prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag viH i min repHk fatta mig mycket kort och bara när det gäHer fråganom och arkivdepå uttala att jag för min del ser det som rimligt att manfår en sådan om det nu skulle bli aktuellt att lösa arkivfrågorna på dettasätt. Jagvill i övrigt hänvisa till den utredning som jag berörde i mitt svar på frågan. Anf.34 (): Jag är självfallet glad över att regeringen är beredd aft tillsätta enutredning för att lösa arkivfrågan. Jag tolkar också kulturministerns svarpositivt. kommer att beaktas i den utredningen. Jagvill betona att det är oerhört angeläget att arkivfrågan löses för Umeåuniversitet. Det är ju inte bara av värde för forskningen vid ,utan har också stor betydelse för grundutbildningen. För t. ex. projektarbetenoch uppsatsarbeten är det oerhört angeläget att ha fillgång fill arkivmaterialpå nära håll. Detär dyrt atf bedriva forskning från horisont på grund av avstånden.Kostnaderna för kontakterna med omvärlden är högre än för andrauniversitetsorter. Det gäller också beträffande arkivmaterial och underlag förforskningen. Jagtackar kulturministern för svaret, som jag uppfattar som en i grunden positivinställning tiH forskningsarkiv i . Överläggningenvar härmed avslutad. 12 §Föredrogs och hänvisades Motion 1984/85:3226 tillkonstitutionsutskottet 1984/85:67 Senareläggningav viss tidsgräns i fastighetstaxeringslagen Utskottetsframställning om att betänkandet skulle avgöras efter endast en bordläggningbifölls av kammaren. i övrigt hemställt bifölls. 14 § Föredrogs menbordlades åter betänkanden /85:34, 36 och 37Lagutskottets betänkanden /85:42 och 43 betänkande1984/85:24 betänkande 1984/85:30 betänkande 1984/85:16 om nedrustning. 35 (): Vi firar fyrtioåriga fred. I vår värld med upprustning ochkrig, med svält, död och umbäranden får vi glädja oss åt aHt som är värt aftglädja sig åt. Men det har trots allt skett positivaförändringar, nämligen försoning mellan flera av de gamla arvfienderna iEuropa. Att dessa löser konflikter utan krig är något att glädja sig åt. Detföreliggande nedrustningsbetänkandet uppvisar en stor enighet, och det är bra -enighet ger styrka. Allra enigast är socialdemokrater och moderater, vilket ärintressant att konstatera. Det var likadant när det gälde betänkandet omsäkerhetspolitiken. Då var socialdemokrater och moderater också överens. Destora indignationsnummer som och spelar upp ärUppenbarHgen mest till för aft dra uppmärksamheten till sig. Somsagt: Det är bra med enighet, och enighet ger styrka. Vi kan behöva extrastyrka efter den törn som vår trovärdighet i internationella nedrustningssammanhanghar fått efter avslöjandena i , vilka visar att av allt attdöma talade med dubbla tungor under en lång följd av år på 1950- och1960-talen. Man förde fram budskap internationellt som man infe var beredd attstå för hemma. När man skrev under provstoppsavtalet , där man bl. a.ställde sig bakom syftet att aHa prov med kärnvapen skulle upphöra för allframtid, arbetade man för att kunna genomföra svenska underjordiskaprov. Vihar från svensk sida länge arbetat för att hindra en spridning av kärnvapen,men här hemma pågick planering och projektering för svenska kärnvapen. Dettakänns bittert och svårt. Vi har fått en reaktion ute i världen. Frågor ställsoch svar utarbetas på . Iaugusti börjar NP'r-konferensen, och det förberedande arbetet pågår. Också härställs frågor till de svenska delegaterna. Vårinternationella trovärdighet har skadats och därmed vår möjlighet att nåresultat i nedmsfningsarbefet. Jagvill emellertid verkligen understryka att vi alla har ett ansvar när det gälleratt arbeta aktivt med nedrustningsfrågorna och atf bygga upp vår trovärdighetigen. kylslagna stämning som råder i världen finns det en och annan ljuspunkt.USA och har återupptagit de bilaterala förhandlingarna i Geneve.Utöver strategiska och eurosfrafegiska kärnvapen skall också rymdvapendiskuteras. Jag har här i kammaren tagit upp frågan omrymdens militarisering, men intresset har inte