att företaget står och faller med en skicklig yrkesarbetare. Det ärklart, sade han, aft hon eller han skall ha bättre betalt. ordförande sade inte uttryckligen aft detskall löna sig att vara skicklig i sitt jobb och aft ta ansvar. Men han menadedet. Nej, LillyHansson och övriga socialdemokrater i kammaren, det gäller att minskabudgetunderskottet, det gäller atf minska behovet av lån, det gäller Nr 15 aft minskaräntekostnaderna, def gäller att sänka skattetrycket, att avregleraproduktionen och atf föra över verksamheter från den offentliga sektorn tillden enskilda. Det gäller aft avveckla löntagarfonderna. Def är allt detta ochen återhållsam lönebildning- löner som produktiviteten tillåter - som skallskapa nya jobb och trygga jobb och, infe minst, valfrihet när def gäller attvälja jobb och, allra sist men också viktigt, spännande framtidsmöjligheter förde unga i , AnL 37ARNE (): I socialdemokratins gick def iseptember månad 140 000 människor arbetslösa, och drygt 160 000 personer varföremål för arbetsmarknadsåtgärder av olika slag. Till detta kommer 28 000personer på rekryferingsplafser. Dessa siffror bekräftar atf socialdemokraternainte har lyckats så där speciellt väl atf klara sysselsättningen trotskonjunkturuppgången. Jag tar infe fill starkare uttryck och avhåller mig frånsådana formuleringar som socialdemokraterna använde i oppositionsställning. Somni säkerUgen minns, ärade kammarledamöter, påstod de då att den dåvarandemittenregeringen medvetet förde en politik som innebar atf 30 000-40 000människor gick onödigt arbetslösa. Så var det naturligtvis inte. Tvingas vi aff gå in i en lågkonjunktur med storarbetslöshet och många människor i arbetsmarknadspolifiska åtgärder, innebärdetta att våra möjligheter att på eft något så när acceptabelt sätt klarasysselsättningen under en lågkonjunktur minskar. Det finns alltså sfor risk förväxande problem, som kommer atf leda fill ökad arbetslöshet. Socialdemokraterna talar ofta om att är på rättväg. Ett av inslagen är aff man skulle ha återgått fill arbetslinjen och lämnatkontanflinjen. Stämmer dessa uttalanden med verkligheten? Under /83 gick 25,av dearbetsmarknadspolifiska medlen till arbetslöshetsersättning, medan motsvarandesiffra för /84 var , Def innebär alltså att en aUtstörre del av de arbetsmarknadspolifiska resurserna används för utbetalningfill människor som av olika orsaker blivit arbetslösa. Verkligheten ärnågonting annat än vad som förkunnas av socialdemokraterna. För aft åstadkomma posifivaeffekter på produkfion och sysselsättning är det nödvändigt med en förändringav den ekonomiska politiken, Polifiken mäste utformas sä, aft man i ökadutsträckning slår vakt om de enskilda människornas initiativförmåga, möjlighetatf ta ansvar och frihet aff göra egna val. En sådan grundsyn kräver en välfungerande marknadsekonomi, som fill sin karaktär måste vara decentralistisktinriktad. Det finns inget utrymme för kollektiva löntagarfonder i en sådanekonomi, I en socialt anpassad marknadsekonomi är def nödvändigtmed en ökad satsning på de mindre och medelstora företagen, är över 350000 personer sysselsatta i industriföretag med mindre än 10 anställda. Underförra föreslog åtgärder som innebar förbättringar för de mindre och medelstora företagens möjligheter att utvecklaspositivt. Vi föreslog bl, a, slopande av beskattningen av i företagen arbetandekapital, sänkning av sjukförsäkringsavgiften när defgäller företag med upp till 15 anställda. Vi är övertygade om att dennödvändiga sysselsättningsökningen inom industrin kan komma i just denna typ avföretag. För att kunna klara sysselsättningen i olika delar avlandet krävs en akfiv regionalpolitik. Vi ställer oss infe bakom en ökadflyttlasspolitik, för den löser inga problem. Vi mäste utformaregionalpolitiken på så sätt aft de sämst ställda regionerna får det bästastödet. Därför måste arbetsgivaravgifterna differentieras till förmån förinlandskommunerna i skogslänen. Vi måste ställa ytterligare medel tillförfogande för utvecklingsfonder, ökat glesbygdsstöd och de s.k. länsanslagen.Överföringen av ytterligare medel från def arbetsmarknadspolitiska anslagettill länsanslagen för fasta jobb måste fortsätta. Förra beslut omytterligare 100 milj. kr. till länsanslaget var en framgång för den linje vihar hävdat och kommer att hävda. Den framtida regionalpolifiken måste utformasi linje med de förslag som ledamot i den regionalpolitiska utredningenhar framfört i en särskild reservation. En sådan regionalpolitik skaparförutsättningar för en bättre regional balans och därmed ökad sysselsättning iolika delar av landet. Ungdomarnas situafion på arbetsmarknaden är besvärande.Tillkomsten av ungdomslagen var ett steg i rätt riktning. Det gäller nu atfförbättra och förändra innehållet i lagen. Enligt måste vi fullt utöppna möjligheten att placera ungdomar ocksä i den privata sektorn. Arbefsfidenmåste bli normalarbetstid och skall kunna förenas med lämplig