prot · G809158 · 1984-12-31 00:00:00 — Samhällsekonominkommer att kollapsa i försöken ätt åtgärda uppkomna miljöskador, orsakade avbl, a, en centraliserad och koncentra-tionsinriktad energipolitik. Utvecklingenhar visat att det är en myt att ekonomisk utveckling fömtsätter ökadenergianvändning. Det är tvärtom så att en långsiktigt stabil ekonomiskutveckHng och en ökande välfärd i vid mening förutsätter en kontinueriigtminskad energitillförsel under överskådlig fid. Vid en ökad energianvändninjgkommer det att krävas investeringar i allt dyrare energi- produktion, med ett allthögre pris på energi som följd. Det är därför av såväl ekonomiska sommiljömässiga skäl nödvändigt att energipolitiken på lång och kort sikt inriktaspå atf ge fömtsättningar för en låg total energianvändning. En sådan politikskapar i sin tur förutsättningar för en balanserad prisutveckling för energioch främjar därmed en positiv ekonomisk utveckling. Vi måste kort sagt brukabättre i stället för mer. Jag skall med ett parexempel försöka illustrera vad jag menar med detta. Byggforskningsrådetvisade i sin utredning Energi 85 att om vi kompletterar alla tvåglasfönster -det finns tvåglasfönster i våra lokaler och bostäder -med en tredje mta, kan vi spara 7 miljarder kWh, Det finns en enkel teknik attgöra detta , och kostnaden behöver inte bH mer än 2-3 miljarder. Jämför videtta sätt atf bruka bättre med kostnaden för aft producera motsvarande energii , kan vi konstatera att kostade att byggaoch att driftskostnaden är 600 milj, kr, i dagens penningvärde. Omkonsumenterna skall köpa energin från innebär det en årlig kostnadpå i storleksordningen . Om vi väljer modellen "brukabättre", i def här fallet isolering av fönster, blir årskostnaden cirka enhalv miljard. Det innebär miljömässiga vinster, men framför allt en ekonomiskvinst för konsumenterna - de får över. När man ser tillkonsumenternas intresse gäller det alltså att bruka bättre i stället för mer. Vikan ta en liknande parallell. Vi använder trots allt ganska mycket ved i villoroch enskilda fastigheter. Dagens eldningsteknik är dock inte den bästa vikänner. Det går aft med bättre pannor, framför allt dem som har en eldstad somär okyld »ch byggd av keramiskt material, elda vid en jämn och hög temperaturoch därmed få en miljövänlig, nästan rökfri förbränning med mycket högverkningsgrad. Med denna teknik konsekvent tillämpad skulle vi kunna användaden ved vi förbrukar dubbelt så bra och antingen värma dubbelt så mångalägenheter eller också använda det överblivna materialet till något annat. Förkonsumenten - villaägare och liknande - innebär detta att det blir mindre vedatt hugga, men man får framför allt en bättre användning av den viktiga resurssom vår skog utgör. Ser vi kostnadsmässigt på detta, innebär def en ökadinvestering för konsumenten, men jämfört med en investering i ny, storskaligenergiproduktion, som är det mest vanliga, är detta en mycket lönsam affär förkonsumenten. Det gäller aHtså att bmka veden bättre i stället för mer. Dåvinner vi både miljömässiga och ekonomiska fördelar, Per-RichardMolén målade här upp en skräckbHd, Bl, a, skulle kol behövasför att ersätta kärnkraften. Det var, precis som energiministern sade, en ganskaokunnig bild som målades upp. Vihar, bl, a, i det betänkande som vi nu behandlar, klart redovisat alternativen.På sikt skall vi ha en del vindkraft som kompletterar, en något ökadkraftvärmeprodukfion osv. Det är fråga om att ersätta av kärnkraftensproduktion med alternativ elproduktion. Resten kan vi - som jag här harredovisat med de två exemplen - ersätta genom ett bättre bmkande av redan befintligenergi, ett bättre hushållande i våra bostäder osv. Omvi , när en förnyelse skall ske, skapar fri konkurrens mellan nyelproduktion och alternativ värmeproduktion - vi använder ändå en tredjedel avelproduktionen för uppvärmning - kommer den alternativa värmeproduktionen attpå ekonomiska gmnder slå ut ny elproduktion. Därmed får vi, på marknadsmässiggmnd, det