varit särskilt stort. Desto merglädjande är det att utskottet nu tar denna fråga på största allvar och att detingående redovisar den aktuella situafionen och dessutom ger en bredinformafion. President gick ut stort och talade om vad vi kallarstjärnornas krig, som skulle göra kärnvapen överflödiga. Atf göra kärnvapenöverflödiga låter ju bestickande, men vi tror infe att eft rymdbaseraf systemför bekämpande av missiler, ens om det är fullt utbyggt, kan göra kärnvapenöverflödiga. Strategic Defense Initiative, SDI, är eft omfattandeforskningsprogram som satt i gång. Def har föranlett en intensiv debattbåde inom och utom . De framlagda planerna innebär risker för endestabilisering av det säkerhetspohtiska mönstret. Risken ökar för enkapprustning i rymden. De kan också leda fill en hårdare satsning på vapen sominte kan nås av eff rymdbaseraf missilförsvar, t. ex. kryssningsrobotar. Detta är en utveckling som vi måste göra allt för afthejda. Det är därför viktigt att de bilaterala förhandlingarna i tar upprymdvapenfrågor-na. Det är likaså viktigt att nedrustningskonferensen i Genevekommer in i ett konstruktivt arbete när det gäller rymdvapenfrågorna. Det hartillsatts en kommitté där nere, men den har inte börjat arbeta . I nedrustningsarbetet ligger självfallet osssärskilt varmt om hjärtat. har varit skyddat och stått utanförstormakternas intressesfär , men hotet mot har växt. Detförsta världskriget stod vi utanför, men i def invaderadesNorden. Och vi har kommit mer i blickpunkten för stormakternasstrategiska intressen. Placeringen av strategiska kärnvapénubåtar och oceangåendeflottor i , lagring av NATO-materiel i och aktiviteterna kringvåra kuster visar hur vårt säkerhetspolitiska läge har förändrats. Det finns en bred opinion i och i för affgöra till en kärnvapenfri zon. Den frågan måste drivas hårdare frånregeringens sida. Från upprepar vi kravet på en parlamentariskreferensgrupp. Def finns verkligen skäl att fa till vara det stöd som en bredfolkopinion kan ge och kanalisera intresset, så att opinionen för enkärnvapenfri zon känner sig kunna påverka utvecklingen. har begärt att skall ta initiativsom syftar till förbud mot kryssningsmissiler. President förde 1978fram förslag om förbud mot kryssningsmissiler. Dessa vapen är ett hot mot neutralitet. Som viskriver i utskottsbetänkandet kan de nämligen få anflygningsbanor som kränkervårt territorium, - avsiktligt eller oavsiktligt. Kryssningsrobotarna är svåraatt upptäcka och övervaka. Man kan dessutom aldrig med säkerhet veta om de ärförsedda med kärnstridsspetsar eller infe. Vi anser det viktigt att få till stånd internationellaförhandlingar, som syftar fill förbud mot kryssningsmissiler med lång räckvidd. Socialdemokraterna förefaller mig splittrade i dennafråga. Skrivningen i utskottsbetänkandet har därför blivit tveksam. Man sägerförst atf kravet på ett formligt förbud inte kan drivas medframgång. Def är ju ett märkligt sätt att resonera! Skulle vi bara driva frågordär vi "" kan nå framgång, skulle det inte bli mycketkvar för oss aft arbeta med. Man måste se till själva saken och se tillbehovet, angelägenheten och målet - och så arbeta för detta. är det detlångsiktiga arbetet som är viktigt när det gäller nedrustning. Sedan står det också litet försiktigt att utskottet anseratt frågan om kryssningsmissiler bör beaktas i de pågående bilateralaförhandlingarna. Det förefaller som om utskottet tror att supermakterna läservårt betänkande och aft allt därmed vore bra. Jag tror aft vi framöver måste ta oss an den här fråganmer handgripligt. Vi måste diskutera den i nedmsfningsdelegafionen, se påinitiativ att ta och föra fram kravet på förbud. Kryssningsmissilerna innebären stor fara för -därför är det angeläget atf ta itu med den här fråganmed stort allvar. Vi från centerparfiet har emellerfid avstått från att skrivanågon reservation i frågan, vi har endast skrivit ett särskilt yttrande. Def finns en fråga som jag personligen känner starkt för,och def är frågan om den behandling