utbildning.Ersättningen bör ligga på en lägre nivä, och det är också naturligt att denprivata arbetsgivaren betalar exempelvis . per dag jämte sociala kostnaderpå totallönen. Defta skall då jämföras med det som gäller för 16-17-åringar iungdomsplats. Här betalar, som bekant, arbetsgivaren . per dag plussociala kostnader på . Jag är av den bestämda uppfattningen attungdomslagen har kommit för atf stanna, och jag utgår från att regeringen isamband med budgetpropositionen återkommer med konkreta förslag till ändringari den nu gällande ungdomslagen. Vi från kommer att följa upp våratidigare ställningstaganden när det gäller ungdomslagens utformning ochinnehåll. Regeringens förslag i går om ytterligareinsatser för atf bekämpa arbetslösheten kommer vi i vanlig ordning att noggrantgranska. Situationen på arbetsmarknaden är sådan aft vi är beredda atf medverkatill insatser som kan förbättra läget för de arbetslösa, infe minst för delångtidsarbetslösa. vill jag betona nödvändigheten av atf politikenutformas på eft sådant sätt att nya, fasta jobb kan skapas i ökad utsträckning. Arbetsmarknadspolitiken är och förblir ett komplement tillden ekonomiska politiken. har en annan uppfattning om inriktningen avden ekonomiska polifiken än vad socialdemokraterna har. Vår bestämda uppfattningär atf politik skapar de bästa förutsättningarna för arbete åt alla. AnL 38INGEMAR (): Åter och åter upprepar regeringen och andrasocialdemokrater atf full sysselsättning är det viktigaste målet. Och åter ochåter upprepas att arbetslösheten inte låter sig påverkas av bara ord. Aldrignågonsin i modern tid har det varit så hög arbetslöshet i som under dennuvarande socialdemokratiska regeringens tid. ligger den strax över 3 %.Den har legat . säger i dagens tidningar att 4 %arbetslöshet vore en katastrof för vårt land. Ja, arbetslöshet har vi haftunder den socialdemokrafiska regeringens tid. Med egna ordhar alltså den socialdemokratiska regeringen inneburit en katastrof för vårtland när def gäller kampen mot arbetslösheten. hörde man en meruppriktig betygsättning. Medan socialdemokraterna var i opposifion ansåg man att enarbetslöshet på var en oacceptabel nivå. Det tyckte också jag då, och dettycker jag fortfarande. Men regeringen har uppenbarligen avtrubbats i sin iveraft få ner arbetslösheten. gär den ena månaden efter den andra medarbetslöshet över denna nivä, och fler och fler är arbetslösa allt längre. Betyder då inte paketet frän i går atf man nu sätter inkraffåtgärder mot arbetslösheten? Låt oss se vad def egentligen betyder. Manhöjer skatter av olika slag med över 4 miljarder och lägger ut 1,75 miljarderav detta för arbetslöshetsbekämpning. Skattehöjningar betyder att pengarna imänniskors plånböcker räcker till mindre. Dä sjunker efterfrågan, och dåminskar behovet av aft utföra tjänster och producera varor. Då minskar ocksåefterfrågan på arbetskraft, varpå arbetslösheten ökar. Det blir effekten avregeringens paket från i går. Resultatet blir alltså med all sannolikhet attarbetslösheten stiger som följd av paketet och att de insatta åtgärderna föratf bekämpa arbetslösheten infe räcker till ens för atf kompensera dennaförsämring. Om nu regeringens bedömning är atf efterfrågan i ekonominär för stor, varför då höja skatterna? Varför inte försöka få ned utgifterna istället? Ökade skatter betyder, som sä många har lett i bevis, mindre stimulanstill företagande, ökade pålagor oeh färre initiativ. De ger inte säkert mer pengartill staten. Basen för de olika skatterna sjunker. Men def mest förvånande är atf skatten måste höjas för atfman skall få pengar till just arbefslöshetsbekämpningen. Varför kan man infeanvända de skatter som redan fas in för atf bekämpa arbetslösheten? Varförmåste alltid defta ändamål komma sist? När man fördelar pengar som man har till sift förfogandebör man börja med det viktigaste. Om man menar aft kampen mot arbetslösheten ärviktigast, varför börjar man då inte med aft disponera pengar för just detändamålet? Regeringen gör tvärtom. Den använder först pengarna till allt annat.Sedan upptäcker den aft pengarna inte räcker till för det regeringen anserviktigast - dvs. kampen mot arbetslösheten - och sä måste man höja skatterna.Med all kraft bekämpar vi arbetslösheten, sade statsministern här tidigare. Vikan bara konstatera att den kraften uppenbarligen inte räcker tiU. får nu ändå eft antal myndigheterbesked om atf en del åtgärder skall vidtas för atf rädda sysselsättningen ivinter. Det är sent det, . Den dåvarande socialdemokrafiskaopposifionen brukade hårt krifisera när stimulanspaket kom så sent som ioktober månad. tillämpar socialdemokraterna själva den metoden. Det är inte heller särskilt kraftfulla insatser somregeringen gör, med hänsyn fill arbetslöshetsnivån. Det kanske allra mestförvånande är atf regeringen låter en tredjedel av paketet ligga i reserv förkommande dagar. Det är infe säkert att 500 miljoner behövs, menar regeringen.Vad innebär def?