prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — Isin mofion 2996 föreslår vpk, Hksom fidigare år, att skall taställning till en bibliotekslag, en minilag som skall garantera fria boklån ochfasflägga bibliotekens "innersta syften"; en sorts ramlag som utandetaljreglering skall garantera tillgången på god och mångsidig litteratur ochfri information genom framväxten av nya informationsmedier. Utskottsmajoritetenavvisar den uppföljande reservationen 5 under hänvisning till beslutoch till atf utvecklingen ännu inte motiverar en sådan grundläggande förändringav ansvarsrelationen mellan stat och kommun. En sådan omfördelning avspelreglerna skulle bli meningslös, menar utskoftsmajoriteten, om inte statenvore beredd att också ta på sig ett väsentligt större ekonomiskt ansvar förfolkbiblioteken. Vpk anser sig ha de pengarna och föreslår ett rejälttillskott i form av 300 milj, kr,, en tiodubbling av nu utgående anslag. Ocksåförslaget om fri informationstjänst awisas av utskottet, men med en viss vånda.Utskottet har nämligen starka skrivningar beträffande båda väsendigheterna ivpk:s motion och i anslutning därtill fogade reservation. Redani propositionen uttalar departementschefen förhoppningar och en stark viljeyttringriktad mot kommunerna, i vilken han utgår från atf boklån även i fortsättningenskall vara fria. Också när det gäller den fria tillgången till ny elektroniskinformation har departementschefen en stark skrivning, Gmndläggande sådan böringå i folkbibliotekens service. På den punkten har utskottet gjort ettuttalande som jag själv tycker är så bra aft det bör läsas i kammaren: "Utskottetanser att den här lämnade redovisningen visar att det är orealistiskt attoreserverat uttala sig för en informationsrätt med ett så långtgående innehållsom föreslås i de aktuella motionerna. Utskottet vill emeHertid - med fullinsikt om den bristande precision som ligger i begreppet - uttala att medborgarna,liksom då det gäller rätten till avgiftsfria boklån, på folkbibhoteken bör kunna få avgiftsfri tillgång till grundläggande medborgarinformation inom ramen för de resurser som personal- och mediemässigt finns hos de enskilda biblioteken," Grundläggande sådan information bör alltså ingå i folkbib-Motekensservice. Utskottsmajoriteten följer i båda dessa fall propositionen med såstarka skrivningar i fråga om dessa båda krav - eller vädjanden - som man kangöra utan att skrivningarna övergår i rena beställningar. - höll jag på att säga -reserverar sig gentemot majoritetsskriv ningarna i dessa båda fall i reservationerna 4 och 6, Blandde nya stödformer och riktade bidrag som propositionen tar upp återfinnsförslaget om lokala utvecklingsbidrag, som reserverar sig mot,Hksom de gör mot förslaget att anslå 3 milj. kr, till arbetsplatsbibliotek.Även har genom sina delegater i utskottet reserverat sig mot hur dessaanslag skall användas. Båda dessa reservationer avvisar en utskoftsma-joritet.Så gör majoriteten också med reservafion 16, i vilken man anseratt stafligt kulturstöd kan användas lämpligare än fill verksamhetsutvecklingvid folkbiblioteken. Ireservation 37 vill ha förslag om särskilt stöd till biblioteken isvenska skolor utomlands, , som tidigare talade för dettaförslag, borde veta att vi har ett enkelt och brabidragssystem för skolor utomlands. Genom def systemet, som vilar på enutredning som klart avvisade tanken på specialdestinerade bidrag, tas ettsamlat grepp om frågorna. följde aHtså 1977 utredningen på dettaområde, och vi har ett enkelt, obyråkratiskt och bra system som fungerarväl. Därför awisar utskoffsmajoriteten reservation 37, Ireservation 38 vHl vpk att utskottet redan nu skall skriva en beställning om attresurser avsätts för en kraftig ökning av produktionen av videogram för döva.Utskottets majoritet awisar denna reservation med hänvisning till att det finnsskäl att förvänta en regeringsproposition före utgången av nästariksmöte. Utredningen om videogram för döva lade fram ettbetänkande. Remissbehandlingen av detta betänkande har