prot · G80927 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:27 1 § Justerades protokollet för den 6innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisadesSkrivelse och proposition 1984/85:68 till utrikesutskottet /85:70 fillskatteutskottet 3 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1984/85:128-130fill lagutskottet /85:131-134 fill finansutskottet /85:135-139 tillskatteutskottet 4§ och statlig utbildning för vuxna Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1984/85:1 omkommunal och statlig utbildning för vuxna (prop. 1983/84:169). 1 (): I utbildningsutskottets betänkande 1 omkommunal och statlig utbildning för vuxna behandlas inte mindre än 40hemställanspunkter. Moderata samlingspartiet har kunnat acceptera de flesta avdessa, men i fem fall kan vi inte ställa upp på majoritetens förslag, och i ettfall har vi sett oss tvungna att avge ett särskilt yttrande. Jag skall närmareutveckla våra synpunkter i dessa avseenden, I det statsfinansiella läge befinner sig ioch säkerligen får dras med i överskådlig framtid, är det nödvändigt medbesparingar även inom utbildningsområdet. Vi har i detta läge funnit detangeläget att särskilt värna om ungdomsskolans resurser och kvalitet.Vuxenutbildningen måste då räkna med lägre statsanslag. Vi finner det olyckligtatt utskottsmajoriteten så hårt och negativt skrivit fast sig i fråga ommöjligheterna till en utökad och statlig utbildning för vuxna Om en större grad av avgiftsfinansiering medges skullekommunerna kunna erbjuda utbildning som eljest inte skulle kunna komma tillstånd. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. Utbildningsministern förslår i propositionen ettavskaffande av den nuvarande femgradiga betygsskalan för grundskolekurser. Istället vill hon införa betygen godkänd och icke godkänd. Motiveringen avförändringen är med förlov sagt svag. I propositionen sägs att det normalt bör vara naturligastatt en studerande som efter vuxenstudier på grundskolenivån vill fortsätta sinastudier på gymnasienivån gör det inom något slag av vuxenutbildning.Utbildningsministern erinrar också om förslaget i årets budgetproposition attprioritera sökande under vid intagning till gymnasieskolansgrundskoleanknutna studievägar, varför det inte finns någon anledning attbehålla en femgradig betygsskala för grundskolekurserna med tanke på devuxenstuderande som kan tänkas söka sig till och få plats på gymnasieskolansgrundskoleanknutna studievägar. Skulle vuxenstuderanden på grundval avslutbetyg från vuxenutbildning eller statens skolor för vuxna sökasig till någon utbildning inom gymnasieskolan, kan ansökan behandlas inom denfria kvoten, anser utbildningsministern. Denna lättvindiga, för att inte sägaosakliga, typ av argumentering faller utskottsmajoriteten för. Vi avvisar med bestämdhet regeringens förslag att avskaffaden nuvarande femgradiga betygsskalan för grundskolekurser. Det är ett rättvisekravför såväl eleverna i och statlig vuxenutbildning som eleverna igrundskolan att nuvarande betygssystem får finnas kvar inom vuxenutbildningenför att skolformerna skall kunna vara likvärdiga. En betygsbrdning ivuxenutbildningens grundskolekurser som innebär att endast betygen godkänd ochicke godkänd används tenderar att leda till att kraven för "godkänd"sätts mycket lågt. Informationen till den studerande och till eventuellaavnämare blir därigenom mycket trubbig och inte sällan direkt missvisande. Regeringens förslag innebär också att en särskildkvotgrupp måste införas fördeeleversomönskar läsa vidare i gymnasieskolan.Detta blir onödigt, om nuvarande betygssystem bibehålls. Det finns medregeringens förslag risk för att elever som en gång börjat i vuxenutbildningensgrundskolekurser alltid kommer att tillhöra vuxenutbildningensutbildningssystem. Den föreslagna betygsordningen motverkar sålunda rörlighetenmellan skolformerna, och, ett parallellskolesystem kan lätt uppstå. Jag yrkar därför bifall till reservation 3 iutskottets betänkande. Regeringen föreslår vidare att