prot · G80915 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:15 1 § Justerades protokollet för den 16innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1984/85:28 till socialutskottet /85:30 till lagutskottet1984/85:40 fill finansutskottet /85:44 fill skatteutskottet 3 § Allmänpolitisk debatt AnL 1 (): När jag talade här i sadejag atf det inte är lätt atf bli trodd, om man , med solengnistrande pä snötäcket, säger att gårdsplanen egentligen är skräpig. Men detsom döljs i snö kommer fram i tö. Tyvärr verkar det som aff jag blir sannspådd snabbare änjag trodde. Enligt och flera andra bedömare mörknar detvid horisonten. Orosmolnen hopar sig. förespås ökade obalanser.Exportökningen bromsas upp kraftigt, tillväxten avtar, bytesbalansproblemenökar på nytt, och den trendmässiga ökningen av arbetslösheten fortsätter. Detär stor risk atf vi når och passerar toppen påkonjunkturuppgången för den här gången. Def finns en del som är ljust i den ekonomiskautvecklingen def . Men vi har hela fiden varnat för atfförbättringen bara är tillfällig och bara berott på den internafionellakonjunkturuppgången kombinerad med devalveringarna 1981 och 1982. Regeringenhar - som vanligt - infe velat lyssna pä våra varningar. I stället har den försöktta åt sig äran av det positiva. Vi har talat för döva öron när vi sagt att vimåste utnyttja konjunkturuppgången för aft långsiktigt trygga en gynnsamutveckling. Konjunkturen mattas som regeringen inte tyckslyckas i sina ambitioner atf styra lönebildningen. Av allt aft döma ärdevalveringsfesten över för . Vi är på väg mot växande obalanser,även om det kan dröja några är innan de blir akuta. Och regeringen har denönskan aft snön till intet pris måtte smälta före . Det är intressant att se hur en avtalsrörelsehar skötts av en socialdemokratisk regering. I syfte att påverka avtalsparternahar regeringen gjort ett antal elefantinhopp och bär därigenom huvudansvaretför den utveckling vi har. Det började när regeringen sadeatt "vi är herrar i vårt eget hus" och att "det gick fortare änvi trodde aft komma i balans". Dessa uttalanden kommer att bli ryktbara -tro mig! Regeringen fortsatte sedan atf undergräva krismedvetandet, sommödosamt byggts upp , genom aft säga aft det nu fanns utrymme förreallöneökningar. Sedan lade regeringen i praktiken ett golv förlöneökningarna, genom atf säga att löneutrymmet var . Var och en vet attnämner man en siffra kan man vara säker på att avtalen i alla fall inte blirlägre än så. Därpå accepterades ett dyrt avtal på den offentliga sidan.Regeringen bär som arbetsgivare ansvaret för vad som händer på den statligasektorn, och socialdemokraterna har majoritet i kommun- ochlandstingsförbunden. Avtalen på den offentliga sidan tycks nu också bli dyrareän någon har räknat med. Det beror pä att alla de klausuler finansministerninte ville ha infördes i full skala. En särskild klausul, den s. k. ventilen,infördes för den händelse andra sektorer skulle få avtal som låg högre. Aft industriarbetarnas löner nu stiger snabbare än deoffentligansfälldas är inget att förvånas över. Det är i själva verket avsiktenmed den förda politiken. Efter devalveringar på sammanlagt och endollaruppgång på måste självfallet vinsterna iexportindustrin öka. Att det leder till ökade löner kan knappast förvåna någonutom möjligen den . Det stora felet ligger inte däri, utandet är tvärtom meningen. Felet ligger i aft löneökningarna i exportindustrinvia den av regeringen själv accepterade ventilen nu förs över till denoffentliga sektorn. Till yttermera visso har regeringen godkänt både enprisutvecklingsklausul och en löneufvecklingsklausul. Tillprisutvecklingsklausulen finns det anledning atf återkomma litet . Avtalen pä den offentliga sektorn, som regeringenaccepterade, blev naturligtvis ett golv för den enskilda sektorn. hindradeinte det statsministern från atf skylla på , när def ivåras stod klart atf även avtalen för den privata sektorn skulle överstiga 6%.Löntagarorganisationerna