avslutats, ochärendet bereds just nu i regeringen. THlsist några ord om älskvärda lilla motion om främjande avbygdemål och berättartradifion på sådant. Det skulle ha varit trevligt att medBjörn här i kammaren diskutera denna motion på min egen dialekt,göteborgskan, men dels börjar fiden bli knapp i slutet av sessionen, dels ärsäkert min egen en gång levande göteborgska numera aHtför deformerad genom alltlyssnande till och läsande av språket här i för att en sådan dialogskulle bli rikfigt meningsfull. Jag avstår alltså, och utskottsmajoritetenavvisar motionen, men infe utan en betydande förståelse för dess syfte ochinte utan att ange en rad möjligheter varigenom den av berättartradifionen kan främjas. Med det sagda yrkar jag bifall till hemställan i betänkandet, och jagkonstaterar att vi har en betydande utskottsmajoritet bakom alla de förslag somåterfinns i regeringens proposition. Jag yrkar naturligtvis också avslag påalla i betänkandet förekommande reservafioner. 6 ()replik: Både C-H, och har gett intryck av attboklån i alltid är gratis. Så är inte förhållandet. Allteftersombibliotekens verksamhet har utvecklats har man i våra folkbibliotek tvingatsatt avgiftsbelägga tjänster i en grad som jag tvivlar på att Lars-IngvarSörenson har en aning om. Jag kan ta några exempel. Dethar på särskHf eftertraktad litteratur införts s. k. korftidslån därtidsöverdragen är mycket dyrbara. Det rör sig då om tre- eller sjudagarslån.Varje dag kostar åtskilliga kronor vid för sen återlämning. Allmänt kan sägasatt folkbiblioteken har höjt de s. k. böterna, eller kostnaderna när böckerinte lämnas fillbaka . Folkbibliotekenhar infört avgifter när det gäller eftertraktad litteratur som man måstebeställa eller stå i kö för. Det innebär konkret atf jag inte kan gå in i ettbibHotek och direkt låna en bok. Det är också beställningsavgifter på böckersom måste skickas efter från huvudbibliotek eller länsbibliotek. Vi kan intebegära att biblioteken i våra småkommuner skall ha eft fullständigt lager. Därtillkommer att vi inte kan räkna med att, som här har antytts, uppkoppling avdataterminaler och användning av mikrochips skall vara gratis tjänster medhänvisning till demokratin - användning av mikrofilm i folkbiblioteken är redannu avgiffsbelagd. Vissa saker är livsnödvändiga. Dit hör kanske iförsta hand mat. Mat är inte gratis. Om man vill ha specieHa tjänster är det inteorimligt att, som vi säger, kommunerna själva får besluta om hur dessa skallutformas. Anf.7 () replik: kommenterade reservation 1, där klartuttalar att det statliga stödet i första hand bör gå till de inkomstsvagakommunerna, eftersom insatserna självfallet bäst behövs där. Jag vill ocksåsäga, vilket framhålHts tidigare, att vad som står i reservationen också är ettsvar på uttalanden i olika sammanhang, där man har försökt göra gällande attdet i vissa politiska partier är viljan som fattas, då biblioteksservicen inteär tillräckligt utbyggd, EnHgt min mening har ekonomin varit huvudorsaken,vilket också framgår, om man läser utredningarna grundligt. Vihar inte avstyrkt när det gäller stöd till arbetsplatsbibliotek, men vi anseratt det är onödigt att tiH denna verksamhet specialdestinera hela 3 milj, kr,av ett i sig självt ganska Htet anslag. Sedantill utskottefs redovisning om . I mitt förra inlägg berörde jagdetta projekt något. Häri redovisas många vägar som kan beträdas för att nå enbred allmänhet. Jag viH understryka att jag tror att det är farligt att såstarkt specialdestinera pengar atf det byggs upp barriärer, I stället bör detskapas gemenskap över alla yrkeskategorier och gränser ute i bostadsområdena. Sedanvill jag, herr talman, gärna säga att jag är tacksam för aft utskottet harskrivit så positivt om vårt krav på ökade insatser för i närdet gäller upplysning om samelitteraturen. Jag tycker att bör läsaden direkta bestäHning som jag hoppas ställer sig bakom. Det finnsverkligen anledning att poängtera detta. , herr talman, viH jag än en gångunderstryka att mycket bestämt framhåHer att utlåningen