bästa energisystemet för konsumentema. Detintresse som här driver är tveklöst inte konsumenternas, utan destyrs av ett monopolistiskt tänkande som gynnar en liten gruppkraftproducenter. Resonemangetom att vi har behov av stora mängder energi och att det krävs kraftigaransoneringar för att klara en minskad elanvändning är »felaktigt och okunnigt.Det finns mycket billigare alternativ för att värma våra bostäder och lokaler.Jag utesluter ändå inte att vi kommer att ha en ganska betydande del elvärmekvar även när vi är nere i den av oss angivna förbrukningen på elström.Vi kommer nämligen att lära oss att än bättre isolera och värmeåtervinna i vårabostäder och att använda mer värmépumpsteknik. En hel del kan vi därför ha kvarinom ramen för . Detär de ekonomiska lagama och omtanken om miljön som styr till just detenergisystem som så energiskt förespråkar. Det är endast i den månmonopolintressena får ta över och påverka såväl regeringsmakt som>ikonsumenter som vi får ett annat system. Det är vi som står för realismen.Det är , och i viss utsträckning socialdemokraterna, som hänger sigåt önsketänkande, styrt från maktsfären på energisidan. Dethar här talats mycket vackert om att man skall prioriteraenergihushållning. Det talet uppskattar jag. Men när jag börjar studera hur manhandlar bHr jag beklämd. Detär anmärkningsvärt att en majoritet bestående av socialdemokrater ochmoderater, utan minsta tvekan, beviljar ett stöd till kärnkraften undernästkommande år på över en miljard. Nära 700 miljoner betalas för på intet sättbevisade merkostnader. Tvärtom har , som i huvudsak skall få dennaersättning, tagits i drift vid just den tidpunkt som kraftbolagen själva, isitt yttrande till 1978, bedömde som den mest lämpliga. Samtidigtfrämjas elkonsumtionen, delvis på biobränslenas bekostnad genom skattelättnaderpå 300-400 milj. kr. som socialdemokraterna och har gottom skattepengar för att främja elproduktionen, säger de blankt nej till ettlitet stimulansbidrag för att driva fram t, ex, den här kompletteringen av våratvåglasfönster med en tredje ruta, trots aft detta skulle ge en energibesparingmotsvarande ett helt kärnkraftverk eller 7 miljarder kWh, De har inte ens såmycket som 2 milj, kr, över för upprustning av elnätet i glesbygd, trots attockså det är en viktig hushållnings- fråga. Det har också talats omSecure för , Om vi utgår från dagssituationen iStockholm kan kort och gott konstateras att Secures tid är förbi på alla plan.Det finns ingen realism i påståenden om användning därav. Därför ägnar jag intemer tid åt den saken. Jagkan inte underlåta att uttrycka min förvåning över aft personer, som i andrasammanhang berömmer sig av att vara ekonomer, så blint stirrar på hur många TWhman kan producera i stället för att titta på hur man använder och vilken nyttaman får av dessa TWh, Den företagare som sköter sitt företag så som mångastorföretagare vill att staten skall sköta energipolitiken skulle snart gå överstyr. Vi har också i andra sammanhang väckt förslag på det energipolitiskaområdet som skulle gynna landets ekonomi, t, ex, förslaget att producerainhemsk drivmedelsetanol. Det har motarbetats av energiindustrin. Det ansesuppenbarligen vara god ekonomi för vissa mäktiga intressen att försämra landetsekonomi genom atf i stället importera olja och släppa ut luftföroreningar, sompå sikt kommer atf kosta samhället stora summor. Ettpar argument i debatten om efanolproduktion skall jag ta upp till analys. Låtmig först peka på aft det kanske viktigaste när det gäller efanolproduktion ursvensk spannmål är att vi får stor tillgång på foderprotein. Vikoncentrerar spannmålets protein i ett proteinfoder, och detta proteinfoder haravgörande betydelse för att vi skall kunna upprätthålla mjölkproduktionen, somär mycket viktig för vår försörjning i krig och vid avspärrning. Dennaförsörjningstrygghet, som är en viktig bit i denna argumentering, har i stortsett kommit bort i debatten. Dethar vidare sagts att def är så svårt att blanda