grundutbildningför vuxna i princip skall bedrivas som deltidsstudier. Timersättning skalllämnas för och . Undervad som kan antas vara kan timersättning dock somhittills utgå under , om pedagogiska skäl motiverar såintensiva studier. Vi anser att omfattningen av studierna inomgrundutbildning för vuxna bör få avgöras från fall till fall av skolstyrelsenoch inte begränsas på sätt som skett i propositionen. Regeln bör vara attstudierna bedrivs i normal studietakt. Om pedagogiska skäl motiverar en lägrestudietakt får skolstyrelsen bestämma om en sådan. Vårt förslag i denna delfår jämfört med regeringens förslag konsekvenser för timersättningensomfattning per helt läsår och för möjligheterna att erhålla studiehjälp. Jag yrkardärför bifall till reservationerna 4 och 5. Regeringens och utskottsmajoritetens förslag att upphävade dispensmöjligheter som f. n. finns när det gäller elevantalet vidutbildning i tekniska ämnen riskerar att till stora delar raseravuxenutbildningens möjligheter att erbjuda teknisk utbildning.Utskottsmajoriteten skriver visserligen vackert om den tekniska utbildningensstora betydelse och säger sig vilja slå vakt om och prioritera den, meneftersom man säger att den skall inrymmas i den särskilda delram som kommunenfår sig tilldelad anvisar man i realiteten inga vägar att uppnå målsättningen. Utbildningen i tekniska ämnen utgör en förhållandevisliten del av den totala kommunala vuxenutbildningen. På samma sätt som dentekniska utbildningen i ungdomsskolan omfattar ett stort antal linjer, grenaroch varianter, består vuxenutbildningen i tekniska ämnen också av ett förhållandevisstort antal specialiserade kurser och kursetapper. Kursetapperna måste anordnasmed viss kontinuitet och periodicitet för att de studerande skall kunnafullfölja påbörjade studiegångar utan onödiga avbrott. Vi anser därför attkurser i tekniska ämnen bör få startas om antalet deltagare beräknas varaktigtuppgå till lägst fem. Denna prioritering av undervisning i tekniska ämnen skallsjälvfallet ske inom den totalram av undervisningstimmar som kommunendisponerar, varför vårt förslag inte medför merkostnader. Jag yrkar därför bifall också till reservation 6. Slutligen, herr talman, vill jag framhålla att regeringensförslag till nya regler för vuxenutbildning från formellautgångspunkter är uppenbart otillfredsställande. Något förslag tilllagstiftning finns inte fogat till de riktlinjer regeringen presenterar i dennu aktuella propositionen. Det är därmed t. ex. inte möjligt att bedöma vilkenexakt omfattning som det kommunala ansvaret för att främja vuxenutbildning äravsett att få. Vi har för vår del, trots dessa invändningar, valt attändå diskutera propositionens förslag i sak. I anslutning till riksdagsbehandlingenav vuxenutbildningslagen bör omfattningen av det kommunala ansvaret bedömasutan hinder av vad som , utan lagtext, har kunnat sägas. Med det sagda yrkar jag sålunda bifall tillreservationerna 1, 3, 4, 5 och 6 i utbildningsutskottets betänkande nr 1. och statlig utbildning för vuxna 2KERSTIN (): De utbildningsreformer vi har haft under desenaste årtiondena har medfört att i princip alla ungdomar har fåttgrundläggande utbildning i den nioåriga . Flertalet av dem har ocksåfått olika former av vidareutbildning inom gymnasieskolan. Men fortfarande harvi ett och statlig utbildning för vuxna mycketstort behov av olika former av återkommande utbildning, och det finns mångaskäl för det. Låt mig bara nämna några. finns det människor sominte har fått tillfredsställande grundutbildning. Vi har ungdomar somi gymnasieskolan har gjort studieavbrott - man har valt fel linje, man harkänt behov av att ta ett sabbatsår. Utvecklingen inom arbetslivet har ställtförändrade krav på utbildning, och strukturrationaliseringar har inneburit kanske tvingas att ändra sin yrkesinriktning och har behov av en nyutbildning. I den proposition vi nu diskuterar behandlas den kommunalavuxenutbildningen och dess inriktning och verksamhet. Man föreslår attkommuner och landstingskommuner