i kommunernasfolkbibliotek skall vara avgiftsfri. Anf, 8 () replik: lämnar ju vid sessionens slut. Han hargjort sig känd som en i kulturfrågor mycket insiktsfull person och som enperson med ett mycket starkt personligt engagemang. Jag har inte mycket attkommentera i hans anförande. Det fanns bara en I sinkritik av talade han plötsligt om vad som kunde hända i borgerligtstyrda kommuner. måste vara medveten om att man inte ialla frågor kan bunta ihop socialdemokraterna och vänsterpartietkommunisterna, finns betydande nyanser, inte minst i kulturfrågor. Närdet gäller avgiftsbeläggning på biblioteken finns det också skillnader meHan ,och . Jag tillät mig uttala den förhoppningen attledande moderata kulturpolitiker som och kommeratt aktivt verka i sitt parti för att man inte skall använda sig av frihetenatt avgiftsbelägga boklånen. Eftersom jag vet atf harkänsla för nyanser, viH jag vädja till honom att putsa bort den därskönhetsfläcken, Def krävs alltså aft de partier som har en bestämd uppfattninghärvidlag håller samman. Såvitt jag vet har såväl och somsocialdemokraterna - med undantag för någon framstående kommunalpolitiker i defsocialdemokratiska partiet - uttalat samma uppfattning: boklånen bör varaavgiftsfria. 9 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk) replik: tog upp frågan om avgiftsfriheten på folkbiblioteken.Jag tror inte att man kan anföra de böter som man får betala i de fall manförsummar att lämna tillbaka böckerna som ett argument. JagvHl för övrigt erinra eventueHa syndare om aft det just - i varje fall iStockholm - är helt fritt fram för att lämna tillbaka böcker, t, o, m, böckersom man har lyckats gömma undan . Det är kanske någon av kammarensledamöter som vill begagna sig av detta erbjudande. Attavgiftsbeläggning tillämpas kan ju infe heHer vara något argument för att manskall fortsätta på den vägen. Jag förstår inte argumentationpå den punkten. Vad det handlar om är ju själva principen om avgiftsfriaboklån. Denna fråga kommer att bli ännu vikfigare i framfiden i den mån somfolkbibliotekens informationsverksamhet utvecklas. Ingenav oss vet hur tendenserna kommer atf utvecklas under den s, k, dataåldern. Detenda vi med bestämdhet vet är att det kommer att bli allt svårare för en vanligmedborgare aft ta del av den information som finns i samhället. Informationenkommer i stor utsträckning aft vara lagrad i databaser. Och det är ett oerhörtvikfigt demokratiskt krav att alla medborgare skall ha tillgång till dessa ochkunna skaffa sig kunskap. På samma sätt som man nu kan gå in i ett bibHotek ochta fram en uppslagsbok eller annan bok ur en hyUa och skaffa sig kunskap skallalla medborgare utan särskHd kostnad kunna ta del av den kunskap som redan i i databaser och i ännu större utsträckning kommer atf finnas . Jagvill inte påstå att frågan om tillgången tHl denna informafion är okomplicerad.Men det är en fråga som måste lösas. Jag vidhåller aft det är ett viktigtdemokratiskt krav att frågan löses på ett sätt som skapar tillgänglighet föralla på det här området. Detär rikfigt att maten inte är gratis, den är t. o. m. väldigt dyr i -defär därför vpk har vunnit så starkt stöd hos den svenska allmänheten för sittgamla krav aft momsen skall bort på maten. Men, jag vill ändå hävda att Nr163 kulturen är livsnödvändig för människan och aft den i princip bör varagratis. Torsdaeen den Jag tror att detta är en viktig princip, oavsett vad maten kostar. 