prot · G80912 · 1984-12-31 00:00:00 — Mycket har blivit litet extra krångligt. Det mest stötande är emellertid att man riskerar enkostnadssfyrning av preventivmedelsvalef, Det i särklass billigastepreventivmedlet för pafienten blir spiralen. Den är fortfarande helt grafis,och den kan man använda . Den kosfar ingenting. Mekaniska preventivmedelhar alltid kostat pengar, P-piller kommer atf bli dyrare, och gynnar manensidigt ett alternativ som egenfligen väldigt sällan är def bästa - och är detbästa endast för fullvuxna förhållandevis väletablerade kvinnor, som kanskeskulle ha råd att betala sitt preventivmedel på samma sätt som alla andra. Defår det nu helt gratis. blir det för vårdgivaren def i särklass dyrastealternativet. Landstingen eller den privatprakfiserande läkaren måstetillhandahålla defta preventivmedel gratis, annars försvinner ersättningen,åtminstone enligt lagen om ersättning för viss födelsekontrollerandeverksamhet. I en paragraf i lagen om ersättning förfödelsekontrollerande verksamhet som fortfarande gäller - den ändrades ju isamband med Dagmarbeslutef -står: "Ersättning enligt denna lag utgesendast om rådgivning och i anslutning därtill utlämnade preventivmedel tillhandahållskostnadsfritt." Vad händer om landstingen börjar ta betalt förspiralerna-och egentligen, varför skall landstingen infe göra def? Det blir nuen sned och på ekonomiska grunder styrd prioritering mellan olika medel som ärolycklig, en styrning som gär emot intressena hos den i detta sammanhangbetalningssvagasfe gruppen, nämligen tonåringarna, för vilka det endarealisfiska preventivmedlet är p-piller. I slutet av interpellafionssvaref säger i alla fallstatsrådet aft hon kommer aft följa utvecklingen på detta område. Jagtror aft man kan följa den på ett mer detaljerat och djupgående sätt än aftbara be forflöpande följa utvecklingen av försäljningen avp-piller. Def behöver man förresten inte be atf göra. Det kanApoteksbolaget tala om snabbt och effekfivt för mycket korta perioder. Jag serfram emot vad denna uppföljning kommer atf ge och den debatt somförhoppningsvis skall äga rum senare, när vi har fått studera regeringensefterlängtade förslag om aborfförebyggande åtgärder. AnL 15 Statsrådet : Först några ord om behandlingen av ocharbetet med denna fräga under FN;s befolkningskonferens. Det gläder mig atthöra aft har bekräftat aft vi varit eniga om de åtgärder somföreslogs pä denna kongress. Def rådde en total enighet. Detta har mycket med FN-teknik aft göra. Vi har att följade regler som gäller i olika FN-sammanhang. Vi tyckte emellertid att det var nödvändigtaff göra denna rösfförklaring. Det material som den svenska delegafionen byggersift arbete på är vär egen svenska abortlag samt den utvärdering avabortkommifféns betänkande som så förtjänstfullt har lett. Vi har dock inga säkra uppgifter om hur många aborter somförefas i världen. Det är en siffra som säger aff det rör sig om 40 miljoneraborter och av dem 20 miljoner illegala. I den situation som vi hade i FNtyckte vi atf det var helt naturligt för oss att göra vår rösfförklaring, somjag också deklarerat här. Politikerna var helt överens om dettaställningstagande. Jag håller med om atf vi infe här inågon större utsträckning skall fa upp en diskussion om abortfrågor, eftersomvi fär anledning att göra det när aborfpropositionen behandlas. Jag tror inteheller aft vi här skall ha någon längre diskussion om Dagmarreformen. Den harriksdagen i sedvanlig ordning behandlat och också beslutat om. Men eftersomAnita Bråkenhielm gör vissa kopplingar fill Dagmarreformen i sininterpellafion, vill jag hänvisa till riksdagsbeslutet i samband med affreformen genomfördes. ger man eft generellt bidrag fill förebyggandeverksamhet, och i den ingår också abortförebyggande arbete. har genomutskottet understrukit aff def nya ersättningssystemet infe får innebära aff enfortsatt utbyggnad förhindras och anser aff det bör ankomma på regeringen affuppmärksamt följa frågan samt ta de initiativ som erfordras för aft