skall ha skyldighet, som det heter, att främjavuxnas deltagande i utbildningar. Det nuvarande kravet att skolöverstyrelsenskall ge medgivande för rätt att anordna utbildning tas bort, och det tycker viär positivt. Positivt tycker vi också att det är att man talar om hurvikfigt det är att samordna och samverka inom vuxenutbildningen. Enligt beslut av skallsökande under ha företräde till gymnasieskolan. Vi i reserveradeoss mot det beslutet. I beslutet hänvisas ungdomar fill komvux. Motden bakgrunden tycker vi att det skulle vara praktiskt att där så är möjligtfillskapa en gemensam och komvux. Det liggerockså i linje med nödvändigheten av samverkan mellan de olikautbildningsformerna. I de utvecklingsförsök som pågår inom gymnasieskolan harockså försök startat, på önskemål från kommuner och skolor, att de olikautbildningsformerna får samverka. Mot denbakgrunden yrkar jag bifall till reservation 2. I reservation 3 tar vi upp betygsfrågan. Proposifionen ochutskottsmajoriteten vill inom den kommunala vuxenutbildningen avskaffa dennuvarande femgradiga betygsskalan, och det avvisas i reservationen. Det vore olyckligt om vi fick två olika betygsformer för ioch för sig jämförbar utbildning. I fråga om intagning till gymnasieskolanskulle det, som också påpekade, innebära onödiga krångligheter, t.ex. speciell kvotgrupp för komvuxstuderande. Trots att man har beslutat att den som är inte skallha samma chans som 16- och 17-åringar att komma in i gymnasieskolan, säger manändå att där det finns plats har ungdomar samma möjlighet även om de fyllt 18år. Det innebär att det skulle finnas en annan form av betygsättning för dengruppen, och det tror vi är väldigt olyckligt. skulle jag vilja säga att det är viktigt, sompåpekas i propositionen och i utskottsbetänkandet, att kommunen och landstingskommunenger information till medborgarna om olika former av utbildning som finns atttillgå, så att varje människa som har behov av utbildning kommer i rättutbildningsform. Det är också väldigt bra att utskottet har försökt attklargöra gränsdragningen mellan den kommunala vuxenutbildningen ochfolkbildningsarbetet. vilketsker i en bilaga fill utskottsbetänkandet. Det kan i och för sig vara svårt,men jag tror att det är viktigt att vi försöker göra den gränsdragningen. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3 och iövrigt till utskottets hemställan. 3 (): Vuxenutbildningen vänder sig till en gruppmänniskor med mycket olika bakgrund i fråga om skolunderbyggnad. Dettaförhållande ställer höga krav på en flexibel utbildningsorganisafion, bl. a.inom komvux, den skolform som kammaren har att behandla. Eftersomutbildningen inom komvux är kompetensinriktad, är det också viktigt attutbildningen kvalitativt motsvarar de krav man har rätt att ställa på en sådanutbildning. Detta är så mycket mera angeläget som de elever som söker sig tillvuxenutbildning haft sämre möjligheter än andra att tidigare, ivanlig skolålder, tillgodose sina behov av kunskaper. Utskottsmajoriteten vill avskaffa den nuvarande femgradigabetygsskalan. Från sida tycker vi att det är ett rättvisekrav moteleverna såväl inom komvux som inom den ordinarie att de har sammabetygssystem för att därmed bli bedömda på likvärdig grund. Komvux kan skiljasig från genom en annan uppläggning av studierna men inte genomskilda betygssystem. Jagtillstyrker därför reservation 3. Beträffande intagningen till komvux anser vi det riktigtatt den inte handhas av vuxenutbildningsrådet. Däremot tror vi inte att detbehövs en särskild . En gemensam intagningsnämnd förgymnasieskolan och komvux borde skapa större samstämmighet mellan dessa bådaskolformer. Det borde rimligtvis vara lättare för en gemensam nämnd att bildasig en uppfattning om vilka elever som inte fortsätter på gymnasiet och därförbör beredas plats inom vuxenutbildningen. Därmedyrkar jag bifall till reservation 2. Jag har redan tidigare påpekat att elevernas skiftandeförutsättningar inom komvux kräver att utbildningsorganisationen är