som den franska regeringen genom sinakärnvapenprov utsätter människorna för i . Jag har tagit uppdenna fråga i tidigare, men jag har talat för döva öron.Margot har skrivit en mofion om just detta, och def är en bra mofion. har ånyo anklagats för sinakärnvapenprov. Fransmännen började med dessa prov i i år 1960.Just nu lämnar man i algerisk TV uppgifter om atf fransmännen skulle ha använtalgeriska fångar för att mäta strålningseffekterna på människokroppen. Def ärsvårt atf sätta tilltro till ett så omänskligt handlande. pågårfransmännens kärnvapenprov på Mururoa. gjorde man det hittillskraftigaste kärnvapenprovet där . Man uppmätte en styrka på 150kiloton, dvs. tio gånger så mycket som atombomben i . Detta är denhögsta styrka som är tillåten för underjordiska prov. Det är en skamfläck förFrankrike att man så litet bryr sig om befolkningens protester och hälsotillstånd.Befolkningen har krävt en bestående av läkare för atfman skall undersöka människornas hälsa. protesterar mot proven, Australienprotesterar, liksom flera av regeringarna på . Organisafionerprotesterar också, t. ex. . Jag tycker atf det är svagt av den atfinfe agera i den här frågan. Man hoppar fegt undan och hänvisar till våra kravpå förbud mot alla kärnvapenprov. Det är naturligtvis så att def ena inteförskjuter det andra. Uppenbarligen vill socialdemokraterna inte kritiserasocialdemokraten . Jag tycker aff det finns skäl aft göra det i dettafall. Som skriver i sin motion bör def tas initiafiv i FN föratt man skall kunnaundersöka effekterna av kärnvapenproven. Från ställer vi upp pådetta yrkande. Vi har ett särskilt yttrande som gäller en konferens ommänniskors beteende vid krig och katastrofer. Det pågår över hela världen ettintensivt forskningsarbete om konsekvenserna av krig och katastrofer. Syftet äratt finna de bästa möjligheterna för att bereda ett skydd för människor.Forskning bedrivs på detta område i , och en konferens har också varitanordnad. I vårt särskilda yttrande skriver vi att de kunskaper och detintresse som finns för frågan i bör tas fill vara genom en brettupplagd konferens med deltagande av internafionella experter. Konferensenssyfte bör vara atf kartlägga och diskutera människors beteende vid krig ochavspärrning. Vi hoppas att en sådan konferens skall komma till stånd. Eftersom vår arbetstid är pressad skall jagnöja mig med att understryka vad vi i centerparfiet säger om FN och dess roll.FN:s generalsekreterare måste ges allt stöd i sina ansträngningar aft stärkaFN:s och säkerhetsrådets fredsbevarande roll. har en särskild betydelse för de småstaterna i . Halva tiden har gått, och alla krafter måste sättas in ochsätts in för aft man skall nå fram till ett slutdokument och tillkonkreta resultat när det gäller säkerhets- och förfroendeskapande åtgärder iEuropa. vill jag ge några synpunkter påmilitärbudgetfrågan, som har engagerat sig i. Vi har strävat efter afffå en ökad öppenhet beträffande redovisningen av militärutgifter. Målsättningenär dock ställd högre än så. Målsättningen är atf få i gång förhandlingar somkan leda till internationella avtal och en begränsning av militärutgifterna.Ett redovisningssystem är bara ett steg på vägen, och det förblir tämHgenmeningslöst om man inte fortsätter med nästa steg, nämligen förhandlingar ombegränsningar av militärutgifterna. Det skulle säkert ha stor betydelse föraHa deltagande länder om man åstadkom ett sådant avtal, inte minst mot bakgrundav de gigantiska summor som läggs ner på militärutgifter och de svåraekonomiska problem många länder drabbas av. Innan man kan starta förhandlingar måste dock en hel mängdtekniska problem lösas. Hur skaH man t. ex. kunna jämföra militära utgifteröver tiden och mellan länder? Hur skall man kunna rensa utgifterna fråninflation för att få fram reala förändringar? Hur skall man kunna jämföramilitära utgifter på ett bättre sätt än atf använda snabbt svängandeväxelkurser? Också politiska frågor måste lösas. Hur skaH t. ex.förhandlingarna gå till? Jag anser att