säkerställaen god tillgång och standard på preventivmedels- och aborfrådgivning. Skulledef visa sig aff de nya reglerna förhindrar en fortsatt utbyggnad, måste detövervägas att inför nästa förhandlingsomgång aktualisera frågan om en övergångfill en särskild ersättning för detta mål. Detta uttalande har alltså riksdagengjort gentemot regeringen. Jag kan ändå infe underlåta att göra en kommentar här.Anita Bråkenhielm talar om de små orterna och deras val av offentligalternativt privat vård. På vilka små orter, , finns deffritidsprakfiker? Dessa finns i största utsträckning i de stora kommunerna ochi de stora städerna. Ute i de små orterna finns vårdcentraler, ochvärdcentraler saknar ofta läkare över huvud taget, eftersom def är svårt att fåläkare att fa tjänst på de små orterna i glesbygdsområden. Jag vill kraftigtunderstryka aff Dagmarreformen infe undanröjer de privata alternativen. Detstår i proposifionen och i riksdagsbeslutet aff den privata vården utgör ettvärdefullt Om den abortförebyggande verksamheten alternativfill den offenfliga vården. Jag har också fått rapporter om tillämpningen ute ilandstingen. Jag var i och fick informafion omdiskussioner som förs mellan läkarföreningen och fritidspraktikerna. IÖstergötland och på andra håll möter jag en generositet. Man försöker atffillämpa reformen så mjukt och generöst som också var avsikten enligt beslutet.Alla förhandlingar är ännu infe klara, men jag tror atf vi haren väl fungerande verksamhet på detta område. som god moderat misstror landstingen.Men jag har en god förhoppning om aff landsfingen följer hälso- ochsjukvårdslagen, som mycket starkt talar om patientens ställning. Def ärpatienten som vi i första hand skall slå vakt om. Patienten har enligt lagen enstark ställning. Jag tror aff landsfingen arbetar i enlighet med hälso- och sjukvårdslagensmålsättning. Den lagen har antagit under mycket stor enighet. AnL 16 (): Def är kanske infe någon alldeles korrektbeskrivning av en god moderat aff man är skeptisk fill landsfingen. Att vara engod moderat är däremot aff vara skeptisk till monopol. En väsentlig funkfionsom alternativen har i detta sammanhang är aft vara slaven på landstingenstriumfvagn -atf lära landstingen aft de är dödliga. Vi har alla sett attStockholms läns landsfing har genomfört skärpningar och förbättringar sedanCity Akuten kom till. fanns det inget större intresse för vare sigkvällstids-mottagningar eller tillmötesgående av enskilda individers önskemål.Def här med konkurrens är mycket viktigt. Det finns små orter med fritidsprakfiker. I t. ex.,som är en av de kommuner som ligger närmast mig, finns det gynekologer somarbetar på sjukhuset och som fritidsprakfiker , vilket ärmycket uppskattat. Inom landsfingen finns nu en tendens att vara negativtinställd till kvalifikation och fill specialister över huvud taget, enallmänfro på detta med allmänläkerief och vårdcentraler som skall klara allt.En välvilligare inställning fUl specialister, prakfiker, mångfald vore inte sådumt. Även om inställningen i fråga om Dagmarprojekfet är merposifiv till helfidsprakfiker, åtminstone på papperet, är den tyvärr klartnegativ till dem som vill göra en extra insats på sin fritid. Def är också vikfigt aff konstatera aft de insatser somgörs är kolossalt mycket billigare för samhället än det alternativsom föreslås i , där man vill anställda fler läkare pä vårdcentralerna.Atf över huvud taget lägga sig i hur mycket människor vill arbeta och hurmycket de vill göra extra är en negafiv attityd. Men som väl är, är eft riksdagsbeslut infe för alltidgivet. Visar det sig atf det är felakfigt går det aff ändra def. Vi fär se vadsom händer och föra en hård kamp i fortsättningen, var och en från sinaideologiska utgångspunkter och sin syn pä verkligheten. Det vikfigaste är hela fiden försöker se verklighetenufifrån individens perspektiv i stället för utifrån maktens Nr 12 PPektiv. Överläggningen var härmed avslutad. städning inom den 7 § Svar på interpellation 1984/85:21 om patienternas