prot · G8099 · 1984-12-31 00:00:00 — samt att genom att försäkra att jorden icke kan darraeftersom berggrunden är säker överallt . . . nästan sprickfri . . . de rikakallas riskvilligt kapital, def låter ju som osjälviskt mod det heterinfe 'sälja de oskyldiga för pengar' det heter skapa sys.ielsättning i ett utvecklingsland medgynnsamt kostnadsläge det heterinte "köpa den fattige för ett par skor' detheter att säkra en marknad för avsättning av våra produkter def heterinte 'stjäla den fattiges odlingsmark' detheter att skapa ett gynnsamt investeringsklimat det heterför resten inte 'fattiga' Denna av-personifiering och av-köning av folk och naturhärjar som fenoxisyror i vårt språk." Vad är det för inflytelser som har skapat denna situationdär en utarmning pågår av svenska språket? Ja, den beror på den pågåendekommersialiseringen av det svenska samhället. Den beror pä den starkateknokratiseringen av samhället. Den beror på vad man schematiskt kan kallaamerikaniseringen av samhället och kulturlivet. Man kanske också skall noteraaft detta framför allt handlar om ett mansspråk, eftersom männen är de somföreträder tekniken, kommersialismen osv. i dagens samhälle. Vad kan man då göra åt detta? Jag skulle vilja dra tiopunkter till stöd för det svenska språket; Mera svenska,mera litteraturläsning i skolan. - Det är någonting som jag vet aft ocksäkulturministern starkt gillar. Ökat stöd tillboken, framför allt barn- och ungdomslitteratur. Ökat stöd fillarbetsplafsbibliotek. Särskilt stödtill lyriken. Ökad andelsvenskproducerade program i TV. Vidare är det tre mera allmänna punkter; 10.Kvinnornas inflytande i samhällslivet måste ökas. Jag undrar om kulturministern villreagera på några av de här fio punkterna. Om åtgärder för att motverka utarmningen av svenskaspråket Jag försökte i hastigheten anteckna de tiopunkterna, och jag tror att jag hann fånga upp dem. Jag delar Carl-HenrikHermanssons syn på värdet av insatser på olika plan för att stödja och utveckladet svenska språket. Jag delar hans uppfattning aft vi i vårt samhälle i höggrad har en teknokratisk syn. Jag är inte övertygad om att man generellt kan säga attkvinnor skulle företräda en icke-teknokrafisk syn - jag önskar att det vore så.Jag har ett aktuellt exempel från . På gymnasiet vidFridhemsplan döper man om en kurs för läkarsekreterare därför att man utgårfrån att defta är en kvinnlig beteckning. Man vill ha en kursbefeckning sommera passar både pojkar och flickor, och då kallar man kursen för"vårddokumentation". Det är nu mycket färre som söker kursen, ochfortfarande är det bara flickor. Detta ärett uttryck för aft man i stället för aft beskriva yrkesutövaren när Om åtgärder för att motverka utarmningen av svenskaspråket manbestämmer kursen beskriver den sektor av samhällslivet inom vilken han skallutöva sitt yrke. Det är dessutom ett uttryck för avpersonifieringen isamhället, som egenfligen är ett tecken på en antihumanisfisk tendens. Detfinns alltså skäl för oss aft mycket starkt understryka värdet av en allmänhumanistisk grundsyn. Den gemensamma kulturbasen behöver vi slå vakt om, och detär jag mycket angelägen om att på olika sätt kunna stödja. När det gäller vissa av punkterna, t.ex. den som rörbibliotekslag, vet C.-H. att vi har skilda meningar. När def gäller stöd fill boken, konkreta lösningar förmera svenska i osv. återkommer regeringen fill de punkterna. Låt mig sammanfattningsvis bara understryka att vi ivårt samhälle har en betydande samstämmighet om vikten av att värna vårtsvenska språk. AnL 19 (vpk); Jag tror också att det är riktigt, somkulturministern säger, att def finns en utbredd gemensam grundsyn, att det ärviktigt att bekämpa utarmningen av det svenska språket och att värna det medolika medel. Sedan kan vi diskutera de konkreta åtgärder som är nödvändiga.Självfallet är det riktigt, som kulturministern underströk i sitt svar, att vialla måste ta vårt ansvar för detta. När jag ställer frågan om vad regeringentänker göra, vet han lika väl som jag atf