mycketflexibel. Därför är det bra att man tillämpar såväl deltids- somheltidsundervisning. Däremot är vi inte beredda att som utskottsmajoriteten draslutsatsen att undervisningen i normalfallet skall bedrivas på deltid. Deelever som är måhnriktade i sina studier kan komma att tröttna på den långsammastudietakten. För andra däremot är deltidsstudier en bra studieform. Kommunernamåste därför få valfrihet att efter en bedömning i de enskilda fallenorganisera undervisningen på hel- eller deltid under hela eller delar avstudiefiden. Jag är övertygad om att en ökad flexibilitet leder till attelevernas förutsättningar kan utnyttjas på bästa sätt. Därmed yrkarjag bifall till reservationerna 4 och 5. , herr talman, några ord om undervisningen i detekniska ämnena. Här finns detaljregler som inneburit att kurser itekniska ämnen har fått startas med åtta deltagare i grupperna och med fem om treav dem varit kvinnor. Utskottsmajoriteten har gjort aktningsvärda försök atträdda dessa och statlig utbildning förvuxna och statlig utbildning för vuxna smalatekniska utbildningar genom samordning med andra kommuner. Jag tror att dethade varit säkrare att gå på den generella regeln att kurser i tekniska ämnenbör få startas om antalet deltagare beräknas varakfigt uppgå till lägst fem. Jag yrkar därför bifall också till reservation 6 och iövrigt till utskottets hemställan. 4 (vpk): Den proposifion som vi nu behandlar är tillstörsta delen motiverad utifrån kravet på låt mig säga enverklighetsanpassning. Från vpk:s sida har vi i olika sammanhang starktförespråkat kraftiga satsningar inom olika utbildningssektorer.Vuxenutbildningen är en av dessa sektorer. Vi tror att det i takt med den förändring som samhälletgenomgår inom olika områden kommer att ställas allt större krav på olika formerav vuxenutbildning. Man kan ange en rad sammanbundna men också till sinuppenbarelse vitt skilda faktorer som kommer att ställa såväl kvantitativa somkvalitativa krav på vuxenutbildningen. Jag skall försöka belysa dessaförhållanden med några exempel, som i och för sig inte är uttömmande. Vuxenutbildning i dess olika former kan vara ett utmärktverktyg för samhället att höja de breda folklagrens bildningsnivå. Jag vill förundvikande av missförstånd nu säga att jag på intet sätt negligerarfolkhögskolornas och bildningsförbundens funktion i detta sammanhang. Men tillden delen vill jag återkomma . När det gäller t. ex. den nya teknologin, som gör sittintåg i samhället, kommer det att ställas krav på vuxenutbildningen - i förstaledet förmodligen i kvantitativa termer. Det kan vid första påseendet verkaomdömeslöst att påstå något sådant, men jag vill se utbildningsskeendet, om vikan kalla det så, i olika etapper. Här menar jag att de tekniska grunderna förden s, k, nya teknologin faktiskt är ganska enkla och i stort sett kan förståsav var och en som har kunskaper motsvarande . De kvalitativabegreppen kommer in så att säga i en senare etapp. Dessa är komplexa ochnaturligtvis också avhängiga av ett samhälles värderingar. a. däri att t. ex. ställningstagande om och kunskap om ny tekniksanvändande inte är entydiga från en process till en annan, inte ens geografisktoch absolut inte ekonomiskt-socialt. Man kan säga att vuxenutbildningen här kanspela en vikfig roll och ge vägledning inför vikfiga beslut som skall tas på enarbetsplats eller i samhället i stort när det gäller ny teknik. Det har sagts att vi inte kan stoppa.den teknologiskautvecklingen, en sanning som är mycket modifierbar. Vad som däremot är heltsant är att vi kan avgöra om vi vill använda ny teknik eller inte. Det ärviktigt att den möjlighet som vuxenutbildningen i detta fall ger utnyttjas sålångt som möjhgt. Nåväl, vill man att vuxenutbildningsinsatser skall få denkvantitativa och kvaUtativa genomslagskraft beträffande ny teknik som jag härförsökt ge ord åt, är det viktigt att insatsernas form anpassas till dem det berör.Låt mig säga, för undvikande av missförstånd, att detta gäller inte baratekniska områdenutan också