ställning inom nsvkialriska vår den psykiatriska vården AnL 17 Statsrådet : har frågat mig dels om hälso-och sjukvårdslagen - HSL - (1983:763) gäller oinskränkt inom psykafrin iförhållande fill pafienter som vårdas frivilligt där, dels i vilken mån HSL:sbestämmelser är tillämpliga för patienter som värdas tvångsvis med stöd avlagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV).Bakgrunden till frågan är att def enligt frågeställaren råder oklarhet omhuruvida HSL är tillämplig pä den psykiatriska vården, vilket gör det svårt förförtroendenämnderna inom hälso- och sjukvården aff på ett tillfredsställandesätt stödja patienter inoxn denna vårdform. HSL avser all hälso- och sjukvård som landstingskommunernaoch de tre landstingsfria kommunerna meddelar. Enligt 3 § HSL skallsjukvårdshuvudmännen erbjuda dem som bor inom landstingskommunen/kommunen engod hälso- och sjukvård. I samma paragraf anges aft en god hälso- och sjukvårdskall särskilt 1. vara av godkvalitet och fillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, 2. vara lättfillgänglig och 3. bygga pä respekt för pafientenssjälvbestämmande och integritet och främja goda kontakter mellan patienten ochhälso- och sjukvärdsperso- Vidare stadgas aff vården och behandlingen så långt def ärmöjligt skall utformas i samråd med patienten samt aft pafienten skall gesupplysningar om sift hälsotillstånd och behandlingsmetoder m.m. Dessabestämmelser gäller således både den somatiska och den psykiatriska vården. Den grundläggande principen om frivillighet som gällerinom hälso- och sjukvärden har genom HSL blivit starkare betonad. I annanlagstiftning finns det bestämmelser som begränsar patientens rätt fillsjälvbestämmande, nämligen i LSPV, i lagen (1944:133) om kastrering och ismiftskyddslagen (1968:231). Det är vikfigt aft understryka atf tvångsvårdenligt dessa lagar inte får ses som behandlingsformer vid sidan av denfrivilliga vården. De nämnda lagarna är endast instrument för aft göra defmöjligt atf i vissa situafioner och för begränsad tid ge vård och behandlingtill skydd för patienten eller hans omgivning även när patienten motsätter sigdet. Svaret på fråga är således att HSL:sgrundprinciper för en god hälso- och sjukvård gäller även sådan vård ochbehandling som meddelas utan den enskildes samtycke. Om patienternas ställning inom den psykiatriska vården Socialberedningen har i betänkandet Psykiatrin, tvångetoch rättssäkerheten (SOU 1984:64) i sitt förslag fill ny psykiatrisktvångslagstiftning klart gett uttryck för samma synsätt. Socialberedningens förslag innebär aft LSPV ersätts avfrämst en lag om akut psykiatrisk tvångsvård, den s. k. akuflagen. I eninledande bestämmelse i förslaget till ny lag slås fast att vården av människormed psykiska störningar skall ges i samförstånd med patienten enligtbestämmelserna i . Socialberedningen föreslår också aft särskildainsynsnämnder skall inrättas i varje län med uppgift att följa den psykiatriskatvångsvården. På nämnderna skall ligga ett ansvar att informera och samråda medpatienter, personal och vårdansvariga i vård- och utbildningsfrågor, medsjukvårdshuvudmännen om tvångsvårdens utformning i stort och med kommuner och andramyndigheter om rehabiliteringen av tvångsvårdade patienter. Insynsnämndernaavses i första hand ersätta dagens utskrivningsnämnder. Socialberedningensförslag bereds f. n. inom . För all hälso- och sjukvårdspersonal gäller enligtden s. k. tillsynslagen (1980:11) atf den skall vinnlägga sig om atf gepafienten sakkunnig och omsorgsfull vård och så långt det är möjligt utformaoch genomföra vården i samråd med patienten. Personalen skall också visapatienten omtanke och respekt. I varje landstingskommun och landstingsfrikommun skall enligt en särskild lag om förtroendenämnder inom hälso- ochsjukvården (1980:12) på försök finnas en eller flera förtroendenämnder för denhälso- och sjukvård som ombesörjs enligt hälso- och sjukvårdslagen. Nämndernasuppgift är atf främja kontakten mellan patienten och hälso- ochsjukvårdspersonalen