defta är den form vi kan använda i riksdagenför atf få upp en fråga till diskussion. Def kanske också är nödvändigt atf framhålla att bakomdetta krav, att det svenska språket skall värnas, ligger det ingen trångnationalism. Jag nämnde förut att det är nödvändigt atf bekämpa det man kan kallaför amerikaniseringen av det svenska kulturlivet. Det jag då syftar på ärnaturligtvis just det kommersiella och teknokratiska språkbruk som man kansammanfatta med den termen, men självfallet gäller det infe kulturinflytelseroch förbindelser med det vi måste kalla det andra , som svarar för enmycket rik kulturskatt. Def kan också vara bra att betona att inflytanden övergränserna är viktiga och nödvändiga men att det bör handla om positivainflytanden. Jag tror också att det är bra att iden här debatten understryka atf invandrarnas kultur och språk även tillför detsvenska kulturlivet någonting nytt, omistligt och posifivt. Det ligger väldigtmycket i ett gammalt uttryck myntat av den franske socialisten , aftnationalism och internationalism ömsesidigt måste betinga varandra. Skall viförstå andra kulturers värde och betydelse, måste vi också starkt värna våregen kultur och vårt eget språk. Låt mig instämma i och understrykaiakttagelsen att det bakom viljan att utveckla och värna det svenska språketinte ligger trånga nationalistiska tankar. iakttagelse, som C.-H.Hermansson refererade, är naturligtvis mycket väsentlig. Bara den som har enfast förankring i den egna nationen förmår möta andra länders företrädare medett öppet och mottagligt sinne. Jag möter i denna mediaintefnationaliserade värld mångasom talar om behovet av atf slå vakt om den egna nationen. Det gäller svenskar,men även tyskar som ser det engelskspråkiga inflytandet komma viaTV-programmen. Och jag möter engelsmän som säger; Ni har det ganska lätt iSverige som får de amerikanska programmen på engelska. Tänk på oss som får demtill på vårt förstaspråk. Vi är ännu mer utsatta än vad ni är. Detsäger något om denna frågas komplexitet. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1984/85:58 om förhandsgranskning av videofilmer AnL 21 Statsrådet ; har ställt följande frågor tillmig; Anserkulturministern ätten begränsning av det extrema våldet, exempelvis långa,utdragna sadistiska våldsscener mot kvinnor, utgör en oacceptabel begränsningav yttrandefriheten? Anserkulturministern att samhället bör vidta åtgärder för att motverka en utbredningav våldskulturen i vårt samhälle? Är regeringenberedd atf framlägga förslag om förhandsgranskning av videofilmer? Lagstiftning som innebär enbegränsning av möjligheterna atf visa eller sprida extrema våldsskildringarutgör i och för sig en begränsning av yttrandefriheten. Huruvida en sådanbegränsning är acceptabel eller ej beror bl. a. på det sammanhang där våldetskildras. De regler som vi ställer upp på detta område måste vara sådana att dedels så långt som möjligt förhindrar spridning av filmer och videogram som kange upphov till psykiska skadeverkningar hos åskådaren, dels inte leder tilloacceptabla inskränkningar av yttrandefriheten. För biograffilmens del upprätthåller vi sedan lång tidtillbaka en ordning med krav på obligatorisk förhandsgranskning av filmer somskall visas offentligt. Något motsvarande krav galler däremot inte förvideogram. Det har ansetts vara svårt att införa ett system medförhandsgranskning av alla videogram som verkligen är effektivt när det gällerspridning för enskilt bruk. För filmer och videogram som sprids till allmänheten påannat sätt än genom offentlig visning gäller i stället sedan några år tillbakaden s.k. videovåldslagen. Lagen bygger på ingripande i efterhand mot den som iförvärvssyfte sprider videogram med extrema våldsinslag till allmänheten. Videovåldslagen har på det hela taget fungerat bra, trotsvissa olägenheter, framför allt beroende på att ansvarsreglerna riktar sig motde detaljister som hyr ut videogram och inte mot grossister, importörer ochandra, som har huvudansvaret för att videogrammen kommer