humanistiskt-samhällsvetenskapliga områden inom vuxenutbildningen.Det tekniska området har valts bara i ett försök att åskådliggöravuxenutbildningens funktion och effekter för eleven och samhället. Formen somjag talade om tidigare och dess anpassning till eleven är viktig också utifrånden aspekten att många elever inom vuxenutbildningen är studieovana. Dettaförhållande innebär inte att eleven regelmässigt skulle gagnas av att bedrivastudierna på deltid. Vi anser att detta absolut gäller på grundläggande nivåinom vuxenutbildningen och framför allt i fråga om s. k. grundutbildning förvuxna. Vuxenelevernas förhållande till kunskapsstoffet tror vi helt klartgagnas av att den största delen av studierna tillgodoses via lektioner och ettmycket begränsat studiearbete på egen hand. Detta gör att vi inte kan delaregeringsförslagets principiella ståndpunkt att studierna inte får bedrivas påheltid under inledningsskedet. Jag vill därför yrka bifall till reservationerna4 och 5 i detta betänkande och i övrigt till utskottets hemställan. sade i sitt anförande attmoderata samlingspartiet förespråkar en högre grad av avgiftsfinansiering inomkommunala vuxenutbildningen. Jag skulle vilja fråga : I hur passstor grad är ni beredda att avgiftsfinansiera den kommunala vuxenutbildningen?Var anser ni att gränsen går för att vuxenutbildning skall bli enplånboksfråga för de breda folklagren? Det vore intressant och klargörande omvi kunde få ett konkret svar på dessa frågor. När det gäller betygen sade att moderatasamlingspartiet vänder sig mot förslaget att införa omdömet godkänd och ickegodkänd. Vidare sade han att nivån för godkänd tenderar att bli mycket låg. Dåvill jag ställa följande fråga till moderata samlingspartiet: När är mangodkänd resp. icke godkänd enligt femgradig betygsskala, och hur skiljer sigkvalitafivt den nivån för godkänd från ett omdöme som godkänd resp. ickegodkänd. Jag förstår att det kan bli svårt att svara på den frågan, men gör ettförsök! och statlig utbildning för vuxna 5GÖRAN ALLMÉR (m) replik; Först när det gäller graden avavgiftsfinansiering; Om hade läst våra motioner ordentligt,hade han funnit att där framgår att vi inte har angivit några konkreta beloppnär det gäller avgiftsfinansieringen. Vi vill ge kommunerna rätt till en utökadavgiftsfinansiering i sammanhang, där de på grund av det nuvarandestatsbidragssystemet saknar möjligheter att genomföra utbildningar inom denkommunala vuxenutbildningens ram. Beträffande betygsfrågan vill jag framhålla följande. Detär alldeles riktigt som påpekar, nämligen att det är hart näromöjligt att säga när man i den femgradiga betygsskalan är godkänd resp. ickegodkänd, eftersom det inte finns någonting angivet om detta. Det är just därförvi menar att man - när man nu inför en annan form av betygsättning, som innebäratt man skall klargöra att den och den är godkänd resp. icke godkänd - är innepå mycket besvärliga vägar. Då kommer man hellre, som alltid sker i fråga omsvensk rättskipning och lagstiftning, att fria än att fälla. och statlig utbildning för vuxna ord: Man kommer att betrakta praktiskt taget vilketresultat som helst såsom godkänt. 6 (vpk) replik; Det ante mig att det skulle bli svårt för eri moderata samlingspartiet att utveckla resonemanget i betygsfrågan litet merakonkret. Jag skall i stället ta fasta på vad som sades omavgiftsfinansieringen. Anledningen till att jag ställde min fråga är att den härdebatten förs offentligt, . Ni har inte angivit några konkreta kravnär det gäller olika nivåer av avgiftsfinansieringen. Ni säger att ni ärberedda att låta kommunerna avgöra detta. Det tycker jag är ganska slarvigt.Ett sådant synsätt gränsar till ansvarslöshet enligt min uppfattning. Vi vet juatt kommunerna är väldigt olika - förhållandena är olika från ort till ort iSverige. Det innebär alltså, om man hårdrar detta, att man i moderatasamlingspartiet är beredd att så att säga avhända sig en grundläggandeviljeinriktning när det gäller vuxeniitbildning - någonting somfastläggs här i . Man möjliggör alltså, och uppfordrar även, storaskillnader från kommun till kommun när det gäller kvaliteten på vuxenutbildningen. 