samt atf förmedla den hjälp fill patienterna somförhållandena påkallar. Verksamheten omfattar såväl den somatiska som denpsykiatriska vården. Försöksverksamheten med förtroendenämnder upphör den 1juli 1985. För att kunna fa ställning till hur nämnderna bör vara utformade iframtiden har försöksverksamheten utvärderats. En rapport har utarbetats av enarbetsgrupp inom . Rapporten bereds f. n. inom regeringskansliet.Av en enkät som gjorts under utvärderingen framgår att av samtligaärenden hos förtroendenämnderna avsåg psykiatriskvård enligt HSL eller LSPV. Några särskilda problem vad avser den psykiatriskavården har infe redovisats under utvärderingen. AnL 18GUNNAR (); Statsrådet har här i dagpresenterat väl genomarbetade interpellationssvar i vikfiga hälso- ochsjukvårdsfrågor. Detta gäller också det svar som lämnats på min interpellation,och det tackar jag för. Det framgick säkert av min interpellation att jag byggdeden på erfarenheter som jag fått från arbetet i en av de förtroendenämnder somsedan fyra år tillbaka verkar ute i landet. Minerfarenhet är att vi infe så sällan upplever atf vi har svårare aft på ett fillfredsställandesätt stödja patienter som vårdas inom den vårdform det här gäller. Därmed kan jag direkt gå över till atf något kommenteradet sista stycket i svaret, där statsrådet hänvisar fill den rapport som harutarbetats av en arbetsgrupp inom hennes eget departement. I den allra sistameningen i det stycket sägs aft några särskilda problem vad avser denpsykiatriska vården inte har redovisats under utvärderingen avförtroendenämndernas arbete. Jag ser det kanske inte riktigt så. De människor det härgäller har onekligen svårare än andra pafienter att beskriva sin situation ochnå fram med sina problem fill patienfkonfaktnämnden och också till oss iförtroendenämnderna. Vi vet att det ligger i sjukdomens natur att det kan blifråga om övervärderingar och dramatiseringar av kanske i och för sig obetydligasaker. Men mitt i allt detta finns det också ibland berättigade skäl aftgranska påståenden om felbehandling och i en del fall omild behandling. Det är kanske de senare som utgör de allra svårasteproblemen för oss. Vi kan få brev från en sjuk person som rikfar en ibland hårdkritik mot vårdare för atf dessa använt avancerat bryska metoder i de dagligavårdrutinerna. Även om man som lekman i vissa fall har anledning atf tvivla påatt det kan ha gått till så som patienten beskriver def, kan man inte baranonchalera eft rop på hjälp av den här karaktären, utan fallet måsteundersökas. Det är problem av den här sorten som jagsyftar på när jag i min interpellation säger aft vi i förtroendenämndernaupplever det vara svårt aft på ett tillfredsställande sätt stödja de patientersom utgör de rena psykfallen. I den enkät som gjorts för atf utvärdera arbetet iförtroendenämnderna uppges att av samtliga ärenden under ensexmånadersperiod hos dessa nämnder avsåg psykiatrisk vård enligt HSL och LSPV.Jag betvivlar inte aft denna siffra är riktig. Jag vet atf av de totalt 555fall som behandlades av förtroendenämnden i Stockholmsläns landsfing var 64 fall så atf säga psykfall. Uppgiften aft av ärendena under den sexmånadersperioddet här är fräga om avser pafienter som vårdas inom psykiatrin stämmer ocksårätt bra med vad som gäller för ärendetillsfrömningen hemma i , men jagvet aff vi utslaget på har haft procentuellt fler fall som rörsådana patienter. Jag vågar ocksä påstå aft det ibland kan vara svårt att fågenomslagskraff för de förslag till åtgärder som vi lägger fram i de fall detgäller patienter som meddelas vård med stöd av LSPV. Huruvida dettasammanhänger med den svaga ställning som de psykiskt sjuka av tradition harhaft vågar jag infe uttala mig om, utan det får gärna uppfattas som ettpersonligt vittnesbörd när jag säger att de patienter som vårdas tvångsvis medstöd av lagen enligt min uppfattning åtminstone inte har fått detskydd som vi avsåg i utredningen och medel för hälso- och sjukvården. Som framgår av def utförligainterpellationssvaret