däremot har tydligen inget ansvar för utvecklingen.Dem har ni ju alltid haft så god hand med. Men atf de privata arbetsgivarna,, driver igenom för höga löneökningar var tydligen enligt regeringen mernaturligt. , efter det att regeringen sagt atflöneökningarna måste begränsas till och att avtalen skaU varaklara helst redan under sommaren -senare sade man aff de i vart fall skulle vara klara innan samladesden 2 oktober-tilltar förvirringen på arbetsmarknaden. Avtalen för denoffentliga sektorn, som var klara , har rivits upp för omförhandling.Och som lök på laxen i denna avtalsröra kan vi redan nu konstatera aff denprisufvecklingsklausul som jag nämnde också kommer att utlösas , eftersom inflationen redan överskridit den gräns som man satte. Vadbetyder då det i klartext? Jo, att de offentliganställda kommeratt vifta med sina avtal och begära extra lönepåslag. Först hade vi alltså enavfalsvända där man träffade avtal. Sedan var def en förhandling påhösten om venfilen, och därefter, framemot nyår, skall man ha enförhandling om prisklausulen. Bravo, regeringen! På den privata sidan har LO presenterat yrkanden somenligt arbetsgivarna ligger på 9,redan före allmänt påslag. Dettasagt som ett memento till regeringen som uttalat atf löneökningarna skallbegränsas till . Före valet lät socialdemokraterna påskina atf de hadespeciella förutsättningar att lyckas med en avtalsrörelse. Många trodde pådet. De sade att "säga vad man vill om socialdemokraterna, men enavtalsrörelse kan de klara". I stället för en avtalsrörelse har vi i är fått en formligavtalsröra utan all like. Och regeringen har omsorgsfullt bäddat för dennaröra, inte bara genom sina ständiga och motsägelsefulla inhopp, utan ocksågenom den politik man fört med försämringar i marginalskafteomläggningen,ständiga skaftehöjningar och införande av löntagarfonder. debatterade jag med iSundsvall. Hans genomgående tema i den debatten var; Hur, , skallni klara en avtalsrörelse utan löntagarfonder? Jag tillåter mig att i dagställa motfrågan; Hur har ni klarat en avtalsrörelse med löntagarfonder? Detskulle ju bli måttliga lönekrav, för att nu peka på en av grundpelarna iförslaget. Löntagarna skulle vidare få inflytande och insyn i företagen. Jojo!De hittade inte ens till fondkontoren, som gömts i . Regeringen har fortsatt aft bädda för en "lugn"avtalsrörelse genom gårdagens elefantinhopp, när man kommer med en skattechocksom i genomsnitt kostar . Så mycket kostar gärdagensskattechock. Tror ni att det kommer aff underiätta avtalsrörelsen? Med hjälp avprisutvecklingsgarantin skall väl löntagarna också begära kompensation förskatfechocken, för det kan de göra. Tror ni def håller inflationen nere? Årligttalat; Vet ni egentligen längre vad ni håller på med? Defklarar ni infe - besparingar klarar inte en socialdemokrafisk regering! Hur skall då en avtalsrörelse hanteras? Detär naturligtvis infe def lättaste i en modern stat. Men def finns i princip tvåalternativ. Det ena är atf föra en statlig inkomstpolitik med mer eller mindredirekt inblandning. Regeringen har genom samtal, påtryckningar, uttalanden,förtäckta hot och löften och samtal igen försiktigt försökt treva sig framefter denna väg - utan att lyckas. Regeringen vet också att den inte har nägon majoritet i för en direkt statliginkomstpolitik. Den andra vägen, som vi moderater förordar, innebär attarbetsmarknadens parter ges full frihet att förhandla men också ansvar föravtalens konsekvenser. En stram finanspolitik är en del av denna polifik.Besparingar och sänkningar av marginalskatterna är en bra grund för låga ochansvarsfulla avtal. En sådan polifik betyder atf man gör fullständigt klart förparterna att regeringen inte kommer atf fillgripa nägra korrigeringsmedel omavtalen blir för höga. Regeringen måste före avtalsrörelsen säga atf det infeblir några devalveringar - de är inte aktuella - generella och selektivasubventioner till olika branscher är inte heller aktuella, och kommunalskattenkommer inte att