ut på marknaden. Dennautformning av ansvarssystemet leder till att ett och samma videogram kan prövasav flera olika domstolar, ibland med olika utgång. För atf förbättra möjligheternaaft ingripa mot videogram med våldsinslag kommer justitieministern att föreslåregeringen att under innevarande lägga fram en proposition med förslagtill vissa lagändringar. Genom dessa kommer def bl. a. atf bli lättare attfrivilligt låta förhandsgran-ka videogram för att försäkra sig om att de inteinnehåller något som är åtalbart enligt videovåldslagen. Regeringen avser vidare att låta utreda om en allmänförhandsgranskning 3år atf genomföra utan oacceptabla inskränkningar avyttrandefriheten och i sådan form aft efterlevnaden av granskningsmyndighetensbeslut kan kontrolleras. AnL 22GUNILLA (); Jag tackar kulturministern för svaret. Jagbeklagar dock att det är svårt att finna svar på mina tre frågor. En våg av våldskulfur sköljer in över vårt land. Denhärstammar från och kommer via och till oss.Våldstendenserna, både i verkligheten och i kultumfbudet, blir alltmersadistiska och förråande. Kvinnoförnedring är ett markant inslag. I första handär det barn och ungdomar som utsätts för påverkan. Den våldsbrottslighet somföljer i spåren förskräcker. År då denna våldskultur något oundvikligt, någotödesbestämt, som vi inte kan hindra? Jag vägrar aft tro aft så skulle varafallet. Vi kan och vi måste kämpa mot denna destruktiva utveckling. Eft litet steg i rätt riktning vore, som jag ser det, attsanera våldsutbudet exempelvis i vissa videofilmer, som kommersiellt spekulerari våld, sadism och kvinnoskändning. En förhandsgranskning av dessa filmer ilikhet med den vi har för biograffilmer borde vara en väg. Men kulturministern har tydligen en annan åsikt i dennafråga. Enligt referat från den socialdemokratiska partikongressen, där enmajoritet med kvinnorna i spetsen uttalade sig för förhandsgranskning avvideofilmer, tappade tydligen både statsministern och kulturministern heltkoncepterna och demonstrerade kraftfullt sitt missnöje över beslutet. Jag harstor förståelse för atf man blir besviken om man förlorar en omröstning, menvarför denna, förlåt uttrycket, våldsamma reaktion? I svaret på min första fråga heter det; "Huruvida ensådan begränsning är acceptabel eller ej beror bl. a. på det sammanhang därvåldet skildras." - Det skulle vara intressant att få en närmareförklaring till i vilka sammanhang en begränsning kan accepteras. När kan viförvänta oss eft förslag från regeringen om förhandsgranskning? Den tredje frågan som jag hade ställt gällde om regeringenvill vidta andra åtgärder för att begränsa våldskulturen inom vårt samhälle.Jag vill komplettera med en fråga: Vilka effektiva medel vill kulturministern för övrigtanvända för att bekämpa den extrema våldskulturen? säger att hon inte kan finnasvar på de frågor hon har ställt i de svar som jag lämnade. Jag beklagar om jagläste för hastigt, så att hon infe hade chans aff uppfatta vad jag sade. Jagvill hänvisa till protokollet. Svaret på hennes frågor finns nämligen i de svarsom jag lämnade. Lät migtill def foga följande ytterligare kommentarer! Skillnaden mellan förhandsgranskning av biograffilm ochförhandsgranskning av videogram är aft man när det gäller biograffilm harmöjlighet att kontrollera aft förhandsgranskningen verkligen efterlevs. Man harmöjlighet att kontrollera def, därför atf antalet kopior av varje film ärbegränsat, därför atf man kan följa biografreperfoaren, därför att FilmägarnasKontrollbyrå noga kontrollerar exakt vilka filmer som visas på biograferna.Någon motsvarande kontrollapparat när det gäller videogram har vi inte. Varjefilm kan finnas i tusentals kopior, och svårigheten är alltså att åstadkomma enkontroll på visningsstället, som ju i regel är hemma i bostaden. För att manskall kunna göra denna förhandsgranskning meningsfull krävs alltså enutredning. Jag har meddelat att regeringen undersöker hur en sådan utredningskall gå till; jag återkommer med besked i den frågan . ställer