har socialberedningens majoritet lagt fram eft betänkandesom i korthet går ut på Om patienternas ställning inom den psykiatriska vården Om patienternas ställning inom den psykiatriska vården atf viskall få en ny lag om psykiatrisk tvångsvård, en s. k. akutlag. Enligtförslaget skall det i varje län också inrättas särskilda insynsnämnder meduppgift att följa den psykiatriska tvångsvården. Detta ger mig anledning attställa två korta följdfrågor. För det första; Innebär det förhållandet attsocialberedningens förslag om en ny tvångslag f. n. bereds inomregeringskansliet aft vi kan motse en proposition i ärendet exempelvis undervåren 1985, så att kan fatta beslut i frågan ? För det andra; Om de nuvarande förtroendenämnderna kommeratt få fortsätta sin verksamhet, innebär detta att de föreslagnainsynsnämnderna skall arbeta parallellt, så att det kommer att finnas tvånämnder i varje län som får till uppgift atf främja kontakten mellan patientenoch den vårdgivande personalen? AnL 19 Statsrådet : Jag delar naturligtvis att det är svårare för de patienter som finns inom den psykiatriskavården att göra sig hörda och att få sina synpunkter framförda. Jag får ocksåhöra sådana här nödrop från patienter i min verksamhet på ,vilka jag vidarebefordrar fill förtroendenämnderna. Med anledning av de direkta frågor som till mig vill jag säga aff socialberedningens betänkande nu är ute päremiss, som det heter. Remissvaren skall vara klara fill . Dettaär en omfattande lagstiftning, som det far tid att bereda. Förslaget måstegivetvis gå till lagrådet innan vi kan fa ställning och skriva en propositionsom skall föreläggas . Min ambition är att vi skall kunna lägga framen proposition under vårriksdagen, men jag kan inte säga om denpropositionen även hinner behandlas under vårriksdagen. Som jag sade är det fråga om enomfattande lagstiftning, som det tar tid att behandla - ävenpropositionsskrivningen tar tid för departementet. När något beslut i den härfrågan kan fatfas, kan jag infe säga. AnL 20 GUNNAROLSSON (s): Jag tackar även för defta. Jag förstår mycketväl att det hela kommer atf fa fid; det är en komplicerad fräga. Eftersomremisstiden inte går ut förrän kan man naturligtvis inte begära aften proposition skall vara färdig förrän tidigast nägon gäng . Jagtänkte att def skulle vara möjligt aft fatta ett beslut här i hösten1985 för att lagen eventuellt skall kunna träda i kraft vid årsskiftet1985-1986. Innan vi slutar den här lilla dialogen vill jag bara sägaatt all hälso- och sjukvård i princip skall vara frivillig, men det gäller dockinfe de pafienter som vårdas enligt denna tvångslag. Som statsrådet harförstått, och som vi är eniga om, är det dessa patienters problem som jag harvelat lyfta fram. Jag anser nämligen aft även i deras fall måste det finnas eftförtroende mellan patient och vårdpersonal. Även dessa pafienter skall därför,som jag ser det, bl. a. kunna vända sig fill den läkare som han eller hon harförtroende för. Kanske ärdét just i dessa patienters fall allra viktigast att principen om förtroendefungerar så bra som det över huvud taget är möjligt. Jag hoppas att denaviserade propositionen leder fill ett beslut . Jag ber än engång atf få tacka för det fylliga svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Meddelande om svar på interpellationerna 1984/85:3 och31 AnL 21 Justifieminister ; Jag vill meddela att jag inte inom denföreskrivna tiden kommer att besvara interpellation 1984/85:3om villkorlig frigivning och våldsbrottssituationen och 1984/ 85:31 om den enskildes rättssäkerhet och integritet.Skälet är att interpellanterna inte kan ta emot svaren vid den ursprungligenavsedda tidpunkten. Jag har kommit överens med och att interpellationerna skall besvaras . Jagkommer då även att svara på fråga om åtgärder motvåldsbrott. Om arbetet med proposition om den offentliga yttrandefriheten,m. 9§ Svar på interpellationerna 1984/85:13 och 32 om arbetet med proposition omden offentliga yttrandefriheten, m. m. har- mot bakgrund av