tillåtas aft höjas för att klara dyra avtal, och inte hellerkan arbetsmarknadspolitiken användas för aft sopa upp efter alltför dyraavtal. Det här innebär inte någon okänslighet införarbetslöshetens följder. En regering har alltid ansvar för den som drabbas avarbetslöshet. Ekonomisk trygghet är en självklarhet för den som ställs utanarbete. Men om vi långsiktigt skall klara lönebildningen i Sverige- vilket ju ändå alla är överens om är en nödvändighet för att vi skall förblien stark och konkurrenskraftig industrination - kan "ingen regeringgarantera sysselsättningen oberoende av hur parterna på arbetsmarknaden betersig", för att citera finansministern. Det är i stället nödvändigt attförebygga arbetslöshet med en rikfig ekonomisk polifik och fasta spelregler somgäller både och . Oberoende av kommentarerna från de olikaorganisationerna -och de kommer säkert atf skälla på oss moderater, precis somen del av våra politiska motståndare gör när vi säger att så här måste mantrots allt långsiktigt bedriva politik om man vill ha en stabil lönebildning -vet de som sysslat med fackliga förhandlingar aff parterna innerst inne skulleacceptera en sädan polifik. Då visste de äntligen besked. Långfidsufredningen - som regeringen lade fram enproposifion om i går -pekar på tre vikfiga faktorer som låg bakomlönekostnadsökningarna under 1960- och 1970-falen och som gett oss sådana storaproblem. Den första är inkomstskatten, den andra är höjda arbetsgivaravgifter,och den tredje är flaskhalseffekfer på arbetsmarknaden, som bl. a. leder tillden övertid som arbetsmarknadsministern tycker så illa om. Dessaflaskhalseffekter beror bl. a. på marginalskatterna. Detta hade regeringenkunnat påverka, om den skurit ned de offenfliga utgifterna så aft man hadekunnat sänka skatterna. Men besparingar klarar ni inte - en socialdemokratiskregering är oförmögen atf klara besparingar. Vi har från moderat håll föreslagit sänkta skatter påarbete och produktion. För sedan lade vi fram en mofion ommarginalskaffesänkningar för flertalet heltidsarbetande fill med ett takpå i de högsta inkomstskikfen. Def är nödvändigt med sänkta marginalskatter inte bara föratf få en fungerande pris- och lönebildning. De är också nödvändiga för attvanliga människors ekonomi skall fungera. Def måste bli möjligt i förvanliga människor att genom eget beskaffat arbete förbättra sinlevnadsstandard. För allt fler går det ju infe - framför allt infe för mångabarnfamiljer. Marginaleffekternaligger på också i mycket låga inkomstlagen. Ni socialdemokrater harmärkt att det är så - i varje fall säger ni det - men vad gör ni åt det hela?Ingenfing! Ni marscherar bara på i fel riktning. med denna regerings ekonomiskapolifik kan vi nu se facit. "Den tredje vägen" skulle leda till 4%inflation och låg arbetslöshet. Regeringen satsade all sin prestige på attdriva ner inflationen fill i är. Def var def viktigaste målet. Hur har detdå gått? Jo, är inflafionstakten . Def måste befraktas som ettfiasko. Prisstegringarna i vår omvärld, där def sitter andra regeringar änsocialdemokratiska, har under samma fid fallit från 8 fill . Bland de storaindustriländerna är det nu bara som har högre inflation än . Bravo, den socialdemokratiskaregeringen! Vi ligger nu näst högst i inflafionsligan bland alla jämförbaraländer. Defta har ni uppnått, trots atf def var ert vikfigaste mål atf drivaner inflationen till , trots aft det var på detta ni satsade er prestige.Bravo! Det är nu bara som har en högre inflation. Hur går det då med regeringens sammanlagda inflationsmålpå ? Det överskrids , Def konstaterar regeringensjälv-under över alla under. Också def konstaterandet gjorde man i ett av demånga pressmeddelanden som spreds efter mörkrets inbrott . Så mycketvar kampen mot inflationen värd. Vad gör regeringen då? Jo, nu utmålas årsdelmål om som realistiskt. Den socialdemokrafiska riksdagsgruppen skallvara helt på det klara med att regeringen i den delen är mycket angelägen afflyckas. Den är så