etanol i bensin därför att denär vattenlösande. Låt oss då bara konstatera att kostnaden för att blandaetanol, som vi föreslår, i depå och rensa ut bensinmackarnassystem så att det inte finns något vatten kvar - det är ju ingen nackdel förbiHsterna - enligt utredarna uppgår till ca per liter, köpersvenska bilister k-sprit för 100 milj, kr, . Den 50 milj, kr, lägrekostnaden för att blanda in etanolen plus fördelen av att få ett vattenfrittsystem innebär att bilisterna faktiskt gör en betydande vinst. De behöver juinte blanda in k-sprit när det redan finns etanol motsvarande k-sprit ibensinen. Vad som därför har framställts som en stor belastning är egentligenen tillgång för bilisterna. Bl,a, dessa argument har gjort att vi anser atf det finns underlag för attfatta ett principbeslut. Vi anser att den utredning som föreslås innebär enrisk för att frågan fördröjs så länge att alternativa investeringar för attproducera blyfri bensin görs. Därmed har vi plockat bort en del av etanolensfördelar, Etanolen ger en oktanhöj ande effekt, som underlättar övergång tillbly fri bensin. Påsamma sätt som kärnkraffsindusfrin tillåts oljeindustrin i betydande hänseendenstyra energipolitiken för att nå sina egna syften. Jag tycker att man frånmajoriteten här i borde inse att kärnkraftsindustrins försök atträdda sin ekonomi, resp, oljebolagens försök att slå vakt om sin marknad, intebehöver vara Hktydiga med god ekonomi för landet, I vår partimotion harskiljeHnjerna beskrivits mellan en framsynt, på ett decentraHseraf synsättbyggd, energipolifik och en koncentrationsinriktad och miljöstörandeenergipolitik. Jag kommer här att ta upp ytterHgare några konkreta förslag närdet gäller vår energipolitik. Jag måste ägna Htet tid åtvindkraften. Detfinns anledning att rikta berömmande ord till energiministern för denutformning som energipropositionen har fått avseende vindkraften. Propositionenkan knappast tolkas på annat sätt än att regeringen vill satsa på att utvecklavindkraften. Manblir dock minst sagt förbryllad när man följer regeringens handlande i dennafråga. Regeringen tycks ha något slags omvänd kärnkraftsstrategi. Kärnkraftenskulle ju till varje pris först utvecklas för att sedan avvecklas. Förvindkraften tycks gälla att den först skall avvecklas och sedan utvecklas. Påannat sätt går det knappast atf tolka alla de försummelser som regeringen kanlastas för avseende bibehållande och utveckling av de satsningar som hittillshar gjorts på vindkraftens område. Visstär def beklämmande att lägger ner sin framgångsrikautvecklingsverksamhet, Def är än mer beklagligt att en exportaffär imiljardklassen avseende vindkraftverk till inte blev av bara för attregeringen infe ville medverka till rimliga exportgarantier. Mycket allvarligtär det att den första stora svensktillverkade vindkraftsro-torn skall skrotasför att def fattas 4 miljoner i ett projekt som med största sannolikhet skullefört svensk vindkraft ett betydande steg framåt. DennahandHngsförlamning och ryckighet som präglat regeringens handlande ivindkraftsfrågan medför en uppenbar risk för aft def vackra talet ipropositionen om och för vindkraft bara blir ett munväder som mycket litet gagnaren seriös vindkraffssafsning. Detgår inte att frigöra sig från tanken att kraftbolagens negativa inställningtill vindkraften har ett betydande inflytande i . Självfallethar kraftbolagen både rätt och skyldighet att framföra sina synpunkter ochåsikter. De bör dock inte okritiskt godtas. i en PMskriver atf vindkraften kommer att medföra miljöproblem av aldrig tidigareskådat slag, är det i och för sig korrekt - inte beroende på att vindkraftenskulle medföra särskilt allvarliga miljöproblem, men väl på grund av att viinte tidigare haft omfattande vindkraft och därför inte haft någon som helstmöjlighet aft "skåda" de miljöproblem som trots allt även den mycketmiljövänliga vindkraften har. Likatomt och innehållslöst är ekonomiska argument motvindkraften. När den med en viss kalkylmodell visar