det är vikfigt atf fortsätter attdriva denna fråga i FN. Kanske behövs det en ny expertgrupp. Tiden,utvecklingen och behovet talar för fortsatt agerande från svensk sida. Def mest glädjande och posifiva i nedrustningsarbetet ärmänniskors och organisationers engagemang. Världsnedrustningskampanjen pågår iFN:s regi, och svenska organisationer arbetar inom ramen för denna kampanj medolika uppslag. Fredsresan är på gång, och vi önskar den framgång. Just besöks av elever från iBollnäs kommun. Jag vill passa på och tacka för de insatser som skolans elevertidigare har gjort.De tog nämhgen initiafiv till en namninsamling för Nr150 enkärnvapenfri zon i . Det är detta - de enskilda människornas engagemang -som är hoppet för världen. Jag ber aft få yrka bifall till centerreservafionerna ochi övrigt fill utskottets hemsfällan. 36 (): På många håll i världen råder det ofrihet,våld och förtryck. Def är med förstämning som vi fortfarande nås av rapporterom ockupation av och det angreppskrig som där pågår, trotsåtskilliga protester från omvärlden. I fortgår kriget mellan och . I defkrigshärjade trappas konflikten upp. Nya, hårda striderutkämpas, med hundratals dödade och än fler skadade. Människolivet hänger på enskör tråd för civilbefolkningen. Kvinnor, barn och gamla flyr för sina liv. I går påmindes några av utrikesutskotfets ledamöter om denförtvivlade flyktingsituation som råder i , med människor på flykt övergränsen från och Tigre undan det tragiska stamkrig som där pågår. Hur skall hjälpinsatser till just dessa folk organiseras?När upphör krigshandlingarna, så atf livsmedel, mediciner och andraförnödenheter når de svältande? Kan FN åstadkomma mer samlade insatser?Problemen synes nästan oöverstigliga. Från utgångspunkt är det av allra störstavikt aft aktivt arbetar för atf öka respekten för - och även stärka -fredsbevarande roll och möjligheter. Det vore ett av demest väsentliga bidragen till mänsklighetens överlevnad om vi vann allmän ochinternationell respekt för att konflikter skall lösas med fredliga medel. Upprustningen och stormakternas enorma kärnvapenarsenalerär ett hot mot freden och, ytterst, mot mänsklighetens överlevnad. Arbetet vidnedrustningskonferensen i måste därför noga följas. Utskottetkonstaterar dock aft förhandlingarna om den fråga som av många anses varaviktigast på dagordningen i , nämligen eft fullständigt provsfopp,befinner sig i ett dödläge. Inte heller på något av de övriga förhandlingsområdena -förbud mot kemiska vapen, förbud mot radiologiska vapen och kapprustningen irymden - har några avgörande framsteg gjorts . Enligt mening måste målet vara enkärnvapenfri värld. Strävan aft etablera en kärnvapenfri zon i är effförsta steg mot detta mål. Men så länge kärnvapen finns måste allt göras föratt minska risken för deras användning. Till de verkligt positiva inslagen bland deenligt min mening alltför få sådana hör utan tvivel den mycketomfattande mobiliseringen för det internafionella fredsarbetet och förmänskliga rättigheter. Den mångfasetterade fredsrörelsen fyller en viktiguppgift för aft förmå världens statsmän att besinna sitt ansvar. Folkpartietvälkomnar initiativ såsom den nordiska folkriksdagen för fred, utveckling ochnedrust- ning samtden nu pågående stora fredsresan med frågeställningar till ledande statschefer. Men fortfarande saknar vi i ett forum förfredsfrågorna. har i motion 1984/85:1262 bl. a. förf framförslaget om en särskild delegafion för fredsfrågor och fredsforskning med en iförhållande till utrikesdeparfementef rådgivande ställning. Utskottet delaremellertid infe vår mening utan anser aft utrikesdeparfemenfet redan nu harnära och forflöpande kontakt både med den folkliga fredsrörelsen och medfredsforskningen och att denna kontakt är tillräcklig. Enligt vår mening är nuvarande ordning emellertid infefill fyllest. För att man skall kunna uppnå en kontinuitet och få eft organäven för ömsesidig information bör en delegafion tillkomma. Jag anser det varaen rimlig demokratisk handling atf tillvarata och kanalisera den folkliga uppslutningenoch därmed arbetet kring freden. Def är faktiskt inte bara som förtfram detta förslag. Även ledande socialdemokrater har tidigare i annatsammanhang framställt samma önskemål. Var finns nu det engagemanget? För är fred, frihet och rättvisa ett vikfigtmål. Vi vill konstruktivt tillvarata människors fredsengagemang. Jag yrkardärför bifall till min reservation nr 5, vilket innebär bifall tillfolkpartimotionen 1262 yrkande 3. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemsfällan. 37OSWALD (vpk): Vi har en mörk period bakom oss när detgäller nedrustnings-arbetet och förhoppningarna om avspänning och en fredligareutveckling. Detta har påpekats av dem som talat före mig och kommersäkert aft upprepas. Vi är väl alla överens om aft vi skall göra allt vad vikan för aff om möjligt bidra fill atf denna mörka period nu kan vändas i enljusare, där vi kan se mera optimistiskt på . var kanske delvis fyllt av illusioner, mensamtidigt gjordes det konkreta framsteg. Def hände en hel del när det gällerreell avspänning, inte minst här i , som gjorde att man kunde hoppas påen bättre framfid. Vi vet alla hur det sedan blev i och med ingången av1980-talef. Vi kan möjligen skymfa en viss ljusning vid horisonten, ochvi får hoppas atf den inte försvinner utan aft vi kan få se en fortsättning påförhandlingar mellan stormaktsblocken och kanske också reella ochkonkreta förhandlingsresultat. Def är vad vi alla måste arbeta för. Def är lätt för oss som medborgare i eft litet land,vilket def för övrigt säkert också är för medborgarna i varje annat land, attgripas av vanmakt inför detta stora komplex av frågor och inför en utvecklingsom vi tycker verkaroerhört svår aft påverka och få aff vända. Det fårnaturligtvis inte ske. I det sammanhanget är ju fredsrörelsens roll oerhörtvikfig. Fredsrörelsen måste understödjas, oavsett vilka typer av organisafionersom def är fråga om. Det finns en rik variation av organisationer, och alla ärvärda stöd och uppmuntran i def viktiga arbete som de utför. Vi vet ju också aft de bakslag som fredsrörelsen har råkatut för-jag tänker särskilt på ufplaceringen av nya kärnvapenbärande missiler iEuropa - i många fallhar gjort atf den tappat kamplusten och haft svårt atf på nytt fa itu med debreda och mycket arbetskrävande insatser som behövs för atf skapa allmänopinion. Men def finns nya organisationer som träder fill och gamlasom fortsätter. Def är mycket uppmuntrande med de fredsinifiativ som är pågång i . I detta arbete finns också svenska män och kvinnor som görväldigt stora och bra insatser. Jag vill gärna framhålla aft vi från mittpartis sida ser mycket positivt på både def svenska officiella agerandet idessa sammanhang och naturligtvis också på alla de enskilda människornas arbetei dessa frågor. Def är ju de stora maktblocken som har det yttersta ansvaretför rustningarna - men de kan påverkas. Och en liten stat som har gjortoch kan naturligtvis även fortsättningsvis göra en hel del vikfiga insatser. Det råder, som har sagts, i årets betänkandeganska stor enighet när def gäller nedrustning. Många av yrkandena i demotioner som vi har väckt har blivit positivt behandlade. Jag skall inteuppehålla mig särskilt länge vid dessa, utan bara beröra några av dem. Vi är som sagt eniga om ansträngningar i nedrustningsarbefet.När det gäller vill jag särskilt trycka på arbetet med en kärnvapenfrizon, en fråga som enligt vår uppfattning är oerhört viktig. Vi har också i våra motioner tagit upp och velat peka påden ökande fara som ligger i den konventionella upprustningen, något som jagäven har framfört i den här talarstolen .Det har varit mycket fal omkärnvapen och om kärnvapenkriget, och det är viktiga saker atf belysa och kämpaemot. Men händer det i bakgrunden också en hel del saker på detkonventionella vapenområdet. Det finns tendenser fill att man inom båda destora maktblockens militära staber på nytt börjar prioriterarustningsan-sfrängningarna på det konventionella området. Vi