angelägen aff hyresstoppet hävs i blixffart och posten fårorder atf tidigarelägga portohöjningen, för att dessa kostnadsökningar skallfalla på det redan förlorade 1984, Av samma skäl lägger regeringen nu framförslag om skaftehöjningar på bensin, el, charterresor, sprit, vin och tobakden 1 resp, . Allt detta gör man för att höja priserna . Meninflafionens negativa verkningar är, som alla vet, lika stora vare sig ökningenkommer eller , Men det anses de tydligen infevara när def gäller regeringens prestige. Men låt infe lura er! Def är vi vanliga svenskar som fårdessa större utgifter redan i är bara därför aft regeringen tror atf den pä detsättet kan rädda nästa ärs inflafionsmål, när i själva verket båda årensinflafionsmål har uppnåtts redan det här året. Dessutom: Ni socialdemokrater, som i valrörelsen talade såvarmt för aft pensionärerna skulle ha full kompensafion för alla prisstegringar- vi minns alla hur ni drev den frågan - är så smarta att skattehöjningarnaföreslås träda i kraft , Def är en mycket väl valdtidpunkt. Då får nämligen pensionärerna infe ett öre i kompensafionför skaftechocken. Så mycket blev det av er solidaritet med pensionärerna. Jag har i det här sammanhanget en fråga till regeringen:Det påstås att socialministern presenterat direktiven till enutredning om hur de framfida pensionerna skall värdesäkras. Jag har ingendirekt information om defta. Infe ens ett pressmeddelande smögs över fill ossefter mörkrets inbrott - vi fick inte ens något meddelande om det via telex. Menjag är mycket misstänksam. Def är nämligen sä atf när den nuvarandesocialdemokrafiska regeringen har goda nyheter, dä kallar den tillpresskonferens i dagsljus, men när nyheterna är dåliga, då smyger regeringen utdem i mörkret oeh försöker få dem att passera oförmärkt bland andra, meröverväldigande nyheter. Låt oss därför alla här fråga socialdemokraterna vadsom står i direktiven till den här pensionsiitredningen. Jag vet atf jag famlarpå osäker grund, för ni har gjort allt för aff dölja detta - och när jag infekänner fill def, då är det nog inte många andra svenskar som har uppmärksammatdet. Men vad var det egentligen ni lade fram i går, ? Vad var def nismög ut bakvägen? Tala om def! Det finns säkert ett stort intresse att få redapå det. En stor del av inflationen beror på decentrala politiska beslut som regeringen stär bakom och som gäller skatte- ochavgiftshöjningar. var av inflationen orsakad av politiskabeslut. blir kanske den andelen något lägre. Men regeringen fortsätter atthela tiden höja skatter och avgifter som den utslungarinflafionsbesvärjelser. Är statsministern över huvud taget medveten om aftalla skaftehöjningar driver på inflationen? Besparingar i stället då?Besparingar klarar inte en socialdemokratisk regering. Nå, det andra delmålet i den tredje vägens polifik, denlåga arbetslösheten? Trots högkonjunkturen och trots - eller snarare på grundav - den tredje vägens politik är den totala arbetslösheten rekordhög.Den öppna och dolda arbetslösheten uppgår fill drygt 328 000 svenskar.Def är en ökning med 30 000 av den totala arbetslösheten sedan ni tillträdde.Def är vad ni har åstadkommit! Dessa 328 000 människor och deras familjer talarstatsministern tyst om. Dess värre tror och andraekonomiska bedömare att arbetslösheten trots dagens rekordnivåer kommer atffortsätta att öka : Aldrig har vi haft en sådansituafion på arbetsmarknaden, och defta trots konjunkturuppgången. Vad gör dä regeringen? I stället för att långsiktigt skapaförutsättningar för riktiga jobb fortsätter ni aft hålla nere den öppnaarbetslösheten. Det föreslagna sysselsättningspaketet innebär endast atf öppenarbetslöshet omvandlas till dold. Den totala arbetslösheten påverkas infe. Defblir infe eft enda riktigt jobb av miljardpakefen fill AMS. Men def blir högreskatter, det blir sämre konkurrenskraft för den indusfri som skall klara deriktiga jobben, och def blir en större offentlig sektor atf bära upp för dennaindusfri som skall klara