att vindkraften vid enutbyggnad av en produktionskapacitet på skulle ge enackumulerad förlust på , bör man notera att sammakalkylmodell tillämpad på skulle ge ett underskott på ca 80miljarder . anses av kraftbolagen vara ettguldägg, och då måste vindkraften vara något av en diamant. Ännumer motsägelsefulla bHr argumenten, när man konstaterar atf representanter frånkraftföretagen suttit med och tagit fram material som klart visar atf vindkraftär bättre än kolkondens. Det är kraftbolagens mest kunniga påvindkraft som står för den uppfattningen. Vi i instämmer i väsentliga delar ivad som står i propositionen om utvecklingen av vindkraften. Vi anser detnödvändigt att nu satsa de resurser som krävs för en kontinuerlig utveckHng avvindkraften. På det sättet sparar vi totalt betydande summor. Tyvärr är det pågrund av regeringens allvarliga försummelse inte möjligt att rädda vadsom redan har lagts ned, men skadan kan möjligen begränsas om den majoritet förvindkraft som finns i tar steget fullt ut och röstar förcenterns reservation 56, Då deklarerar klart att vindkraften skal!utvecklas utan att först avvecklas. Detta är ett besked som jag tror är heltnödvändigt om de satsningar som energiministern talar om atf industri ochkraftföretag skall göra skall komma till stånd. vill jag gärna ha sagt att hans litetskrämmande bild med 1 500 vindkraftverk - som i realiteten kanske blir 700, omutvecklingen går som vi tror - ändå är småtfigheter jämfört med de tiotusentalsstora kraffledningsstolpar och gator som den övriga eldistributionen kräver, efterlyste en marknad för vindkraft. Att deninte finns beror i stort sett på att vi har överinvesferat i kärnkraft.Men i alla framtidsprojekt måste man lägga in förtida investeringar, och det ärmycket rimligt att göra det också i detta fall, och det borde kraftbolagen varaväl medvetna om. Jag hoppas att de överläggningar som energiministern harpåbörjat med kraftbolagen leder till inte bara nya studier utan också konkretaresultat. När det gäller inhemska bränslen har gång på gångbetonat att vi måste satsa på dessa. Det gör vi därför att de ingår i naturenseget energikretslopp. Jag har också tidigare redovisat hur vi kan bruka dennatillgång bättre. Jag kan ta ett annat exempel: Kondenserande rökgasreningger förbättrad miljö, och dessutom ökar det verkningsgraden, i varje fall närman eldar med fuktig flis, , Det innebär att vi kan utnyttja denfillgång som vår skog är bättre, skönmålade den socialdemokratiska politikenoch sade att . det var först när det blev en socialdemokratisk regering som vifick den politik som gynnade inhemska bränslen. Det mest betecknande för den socialdemokratiska politikenär ryckigheten. talade man om 20 störa koleldade anläggningar ochstimulerade kommunerna att satsa på detta. Man prioriterade torven, införde nyatillståndsbestämmelser när det gäller biobränsle, vilket tog bort lusten attsatsa på dem. Man var klart negativ till biobränslen. var tidpunkteninne för att vara mer försiktig med kolpolitiken. Man plockade bort momsen påinhemska bränslen, och då fick också eldningsanläggningar för biobränslenbidrag ~ tidigare var det enbart torv som fick bidrag, , År 1984har kännetecknats av att man har talat mycket om att elen inte får förhindraatt inhemska bränslen används. Men det har bara stannat vid tal. Den enkät sombl, a, Swedbio har gjort visar ganska tydligt att det är betydande kvantiteterinhemska bränslen som inte kommer till användning på grund av att vadsocialdemokraterna och speciellt deras energiminister så många gångerdeklarerat inte har överförts till handling. Ryckigheteni den socialdemokratiska politiken har försvårat och försenat och i hög grad t.o. m. förhindrat den positiva uppbyggnad av en marknad för biobränslen vilkenär så angelägen på både kort och lång sikt. Energiministernondgör sig över att vill ha 100 milj. kr. Hon anklagar oss för att vi inte värnar om miljön. Detmåste finnas någon logik i resonemanget! Centernspolitik innebär en