sig tveksam till den begränsningen,att man av ytfrandefrihetsskäl inte alltid kan ingripa och förbjuda. Det kangälla filmer som har dokumentära inslag som det anses viktigt att visa, och detkan finnas filmer av högt konstnärligt värde som har ganska grova våldsinslag,där det anses mofiveraf att man får tillfälle aft möta också den yttringen avmänskligt Uv. AnL 24 (); Känner inte kulturministern någon oro överden utveckling vi ser? När det gäller förhandsgranskningen av destruktiva filmerstaplar kulturministern upp det ena hindret efter det andra. Det fanns däremotinga betänkligheter mot att införa t. ex. kollektiva löntagarfonder. I den här frågan är det barn och ungdomar från socialt ochintellektuellt fattiga miljöer som drabbas hårdast. Jag tycker det ärbåde"ansvarslöst och cyniskt att inte med alla till buds stående medelförsöka begränsa våldsut-budef. Kulturministern har i en TT-intervju angående mediernasutveckling sagt; Jag väljer det mänskliga perspektivet. Det innebär attmänniskan kommer först. Jag tycker det är mycket bra sagtoch vill helt instämma i det uttalandet. Men, kulturministern, låt def då intestanna vid vackert tal! Visa det också i handling! Känner kulturministern ingen oro införutvecklingen? Om regeringens vidare behandling av u tredn ingsbetän-kände t "Bättre struktur i jord- och skogsbruk" Jo, , det gör jag faktiskt, och det är skälet tillatt jag som ansvarig för kultur- och mediafrågor i regeringen mycket starkt harverkat för atf vi skall ha ett som är oberoende, som finansierasoberoende av kommersiella krafter och kommersiella intäkter. kanske inte är lika fast på den punkten som det parti som jag tillhör. Vi är beredda att satsa hårt på en utveckling av svenskaspråket i skolan, och vi bygger pä en rad åtgärder för att stärka en godkultur. I den redovisning jag har gjort avförhandsgranskningsfrågan har jag tillåtit mig att erinra om attförhandsgranskningen inte är problemet - det går att ordna folk som tittar påfilmerna. Problemet är att kontrollera aft folk inle tittar på dem, och def ärinfe sä lätt aft klara när det gäller videogram. AnL 26 (); Jag är naturligtvis medveten om att det här ärfråga om att väga olika intressen mot varandra. För mig väger barns ochungdomars mentala hälsa tyngre än en yttrandefrihet som värnar om kommersiellspekulation i våld och sadism. Jag menar atf det inte bara är frihet till något som ärviktig, def kan vara lika viktigt med frihet från något. Def tycker jag gälleri den här frågan, och jag är inte ensam om atf ha den uppfattningen. AnL 27 Statsrådet ; Låt mig till det sista bara göra denkommentaren, aft yttrandefrihetsproblemet inte bara är ett problem föravsändaren, för den som har filmen, videogrammet, i sin hand och hyr ut det.Yttrandefrihetskon-sekvensen gör sig i mycket hög grad gällande hos mottagaren,tittaren, man måste kontrollera vad han fakfiskt tittar på. Det är detta mänskliga perspektiv som jag har tillåtit migatt påpeka att man inte utan vidare kan hoppa över. Om vi väljer att bara tittapå filmerna, utan att kontrollera hur de visas, alltså att förhandsgranska demutan att kontrollera var de sedan visas, blir förhandsgranskningen totaltmeningslös. Detta harjag som sagt tillåtit mig att påpeka. AnL 28 (); Jag tror inte atf man skall förstora dessahinder så som gör. Jag tror aft om viljan finns, går problemetatt lösa. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1984/85:17 om regeringens vidare behandling avutredningsbetänkandet "Bättre struktur i Jord- och skogsbruk" i har frågat omjag med anledning avremissutfallet på betänkandet "Bättre struktur i jord- och skogsbruk"kommer atf lägga strukturutredningen fill handlingarna. tillsattes av den dåvarandeborgerliga regeringen med uppdraget aft föreslå åtgärder för att komma tillrätta med de strukturproblem som inom vissa områden av vårt land finns inomjord- och skogsbruket. Dessa strukturproblem är av så allvarlig beskaffenhetfrån allmän synpunkt atf också jag anser att särskilda åtgärder bör