10 LARS-INGVARSÖRENSON (s) replik: Jag söker inte sak med de s. k. mitfenpartierna. Jag avslutade mitthuvudanförande med atf notera att det finns en betryggande majoritet iutskottet för förslagen i den proposition som ligger till grund för detbetänkande som vi nu diskuterar. Detta gör jag naturiigtvis med tillfredsställelse. Ändockfinns def en del frågetecken, , Man har rätt atf ha vilka åsikterman viH i den här kammaren. Men det hade varit snyggt om ni hade ställt erbakom kraven i propositionen på arbetsplatsbibHotek, Viser inte arbetsplatsbiblioteken bara som en åtgärd att försöka få fatt i läsaresom annars är svåråtkomliga, utan vi räknar med att arbetsplatsbibliotekenkommer att fylla en plats när det gäller bibliotekens service utepå arbetsplatserna. Det är ett nytt grepp, som vi hoppas skall inte bara kunnaintressera tillfälligt utan också bH en bestående verksamhet. Det har ju ocksåvisat sig att infe minst barnböcker lånas där som eljest aldrig skulle halånats. Och det kommer såvitt vi förstår aft kunna stimulera läsintresset hosden uppväxande ungdomsgenerationen och naturligtvis också medföra aft läsvanorkan utvecklas som tas med in i vuxengenerafionen. Viser inte så enkelt på arbetsplatsbiblioteken som att def bara är eft försök attjust nu fånga in nya läsare. Det är också eff försök atf upprätta en reguljärverksamhet, ett nytt inslag i biblioteksverksamheten. Inteheller med söker jag sak. Vi står varandra ganska nära i dessa frågor.Jag vet att ni i sak inte är emot arbetsplatsbiblioteken, även om niifrågasätter aft ett så stort bidrag som det nu föreslagna skall varaspecialdestinerat. Men vi tycker inte, , atf 3 milj, kr, egenfligen ärså förfärligt mycket pengar till en så här viktig sak. Sedanlitet kortfattat till : C-H, har redan tagit uppfrågan om böter för aft man inte återlämnar sina lånade böcker i rätt tid. Jaghar själv bHvit utsatt för sådana böter i min hemkommun -jag vet attde finns. Men jag säger som C-H, aff det är inget skäl för att denödvändigtvis måste finnas kvar. Det gläder mig aff höra att man tagit bort demi , IngridSundberg tog också upp en annan sak som jag tycker är viktig, nämligen rättentill fri information genom data. Det är alldeles riktigt att den frågan inte ärokomplicerad. Vi har fått eff kommittédirektiv på hela 19 sidor om enutredning av alla de komplikationer som finns på det här området, Iutskottsbetänkandet uttalar vi oss mycket kraftigt för denna rätt till friinformation. 11 () replik; tog upp frågan om böter. Det var bara en av de fåinkomstmöjHghefer för biblioteken som jag angav. bliralltmer vanlig och som inte har berörts av är beställningsavgif ter, Jagtror att def är mycket viktigt atf vi, när vi diskuterar biblioteken ochbibliotekens verksamhet, har klart för oss att biblioteken runt om i vårt landär tvingade att avgiftsbelägga viss informationsservice. Det är vad somförekommer. När jag lyssnade på ställde jag mig frågan: medveten om atf sådana här serviceåtgärder äravgiftsbelagda och att de måste vara def - inte minst därför att vårafolkbibliotek behöver ha en budget. En budget gör att man i någon mån kanbestämma vilka kostnader man kommer att drabbas av under det kommande året.Kostnaderna skulle bli oöverblickbara vid t, ex, fri tillgång till dataterminalernapå biblioteken. Sedansade beträffande arbetsplatsbiblioteken att def i förstahand gällde aft få tag på bokläsarna på arbetsplatserna, och så berättade hanom utlåningen av barnböcker där. Detta är en alldeles riktig kommentar. Det ären förvånansvärt stor del barnböcker - vi har trots allt redan nuarbetsplatsbibHotek - som lånas på arbetsplatsbiblioteken. Jag ser detta som ennackdel. Det är nämligen oerhört väsentligt att föräldrar och barn gemensamtbesöker kommunens bibliotek, väljer bland böckerna där och bläddrar i böcker.Vad som händer är att föräldrarna självfallet tycker att när barnböckerna ändåfinns på deras arbetsplatsbibHotek, så är det bekvämare aft låna dem där. Desmå barnen går därmed miste om den tidiga kontakt med bibHofeken som vi tyckerär värdefull. Detta är en parallellaktivitefsom kostar pengar och som icke berikar vare sig det totala läsandet eHerkommunernas sammanlagda biblioteksservice eller bibliotekstjänsten. Anf.12 () replik: Bara kort tiH , Viär, som jag sade tidigare, inte emot stöd till arbetsplatsbiblioteken, men vitycker att 3 milj, kr, är ganska mycket i förhållande till det totala anslaget,Def är då rimligare aft i vanlig ordning får göra deprioriteringar som rådet anser sig böra göra för att få ut mesta möjliga avpengarna. Jag vill än en gång framhålla att jag tycker det finns anledning attinvänta bedömningarna när det gäller stödet till kulturverksamheter ibostadsområdena framöver, innan vi slufligt fattar beslut om specialdesfineringav just de här pengarna. 