betydligt lägre kolsatsning. Vi förutsätter självfallet attde pengar som är avsatta för kolmiljöfonden kommer dit. Vi behöver alltså intemed vår satsning ge en massa pengar till att utveckla koleldningsanläggningarmed rökgasrening osv. Därför skulle vi med denna mindre summa pengar ändå - omvår politik finge genomföras fullt ut - få en bättre miljö än medenergiministerns 100 milj. kr. Jagvill bara säga några få ord om solenergin. Det har skett en mycket snabb ochpositiv utveckling under de senaste två tre åren. Låt mig bara konstatera attsolfångarnas pris har halverats och deras kapacitetfördubblats. Var och en förstår atf solenergin därmed börjar komma upp i sitträtta konkurrensläge. Om vi ser framåt, är det mycket viktigt att denutveckling som pågår får fortsätta. Detta kan, liksom värmepumpar på någraår blev det, bli en mycket intressant exportprodukt, HugoBergdahl trodde inte på solenergin och ville mönstra ut den ur systemet. Jagvill bara hoppas att följer utvecklingen bättre, så att han intebehöyer göra sådana totala klavertramp, NicGrönvall brist på perspektiv. Han ondgör sig över att vi under en generationvill stå kvar vid ett beslut som folket har uttalat sig för. Samtidigtifrågasätter han inte om vi har rätt att för atf tillgodose ett mycketkortsikfigt energibehov kräva av våra barnbarns barn atf de skall vaktaavfallet från våra kärnkraftverk, om vi har rätt att kräva denna kapacitet avdem och kräva att de står ut med de risker det innebär. Jag tycker aft detfinns anledning att även fundera över dessa besluts effekter, som innehållerandra perspekfiv än detta att vi anser att vi måste harätt att genomdriva folkviljan. Energiministernsäger att det bara är av säkerhetsskäl som kan stoppas. Det finnsingen lag som kan göra detta. Drar man ut konsekvensen av detta, innebär detatt talet 2010 bara är tomt prat, Def är alldeles självklartatt lagar och regler måste fill som gör att vi kan få en ordnad aweckling. Detär inte alldeles uteslutet aft någon kärnreaktor ur säkerhetssynpunkt faktisktskulle kunna gå - även om flertalet säkerligen kommeratt avvecklas av säkerhetsskäl. Jagvill sedan poängtera - och då vänder jag mig också fill - att avde i och för sig enkla men sunda beräkningar som vi har gjort när det gällerRinghals 2 kan man, det menar vi med bestämdhet, ufläsa aft vi får ut mera värmeför pengarna än man kan producera med , om de 1,2 miljarderna användspå rätt sätt för satsningar på konvertering från olja till Att satsa denhär påsen med pengar - 1,2 miljarder - på ett utvecklingsalternativ i ställetför ett awecklingsalternativ tycker vi är det bästa. Det stod klart ifolkomröstningen att awecklingen skulle ske i den takt som var möjlig medhänsyn tagen till behovet av elenergi! Eftersom det i det här fallet är enbartvärme som kan användas tiH att producera, är tidpunkten mycketaktuell. Tillsist vill jag - innan jag yrkar bifall till några få reservationer - säga någotom tidpunkten för äwecklingens början, Energiministem beskrev en förhandlingsomgångi slutskedet av arbetet med EK 81, Energiministern hävdade att det var några icentertoppen som förhindrade att göra upp. Detta är, såvitt jagvet, totalt felaktigt. Det fanns ett förslag som det rådde enighet om inomcentertoppen. Detta lades fram, men förkastades av någon eller några i densocialdemokratiska ledningen. Det är ju ett sätt att försöka vältra över enskuld på motparten, som är alldeles oskyldig. Närdet gäller förstudien rörande vissa skyddade älvar vill jag yrka bifall tillreservation 45, konstaterar jag att tidigare hade socialdemokraternautbyggnad av en av de fyra stora orörda älvarna som ett alternativ, för att manirite skulle behöva röra de många små älvarna. vill man ha alla dörraröppna. Därutövervill jag yrka bifall till reservationerna 8, 56 om vindkraften, 92 om inhemskabränslen, 95 om alternativa drivmedel, 101 om anslag tiH energiforskningen -varvid jag också vill poängtera vikten av att vi verkligen får de högreanslagen. Få pengar