våra riktiga jobb. hade två alternafiv, ettbalansalternafiv och eft kafasfrofalternafiv. Jag undrar om statsministern ärmedveten om att UtveckUngen av priser, löner och arbetslöshet stämmer nästanexakt med det s. k. kafastrofalternativef. Regeringen gör ändå, vill jag säga,mycket tappra försök aft hävda aft vi är på rätt väg. Nej, herr falman, vi är inte pä rätt väg. Alla vårastrukturproblem är fortfarande olösta. Vi har alltfort den största offentligasektorn i den industrialiserade världen; och den ökar. Vi har det högstaskaffefrycket i den industrialiserade världen - och regeringen gör verkligensitt bästa för aft höja det - oeh vi har, när engångsförstärkningarna försvinner,ett oförändrat stort budgetunderskott pä . Vi har iförhällande till vår bmtfonafionalprodukf en av världens största statsskulder.Vi har, som jag sade tidigare, den näst högsta inflafionen i indusfrivärlden,och vi har en rekordhög arbetslöshet för svenska förhållanden. Tiden har gått,utan aft regeringen har tagit itu med de grundläggande obalanserna.Högkonjunkturen gav er en grafischans att ta fag i problemen. Ni lät denchansen passera. I stället skyfflades problemen under mattan. Det innebär attSverige har förlorat viktig fid, men framför allt att vi står ännu sämrerustade när nu konjunkturen vänder. lovades ju löntagarna standardökning. Nutalar prognosmakarna om möjligheten av reallöneökning . Då slår ni fillmed en skattechock. Köpkraft skall dras in. Hur vill ni egentligen ha det? Manfår inte använda besparingar, som ju inte skulle påverka inflafionen sånegativt. Besparingar klarar inte en socialdemokrafisk regering. Det blev detgamla vanliga. Efter den sedvanliga och säkert mycket spännandeskaftjakten på - def är nu tredje hösten i rad som dennaskatfjakt pågår -föreslår ni alltså nu höjd skaft på bensin, el, charter,sprit, vin och tobak. , då vi hade försvarsförhandlingar med regeringen,sade vi moderater, när vi skulle höja bensinskatten med ; Kan vi infehöja bensinskaften med till, för aff därigenom ge försvaret ytterligare100 milj. kr. Def blev tvärt nej från den socialdemokratiska regeringenssida. Skafteökning är ingenfing man vill ha för skafteökningens egen skull -det kunde man absolut infe tänka sig för atf ge det svenska försvaret enramökning i den fid vi lever i. är def inga problem att höja 25 gångerså mycket - men då var def problem. per hushåll.Dessutom har ni redan föreslagit en fasfighefsskaff som kommer att kosta likamycket. Def blir nu på nägra veckor skattehöjningar på i runt tal 9 miljarderkronor. Vad har statsministern atf säga fill alla de löntagare som utlovades enreallöneökning? Tror ni aff de är nöjda med herr bostadsministems besked i gåratf er polifik medför samma elände för alla- mycket väl uttryckt vill jag gärnasäga, men kanske infe precis det som ni hade hoppats på? Skatfepakefet visar aft denna regering inget lärt ochinget förstått om orsaken till problem. Skaftehöjningar baserade påvärldens högsta skattetryck är och förblir en felaktig medicin, om vi skallangripa våra problem från grunden. Det har åtminstone finansministern sagt sigförstå. Men lever infe som han lär. Han är nog bra på träning.Men när det väl blir match, kommer han till korta. Då måste han plocka in den ständige reserven ,som lojalf ställer upp på alla skattehöjningar. Jag undrar då: Vad har herrWerner blivit lovad? För inte är en så oerfaren förhandlare ipolitiska ting atf han köper alla era skatteökningar för glädjen aff få varamed på skaftehöjningar. Vad har blivit lovad bakom kulisserna i deförhandlingar som skett här i höstmörkret? Koalition är det väl inte fal om.Det skall bli spännande aft höra själv redogöra förde-vinster han kammat hem, för skattehöjningar är ju inte någon vinst för herrWerners väljare. Atf höja skatterna kommer aldrig att lösa nägra problem. Istället förstärks våra obalanser. Jag tror att en socialdemokratisk regeringaldrig kommer aft inse detta, för den ser skatter och fonder som undermedel.Den