7INGVAR (); När det gäller att ge vuxna med kortutbildning chansen att få den utbildning som de av olika skäl ej kunde få närde var unga eller att ge dem möjlighet att komplettera ungdomsutbildningenfinns det en rad olika alternativ till vuxenutbildning. Genom folkhögskolor ochstudiecirklar påbörjades i vårt land tidigt en omfattande folkbildning förvuxna. Vi har senare byggt upp en omfattande arbetsmarknadsutbildning, och vihar inrättat grundutbildning för vuxna - vuxenutbildning och utbildningvid statens skolor för vuxna - för att ge dem möjligheter tillkompetensinriktad vuxenutbildning. Dessa goda möjligheter till utbildning för vuxna ärviktiga utifrån individens behov. Vuxenutbildningen ökar individens möjligheteratt förverkliga sig själv, att delta i samhällsarbetet och att få merastimulerande arbetsuppgifter. Därför utgör möjligheterna till utbildning somvuxen en mycket viktig jämlikhetsfråga. Men vuxenutbildningen i dess olikaformer är också viktig utifrån samhällets behov. Den tekniska utvecklingen gårallt snabbare, vilket ställer krav på nya kunskaper för de framtidaarbetsuppgifterna. En bred vuxenutbildning är därför en förutsättning för attvi skall kunna behålla vår konkurrenskraft. Men vuxenutbildningen är ocksåviktig för att vi skall kunna klara medinflytande och demokratifrågor i ettalltmer komplicerat samhälle. Det är därför värdefullt att det nu föreslås attvarje kommun skall vara skyldig att främja vuxnas deltagande i utbildning ochatt kommunerna skall ha ansvaret för att vuxna informeras om utbildningsmöjligheterav olika slag. betänkande nr 1 behandlar kommunaloch stafiig utbildning för vuxna, dvs. den kompetensinriktade delen avvuxenutbild- ningsformerna.Grundutbildning för vuxna vänder sig till dem som saknar grundläggandekunskaper i att läsa, skriva och räkna. vuxenutbildning skall gevuxna möjlighet till utbildning på högstadium och pågymnasieskolans nivå. De två riksrekryterande skolorna för vuxna skallkomplettera denna kommunala vuxenutbildning. Jag skall bara nämna några avförslagen i betänkandet. Först och främst - och det är viktigt - slås det fast attundervisningen vid komvux, grundvux och statens skolor för vuxna i principskall vara kostnadsfri för deltagarna. För komvux föreslås att skolstyrelsen allfid skall utse ensärskild intagningsnämnd. Betygen för grundskolekurser skall ges i form avgodkänd eller icke godkänd. För den som efter allsidig information övervägeratt påbörja kompetensinriktade studier inom ramen för komvux skall det fåanordnas lokalt anpassade orienteringskurser. Det föreslås möjligheter attanordna grundskolekurser på invandrarspråk. En rad detaljföreskrifter omkursstart med lägre deltagarantal än normalt ersätts av en särskild delram ivarje kommun för kurser med lägst fem deltagare. Av resursskäl är det dockviktigt att antalet sådana kurser hålls så lågt som möjligt. Beträffande grundutbildningen för vuxna föreslås bl. a.att studierna i princip skall bedrivas på deltid, med möjlighet till undantagunder den senare delen av utbildningen. Sedan den kommunala vuxenutbildningen infördes har dekompetensinriktade vuxenutbildningarna reformerats flera gånger.Grundutbildning för vuxna har införts, och komvux har getts nya läroplaner. Detnu föreliggande förslaget kompletterar dessa tidigare reformer och görvuxenutbildningen bättre anpassad till vuxnas behov. Till betänkandet finns det fogat sex reservationer. Menlåt mig innan jag kommenterar dem få fästa uppmärksamheten på att ett par avpartierna har en betydligt mer negativ inställning till behovet avvuxenutbildning än vad som framgår av dessa reservationer. föreslogi våras nedskärningar som skulle ha minskat komvuxstudierna på gymnasienivåmed . föreslog nedskärningar som skulle ha minskat undervisningenpå grundskolenivå . Dessutom föreslog dessa partier kraftigabesparingar inom andra vuxenutbildningsformer.