är så välplacerade när det gäller en bättre ekonomi iframtiden som väl använda forskningspengar på energisidan. När det gäller stödtill energiinvesteringar vill jag yrka bifall till reservation 106, Allt detta gäller alltsånäringsutskottets betänkande 30, Ifråga om betänkande 27, som avser ny lagstiftning om torv, vill jag barakonstatera att vi har funnit förslaget vara så bristfälligt att det ärpraktiskt att det omarbetas så att vi får ett nytt förslag. Med anledning häravyrkar jag bifall till reservation 1, Jag yrkar också bifall till reservation 4om allmänna rikflinjer. Närdet gäller alla övriga reservationer i dessa två betänkanden, som vi inte haryrkat bifall till, är vi självfallet lika angelägna om att dessa förslag skallkomma till stånd. Men för att spara kammarens tid - och eftersom vi bedömer attdet är omöjligt att få en majoritet för förslagen - avstår vi från att yrkabifall till dem. Men de är lika viktiga och väsentliga ändå. 41 ()replik: Jag tänker säga några ord igen om inhemska bränslen och anknytningentill kol. Detär riktigt, som säger, att kolanvändningen nu har räknats nerjämfört med vad som angavs i den borgerliga propositionen 1981, Det är ocksårikfigt att introduktionen av inhemska bränslen går fortare än man räknade medi den borgerliga propositionen 1981, Och det är bra, för då minskar vikolanvändningen i , Låt mig ta någraytterligare exempel när det gäller de inhemska bränslena. Det25-procentiga torvstödet, som jag talade om tidigare, har gjort att vi från 100MW 1984 kommer aft ha ungefär 1 000 MW panneffekt 1987, En utnyttjningstid på -för aft det skall vara enkelt att räkna - 5 000 fimmar gör att vi ökar från1/2TWh fill ungefär när def gäller energi från torv. Med det utvidgade stödet - avseende inhemska bränslen -kommer vi, med de anläggningar som är beslutade eller planerade, atf fåytterligare ungefär värme från skogsbränsle. Det är alltså en rättavsevärd takt i introduktionen av de inhemska bränslena. Eftersom har hänvisat till Svebioskall jag också göra det. Jag läser innantill vad Svebio säger: "Att utvecklingen varit mycket intensiv under deninledande delen av åttiotalet framgår tydligt av att, från aft i huvudsakomfatta enskild vedeldning samt förbränning av industriella restprodukter, nuockså rena skogsbränslen börjat utnyttjas av flertalet skogsindustrier samtockså i ett fyrtiotal fjärrvärmeverk i landet. Torvbrytning har vidare inlettsav ett trettiotal företag och förädlade bränslen tillverkas på tjugotaletproduktionsplatser. Någon offentlig statistik avseende volym och användning avbiobränslen finns inte, men åv fillgängliga uppgifter kan man framläsa atf denivåer som riksdagsbeslut uppsatte som delmål redan nåttsunder 1984," Takten är alltså avsevärd, och jag tror atf skaffa sig ett bättre underlag när han talar om introdukfionstakten förinhemska bränslen. Jag vill också säga några ord om , Jag påståratf det är fel, som det står i reservationen, att om de pengar man skallinvestera i skulle investeras i inhemska bränslen så skulle manproducera mer värme. Jag kan återkomma till det . 42IVAR () replik: Jag har inte påstått atfintroduktionen av inhemska bränslen går dåligt. Däremot har jag påstått, ochdef gör jag nu på nytt, atf introduktionen hade blivit mera jämn, om vi intehade haft den ryckiga socialdemokratiska polifiken. Vidare har jag påstått attbristen på åtgärder i vad gäller prioritering av inhemska bränslen, lika välframför el som framför kol, har inneburit aft vi har fått en radfelinvesteringar, Def har blivit dubbelinvesteringar, först investering i eloch sedan i inhemska bränslen. Den totala investeringen och den totala ekonominskulle ha blivit väsenfligt bättre, om man hade inriktat sig direkt på inhemskabränslen. Det är möjligt aft kan ge något exempel på då det hadevarit riktigt att gå vägen via el, men jag kan för min del peka på väldigtmånga exempel där det har blivit en felaktig ordning, beroende på attkortsiktiga överväganden har fått slå genom.