får infe stirraoss blinda på kärnvapenupprustningen och glömma bort atf def händer saker ocksåpå andra områden, atf def finns vissa nya tendenser i utvecklingen som ärmycket oroande och som vi måste uppmärksamma. Dit hör också, vilket vi underflera år även berört i våra nedrusthingsmofioner, utvecklingen på BC-området,dvs. biologiska och kemiska stridsmedel. Def är vapen som är oerhört effektiva,som har en förfärande massförsförelseeffekf och som är billiga atf anskaffa.Vad vi känner fill så anskaffas också sådana vapen. Dessa vapen har ju också,även om det infe har kunnat bevisas, använts på olika krigsskådeplatser runt omi världen. Det är en utveckling som vi också måste följa med storuppmärksamhet. Utskottet har redovisat vad och den svenska regeringengör i dessa sammanhang. Vi är tills vidare till freds med den beskrivningen. Jag vill också något fa upp det nya som har hänt de allrasenaste åren, nämligen def s. k. stjärnornas krig från sida, vilket ocksåhar berörts av . Detta är en ytterligare upptrappning i rusfningskarusel-len.Vi kan bara hoppas atf fredsrörelsen i och krafter inom kongressen och idef amerikanska samhället över huvud taget verkligen kan slå tillbaka dessaansatser så att det stannar vid ansatser och inte blir ett nytt led imsfningskarusellen. Det finns redan väldiga komplex på rymdforskningens område somär militärt utnyttjade. Sådana har funnits länge, så det är i och för sigingenfing nytt. Vi har också fidigare haft uppe dessa frågor. Man har t. ex.satelHfer som är drivna med kärnkraftsreakforer. Det har konstaterats när dehar störtat, vilket vi har påpekat . Det är en utveckling som ärmycket oroande. Om nu Reaganadministraf ionen i får gehör för sina förslagom aft man skall starta detta oerhört kostsamma och vansinniga projekt, har viatt se fram emot en ny spiral i rustningarna. Det är alltså en fråga som verkligenmåste uppmärksammas. Jag tycker det är bra - som också har framförts fråncenterns representant - aft utskottet har gjort en grundlig beskrivning ochbakgrundsteckning av denna fråga. Vi har under ett flertal år velat peka på något som viockså i årets mofion har tagit upp, och det är de bakomliggande orsakerna fillrustningar. Det kan finnas många olika skäl, men vi hävdar atf en av de storaoch grundläggande orsakerna bakom rustningarna är kampen om världens resurser.Det är egenfligen ganska enkelt. Historiskt sett har alla krig, krigshandlingarm. m. varit kamp om resurser, att lägga under sig tillgångar. Det är precissamma sak . Här finns enligt vår uppfattning ett slagsskygglappsmentalitet. Man talar väldigt mycket om tekniska saker, man talar omvapensystems utveckling och dylikt, men rnan talar väldigt litet om debakomliggande ekonomiska orsakerna till rustningar. Det är en brist, och det ärbeklagligt att utskottet fortfarande infe vill gå med på att bör fainitiafiv till en uppföjning av denna vikfiga fråga. Den har också, som vipåpekar i vår mofion och vår reservation, en mycket tydlig hord-syd-komponent.Det är den rika industrialiserade världen som i kraft av sina rustningar kanutplundra och behärska den del av världen som är under utveckling, tredjevärldens länder. En stor del av de militära ansträngningarna och de militärabudgetarna har sin grund i dessa fakta. Det gäller naturligtvis framför allt enstat som som är oerhört beroende av aff gå utanför sitt eget territoriumför att skaffa sig råvaror till den egna industrin och till den slösaktigaekonomi som den staten bygger på. Om inte skulle ha fillgång till oljautifrån - de importerar och mer av sitt oljebehov - om de infe skullehämta koppar i , tenn i , bauxit i t. ex. föraluminiumfill-verkning osv., skulle de inte kunna hålla sina industrier i gång.De gör def fill priset av militär kontroll över dessa områden, antingen direkteller indirekt genom ombud. Detta borde lyftas fram i ljuset på ett helt annat sätt änsom har skett. Det gäller naturligtvis också andra industrialiseradeländer som behöver råvaror fill sin egen produktion.