attyttrandefrihetsutredningen överlämnade betänkandet(SoU 1983:70) yttrandefriheten - frågat mig dels hur tidsplanen förpropositionsarbetet ser ut, dels om jag ämnar geförfursbehandling åt någon av de i utredningen aktuella frågorna. har frågat mig dels vilken tidsplan regeringen har för den fortsatta behandlingen av frågornaom yttrandefriheten, dels om regeringen kommer med förslag, som innebär att allvideofilm skall förhandsgranskas, och hur regeringen i så fall avser att en sådangranskning praktiskt skall utföras. betänkande innehåller förslagtill en ny yttrandefrihetsgrundlag som bygger på de bärande principerna itryckfrihetsförordningen. Betänkandet har remissbehandlats. Arbetet medremissammanställning pågår f. n. i . Det förslag som yttrandefrihetsutredningen har lagt framhar föregåtts av ett långt och tidskrävande arbete. Förslaget är omfattande ochavser ett flertal komplicerade frågor. Den tid som har stått till buds för attbereda förslaget i har varit kort. Det har därför inte varitmöjligt Om arbetet med proposition om den offentliga yttrandefriheten,m. att läggafram en proposifion på grundval av hela det omfattande förslaget i sådan tidaft ett första beslut skulle kunna fatfas vid innevarande . På grund avregeringsformens bestämmelser om grundlagsändringar hade en proposition i säfall måst lämnas till . Arbetet har i stället inriktats pä aft få fram ett förslagtill grundlagsändringar som skall kunna antas av i anslutning fill1988 års val. Det blir därigenom möjligt aft samordna behandlingen av förslagettill ytfrandefri-hefsgrundlag med det kommande förslaget tillföljdlagstiftning, Eft sädant förslag till lagstiftning bör kunna remitterastill lagrådet , Utredningens förslag till åtgärder mot våldsskildringar ifilmer och videogram har utsatts för betydande krifik under remissbehandlingen.Frågan har också blivit föremål för sfor uppmärksamhet i den allmänna debatten,där olika meningar har gjorts gällande. Regeringen har därför ansett detnödvändigt att låta utreda denna besvärliga fråga ytterligare. Det är emellertid angeläget att åtgärder så snart sommöjligt vidtas för att motverka spridningen av videogram med extremavåldsskildringar. Jag har därför för avsikt aft föreslå regeringen att läggafram en proposition om ändringar i nu gällande lagsfiftning som skall kunnafillämpas i avvaktan på atf utredningen blir klar. Arbetet med dennaproposition pågår i departementet. Jag räknar med att den kommer att kunnaöverlämnas till under innevarande . Detta förslag kommer inte att gå ut på atf man skallinföra förhandsgranskning av alla filmer och videogram utan kommer att riktasig mot våldsskildringar i videogram som är avsedda atf visas offentligt.Vidare kommer förslaget att innebära vissa skärpningar av videovåldslagen. De tilltänkta ändringarna förutsätter emellertid en mindreändring i regeringsformen. Ett förslag härom kommer aft läggas fram förriksdagen före . AnL 23JAN-ERIK (); Tack för svaret, betänkande är kanske detviktigaste som har avlämnats i vårt land. Det berör ett områdesom ligger oss liberaler särskilt varmt om hjärtat. Betänkandet är välskrivet. Bitvis är det närmast lysande,särskilt i fråga om avsnitten om yttrandefrihetens grundläggande betydelse förvår demokrati och våra idétraditioner. Att det är hög tid att reformera och förstärka reglernakring yttrandefriheten beror bl, a, på den snabba utvecklingen när det gällernya medier och ett ökat informationsutbud i skilda former. Yttrandefriheten fåraldrig ses som en gång för alla given i en form. För atf bevara sin livskraftmåste den utvecklas och anpassas till förändrade krav. Justitieministern meddelar nu att regeringens avsikt äratt presentera en proposition byggd på yttrandefrihetsutredningen under nästamandatperiod. Det är bra. Regeringens tidsplan kan jag acceptera. Men det ärviktigt att arbetet bedrivs på ett sådant sätt aft propositionen intekommer alltför sent undernästa mandatperiod. Jag har frågat hur regeringen ser på förhandsgranskningenav videogram.