övervägas.Behovet av sådana åtgärder bör emellertid diskuteras i ett vidare sammanhang,vari kan beaktas bl. a. resultatet av det arbete som pågår i den s. k.dödsboutredningen. Förslag från dödsboutredningen kan väntas bli avlämnadeunder . Med hänsyn till detta kommer regeringen under innevaranderiksmöte inte att kunna lämna förslag till i strukturfrågorna. Om regeringens vidare behandling av utredningsbetänkandet"Bättre struktur i jord- och skogsbruk" AnL 30INGVAR i (c); Jag vill rikta ett fack filljordbruksministern för svaret på frågan, som gick ut på att man först villavvakta dödsboufredningens betänkande innan man går vidare på def här området. Det kan väl i och för sig vara rikfigt att göra så när detgäller vissa delar av strukturutredningen. Det gäller den del som handlar omgenerationsväxlingar, men strukturutredningen tar ju upp många olikaproblemställningar och lämnar en massa förslag som jag anser inte hör sammanmed dödsboufred-ningen. Anledningen till min fråga var just en mängd av de härförslagen som jag pekade på. Staten skall skaffa sig ytterligare styrmedelgenom de s. k. sfrukfurplanerna. Lantbruksnämnderna skall få mera makt genomatf kunna utnyttja förköpsrätt till s. k. rafionaliseringsfastighefer, och manskall lägga ut en straffskatt i form av garantiintäkt. Det här berör intedirekt dödsboutredningen, menar jag. Allt detta skall man göra för attförbättra strukturen i jord- och skogsbruket. De här förslagen har mött ett kompakt motstånd frånlantbrukets organisationer, där man anser att de är alltför långtgående. Denkritik som har framförts delar jag till fullo. upplever man lagstiftningen som diskutabel påflera områden. Det gäller jordförvärvslagen, där dels prisprövningen är enkontroversiell del, dels sammanslagningar av s. k. rafionaliseringsfastigheferväcker många och långa diskussioner ute i länen. Det finns en mängd fall somman direkt kan peka på. Genom strukturutredningens förslag kommer de härfrågorna atf ytterligare aktualiseras. Det kommer atf bli mängder avdiskussioner liknande dem som pågår . Det var av den anledningen som jagställde den här frågan. Jag hade hoppats att jordbruksministern skulle ge ettposifivt svar på frågan, i den meningen att jordbruksministern kunde tänka sigatt delar av dessa förslag inte var acceptabla. De strukturproblem som finns i vissa delar av landet - viskall konstatera atf det endast handlar om vissa delar av landet - borde manlösa via stimulansåtgärder och frivilliga överenskommelser och inte med tvångsåtgärder. 9 protokoU 1984/85:7-9 Jag kan bara konstatera att def svar somjordbruksministern har gett inte pä minsta sätt stillar den oro som mångasmåbrukare känner. En tröst kan ju vara att inget förslag kommer förevalet . Om regeringens vidare behandling av utredningsbetänkandet"Bättre struktur i jord- och skogsbruk" Jag tycker att det kan vara rimligt atfcitera något ur de kommittédirektiv. Dir. 1981:22, som gav denhär utredningen. Han slår där fast: "Enligt min mening är den nuvarande ägo- ochägarstrukturen vad avser jordbruks- oeh skogsfastigheter heltotillfredsställande i vissa delar av landet. Utvecklingen gerinte heller vid handen aft någon större förbättring är aft vänta om inteytterligare åtgärder vidtas från samhällets sida." "För att få fill ständ förbättringar är det enligtmin mening nödvändigt med mer brett anlagda insatser. Markägare av allakategorier bör göras mera benägna aft medverka fill strukturförbättringar elleratt avyttra sina fastigheter eller sina andelar i fastigheter. Därför är detnödvändigt med både sådana åtgärder som underlätfar önskvärda förändringar ochsådana som försvårar det passiva ägandet eller förhindrar att det ökar." Tillyttermera visso säger han; "Jag har i de av mig behandlade frågorna samrätt medchefen för budgetdepartementet", som då var , "och medstatsrådet ", som då var vice bosfadsminisfer från moderatasamlingspartiefs sida. Jag kan sålunda konstatera att det uppenbarligen fanns enbred enighet på den borgerliga kanten om