senaste innovationen heter förnyelsefonder. Företagen skall bli fråntagnaytterligare en del av sina vinster. Dem får de inte bestämma över. De skall istället flöda in i en ny typ av fonder, som skall användas för utbildning ochforskning. Företagen tilltros tydligen inte vare sig kunskaper eller förmågaatf själva avgöra om det behövs. Nej, herr talman! Det finns goda chanser att vändautveckUngen i , men då behövs det en annan politik. Vi måste börja skapai stället för aft bara fördela det som redan är skapat eller lånat. Ökade skatter som i rundgångens form slussas över tillbidrag och subventioner duger inte längre. behövs det rejäla besparingar ochskattesänkningar. För det behövs en regering somsjälv tar ansvaret för prisstabiliseringen. Def behövs en regering som törs satsa på genomgripandeförändringar. Avundsjuka, missunnsamhet och pessimism löser inte Sverigesproblem. Vi behöver framtidstro i stället. Släpp loss människor och allt detsom mänskligt skapande kan åstadkomma! Uppmuntra fill idéer, uppmuntra tillinitiativ och uppmuntra fill risktagande i stället för aff kväsa det. måste få fa ansvar, men de måste också få njuta frukterna när detgår bra. Vi måste få en avreglering och en större frihet för människor attsjälva bestämma hur deras egna pengar skall användas. Enda möjligheten aft förhindra en fortsatt ökning avarbetslösheten är att ge företagen mer utrymme att växa. Att tillåta privatkonkurrens i fråga om offentUga tjänster är viktigt och nödvändigt. En stor delav vår arbetsmarknad är stängd för allt det som enskilda initiativ ochenskild uppfinningsrikedom kan åstadkomma. Många av statens och kommunernasmonopol måste så atf säga öppnas för konkurrens. Tyvärr vägar inte dennaregering öppna den dörren. Låt oss hoppas att folk är berett afttillse atf den öppnas ! AnL 2THORBJÖRN FÅLLDIN (c): Det mesta tyder på att världsekonomin kommeratt mattas . Det kommer atf bli kännbart för ett så exportberoendeland som . håller de devalveringsfördelar som gett ossobestridliga framgångar på exportmarknaden pä atf successivt urholkas. Riskenär påtaglig att en ny internationell lågkonjunktur börjar närma sig, samtidigtsom devalveringseffekten ebbar ut. För nägra veckor sedan kom med sinhösfrapport. Den stöder tyvärr dessa farhågor. Trots aff konjunkturinsfifufethar eft, enligt min mening, mycket optimistiskt inflafionsantagande på 4,5 %för 1985, spår man att kommer att förlora marknadsandelar påvärldsmarknaden. Detta kommer, säger man, atf leda fill en halverad exporttillväxtnästa år jämfört med . tror konjunkturinsfitutef att en ökadprivat konsumtion kommer aft ge en kraftigare imporfökning än . Sammantagetblir resultatet aft den förbättring i bytesbalansen som skett 1983 och 1984nästa är förbyts i en försämring. Med denna utveckling förutspårkonjunkturinsfitutef ocksä en ökad arbetslöshet . Orsaken till att vi återigen hotas av förlorademarknadsandelar är att vår höga inflafion har lett till försämradinternationell konkurrenskraft. sjönkinflationen kraftigt i hela industrivärlden. Det gällde också . Vårinflation halverades fill . Efter regeringsskiftetvände inflafionskurvan för uppåt igen. I våra konkurrentländer däremotfortsatte inflafionen att sjunka. Resultatet har blivit atf under hela1983 och haft i stort sett dubbelt så hög inflafion somvåra viktigaste konkurrentländer på världsmarknaden. harinflationen i pendlat , medan legat kring , USAmellan 3 och och . Visserligen har inflafionstakten i sjunkit , men den ligger fortfarande dubbelt så högt somregeringens inflafionsmål på . Detta motsvarar tyvärr rätt välavvikelsen också . Finansministern hade då som mål , ochinflationen blev . Just hotar också nya prissfegringsvågor. Högahyreshöjningskrav aviseras inför aff hyressfoppet hävs . Detta ärefterskörden fill det meningslösa ekonomiska paket med pris- och hyresstopp somregeringen lade fram när avtalsrörelsen hade spårat ur. Än värre är aft omförhandlingar nu skall starta över heladen offentliga sektorn.