13 LARS-INGVARSÖRENSON (s) replik: Jag är, , som jag sade förut, mycket väl medveten om atträtten till fri information genom ADB kan innebära komplikationer, I dekommittédirektiv som jag tidigare pekade på uttalas det mycket tydligt att detfrån flera utgångspunkter kan finnas invändningar att göra. Det är alltså inteså lätt att lösa dessa frågor. Det framhålls i direktiven att man verkligen kanfråga sig om det bör vara en uppgift för myndigheterna aft tillgodose önskemålom massuttag av t, ex, kommersieH karaktär. Det kan naturiigtvis också jagfråga mig, , Det kan bH olidligt för små kommuner att ge gratisservice åt kanske stora företag, som själva kan skaffa sig tillgång tillinformation. Dessutom är det naturiigtvis inte helt oproblematiskt ursekretessynpunkt, Ikommittédirektiven anges atf utredningskommittén på ett tillfredsställandesätt skall belysa en rad sådana frågor. Jag hoppas ändå att rätten tillgrundläggande information, som framhålls av utskottsmajoriteten, skall kvarståefter def att kommittén har lämnat fram sitt förslag och beslutat iärendet. Jaghar inget att erinra mot synsätt. Det är bra, , att ni ställter bakom huvuddelen av förslagen i propositionen. Jag noterar återigen medtillfredsställelse att det föreligger en betryggande majoritet för att föra dekulturfrågor det här gäller i hamn. 14 (): Alla medborgare skall ha fri tillgång till litteratur och information,sade någon tidigare i debatten, och det var förstås biblioteken som dååsyftades. Men människor skaffar sig i information om samhälletpå många andra sätt än genom aft gå till folkbiblioteket. Jag tänker framförallt på radio och TV liksom på dagstidningar. Och att se på TV är inte gratis.En majoritet i har höjt avgiften för TV-licensen, och ävenprenumerationspriset på tidningar har höjts kraftigt . Detär dock inte detta som vi nu skall diskutera, utan boken och litteraturen.Boken torde vara den viktigaste förmedlaren av kulturupplevelser för storagrupper av människor - alltsedan boken blev tillgänglig genom en ökadläskunnighet och distributionsformer som tog hänsyn både till var människor boroch till vad man har möjlighet och villighet att betala. Varje förening medsjälvaktning inom de etablerade folkrörelserna hade redan tidigt ett egetbibliotek. Betydelsen av en speciell affär där man kan köpa böcker, alltså enbokhandel, måste också nämnas i sammanhanget. har kvalitetsböckerdessutom kunnat köpas via olika bokklubbar och i välsorterade större affäreroch varuhus. flesta av landets kommuner finns en bokhandel. Det är dock avkommunerna som helt saknar bokhandel. En fjärdedel av kommunerna har endast ens. k. servicebokhandel, alltså en bokhandel med ett begränsat sortiment. Knappten femtedel av våra kommuner är så lyckligt lottade att de har mer än enfackbokhandlare. Gränsen för att få kallas för fullsortimentsbokhandel ellerfackbokhandel går vid 4 000 titlar, AHakommuner däremot har ett bibliotek. De svenska bokköpen har minskat på senaretid - med, som även sade i sitt inledningsanförande, hela 25 %under 1980-talet, Uflåningen vid folkbiblioteken har också minskat underslutet av och , En viss uppgång har sedan skettfrån 1983, En lokal bokhandel är en stor tillgång för en kommun. En fråga av oftaavgörande betydelse för bokhandelns överlevnad är om skolan köper sina böcker iden lokala bokhandeln eller genom centrala kommunala samköp.Som utskottet framhåller, är det infe säkert att kommunen ens på kort sikttjänar på centrala samköp, Def räcker inte med att bara titta på bokpriset,utan det gäHer också att beräkna kostnaden för administrationen avläromedelsinköpen. När bokhandeln får uppdraget att förse skolan med läromedelkommer skolan och kommunen att slippa många dyra arbetstimmar medbeställningar, distribution m, m. Detfinns de som hoppas på en ökad försäljning av böcker