nödvändigheten av att vidta åtgärder.Jag har för min del sagt att jag delar den oro man kände när man skrev de härdirekfiven för den ägosplittring vi har och för den utveckling som i de härsammanhangen är på gång. Skall vi vara framsynta ur näringens synpunkt är detviktigt att vi kan göra någonting åt def här. Det är riktigt att vissa förslaghade en bred förankring i utredningen, andra däremot har diskuterats och manhar haft en negafiv inställning. Remissinstanserna hade många och skiftandesynpunkter. Min uppfattning är aft vi förutsättningslöst får pröva det helanär vi har även dödsboufredningens förslag på bordet, som det också hänvisasfill i de här direktiven. Def här är känsliga frågor, och det gäller att försökafinna lösningar som kan få en så bred uppslutning i som möjligt. Detkommer att vara vår ambition - alltså en förutsättningslös prövning av bådeproblemen och de olika förslag som här kan komma att föreligga. AnL 32INGVAR i (c): Def är riktigt att idirektiven sade aft detta var otillfredsställande - men direktiven är en sak,och den slutliga produkten av utredningen är en annan sak. Det är mot denna ochmot de konkreta förslag som kommit fram som jag har vänt mig. direktivenatt man skall ha en statlig förköpsrätt, att man skall inrätta strukfurplanereller atf de här garantiintäkferna skall införas. Däremot står det i direktivenaff vi i vissa delar av landet har en besvärlig struktur - och def är någothelt annat. Def är alltså mot slutprodukten som jag vänder mig. Visst finns det problem med strukturen i vissa delar avlandet. Den är väldigt sönderstyckad pä vissa ställen. Ur både ägar- ochbrukarsynpunkt skulle det vara bättre om man kunde klara upp defta på ett annatsätt. Frågan är emellertid om man måste vidta vad jag menar är allvarligaåtgärder med den här formen av tvångsinslag. Som jag sade tidigare anser manredan i dag på många håll aff jordförvärvslagen har alltför stort inflytandeoch lantbruksnämnderna alltför stor makt. Här vill man nu ge dem ännu meramakt. Som jag ser det måste detta innebära att vi får ännu fler problem än vihade tidigare. Jag vill också fillägga att socialdemokratiska motionerhar fogats till direktiven, vilket givetvis förstärkt direktivens motiveringarnär det gäller atf komma till rätta med strukturproblemen. Socialdemokraternahar alltså också ett delansvar för direktiven. Jag anser helt enkelt, herrtalman, att detta problem så långt möjligt skall lösas på frivillig väg. Därförskall man säga nej till ytterligare lagstiftning. Om regeringens vidare behandling av utredningsbetänkandet"Bättre struktur i jord- och skogsbruk" Direktiven har icke förändrats under den tidsom detta arbete har pågått. Det vill jag slå fast. Sedan skall jag bara upprepa vad i direktiven, och detta håller jag med honom om:"Utvecklingen ger inte heller vid handen att någon störreförbättring är att vänta om inte ytterligare åtgärder vidtas från samhälletssida." Jag vill bara ytterligare understryka vad jag sade i mittförra inlägg. Det här är känsliga och ömtåliga frågor. Jag har inte i dag-ochinte regeringen heller - tagit ställning till utredningsförslagen. Vi menar attdet borde vara värdefullt aft också få dödsboutredningens betänkande, för attom möjligt göra ett gemensamt paket av de olika åtgärder som kan blinödvändiga. Vi är inställda på att förutsättningslöst pröva förslagen fillåtgärder, eftersom vi kommer aft vara angelägna om aft få en så bred enighetsom över huvud taget är möjlig kring dem. Jag vill slå fast att insikten trots allt tycks varalevande hos alla om att vi har ett problem - och det är ett växande problem.Detta gäller inom många områden i landet. Det är ur näringens synpunktutomordentligt angeläget, om vi vill vara framsynta, att vi finner former föratt hantera dessa problem -gärna så långt möjligt på frivillig väg. Överläggningen var härmed avslutad. Om avgifterna enligt miljöskyddslagen 10 § Svar på frågorna 1984/85:41 och 53 om avgifterna enligt miljöskyddslagen AnL 34 Jordbruksminister ;