om fasta bokpriser återinförs. Utskottets majoritet tror inte på detta. Under hänvisning bl, a, tiH1982 års bokutredning framhålls aft fasta bokpriser skulle medföra en allmänthögre prisnivå för böcker och en försäljningsminskning. Det är därför klokt avutskottet att awisa en återgång till fasta bokpriser, Eftnytt fackbokhandelsavtal har träffats, som för bokhandlaren dels ger en rabattpå det första exemplaret av de titlar som ingår i abonnemanget, dels ettdistribufionsstöd för de böcker som får statHgt utgivningssföd. Ett problem isammanhanget som vi har tagit upp i vår motion 2998 gäller det förhållandet attlagerhållning av böcker - även av böcker som är betydelsefulla och är vad mankallar klassiker - nästan har upphört. Vi påpekar i ett särskilt yttrande attdetta visserligen är branschens ansvar i första hand men att staten också harett ansvar och med uppmärksamhet bör följa utvecklingen på området. Närdet gäller folkbiblioteken anser vi att ansvaret för dem helt och fullt vilarpå kommunerna, TillgängHg statistik visar också att kommunerna har tagit dettaansvar. Biblioteken är utan jämförelse den största och viktigaste verksamhetsgreneninom den kommunala kultursektorn, Def kan inte vara lämpligt atf staten genomett nytt bidrag väljer ut vissa kommuner, som får eft omfattande stöd för sinbibHoteksverksamhet . Vi moderater anser att det är varjekommuns sak aft avgöra inriktning och omfattning av sin verksamhet. Om enkommun inte anslår tillräckliga medel för sitt bibliotek skall staten inte gåin och lägga till mellanskillnaden. Med detta yrkar jag bifall till reservation13. Sammaskäl kan anföras mot införande av ett statligt stöd till verksamhetsutvecklingvid folkbibliotek. I propositionen sägs atf skall dela ut detta nyabidrag till bl. a. experimentbibliotek och nya former av kommunikafion mellanbiblioteken. Det kan inte vara nödvändigt med ett särskilt statsbidrag förverksamhetsutveckling. Det skall finnas ett moment av utvecklingsarbete i denhär typen av verksamhet, även utan ett specialdestinerat bidrag. Med denmotiveringen yrkar jag bifall till reservation 16. Jagvill , herr talman, i det här sammanhanget också peka på den ökadebetydelse som länsbiblioteken har för de lokala folkbiblioteken. Iproposifionen och utskottsbetänkandet nämns att dessa för kommunema skalltillhandahålla kompletterande medieförsörjning, rådgivning, information ochfortbildning samt olika specialtjänster. För dessa viktiga uppgifter kommerlänsbiblioteken att erhålla 35 nya grundbelopp nästa budgetår. Det är alltså enbetydande satsning som staten gör på länsbiblioteken just för att dessa skall kunnage en ökad service åt kommunerna och deras bibliotek. Anf.15 (): Jag skall i detta inlägg ta upp frågor som rör fasta bokpriser,utgivningsstöd, klassikerutgivningen i skolan, ett svenskt uppslagsverk,kulturtidskriftssföd och slutligen En bok för alla. Som helhet handlar mittinlägg i debatten alltså om olika former av litteraturstöd. Jag vill börja medatt yrka bifall till utskottets hemsfällan och avslag på reservationerna 3, 7,8, 9, 10, 11, 12, 17, 18, 19, 20, 21, 22 och 23. Jagskall först ta upp frågan om fasta bokpriser, som har debatterats under långtid och berörts ingående i utredningar. Detär intressant att notera att enligt förekommer infe i någotannat land helt fria bokpriser, som vi har i . Effekterna påbokmarknaden av fasta bokpriser har inte analyserats av bokuf redning,som ju bildar underlag för propositionen. Utvecklingen mot kortare lagerhållningstidersamt färre och större försäljningsställen är likartad också i länder med fastabokpriser. Situationen i är alltså av många anledningar svår attjämföra med situationen i andra länder, och det är inte alls givet att ettförbud mot priskonkurrens i åferförsäljariedet skulle ställa allt fill rätta. Detuppdrivna kostnadsläget inom bokbranschen kräver naturligtvis också ifortsättningen stor uppmärksamhet. Helt klart är aft införandet av ett sysfemmed fasta bokpriser skulle kräva bokbranschens aktiva medverkan.