prot · G809113 · 1984-12-31 00:00:00 — sinpersonliga frihet än den som måste hålla sig inom den egna kommunens gränser?Ni tycker uppenbarligen att den höjning av t. ex. förmögenhetsskatten somsocialdemokraterna genomdriver är ett större hot mot förmögnas frihet än detfrihetsingrepp som en indragning av riksfärdtjänsten för handikappade innebär.Jag upplever tal om frihet som mycket cyniskt. Man räknaruppenbarhgen endast vissa grupper i samhället som värdiga att få ha frihet. Jag är rädd, herr talman, för det samhälle som moderaternavill skapa. Inskränkningar av riksfärdtjänsten i den omfattning man härföreslår är bara en punkt bland många många besparingar på det sociala områdetsom just kommer att drabba dem som är mest beroende av samhällets service.Samtidigt har ni råd att ge skattelättnader åt dem som redan har av livetsgoda! Jagnoterar att på den här punkten har tagit avstånd från moderaternasom man föregående år slog följe med. Del betyder att nu är heltensamma i riksdag om detta mycket konkreta förslag tillfrihetsbegränsning för landets svårast handikappade. Med detta yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i betänkandet nr 15 och avslag på reservationen, AnL 110 () rephk: Jag vill först påpeka att besparingar på allaområden av statsbudgeten är ofrånkomliga. Bara den som inte förstår eller intevill förstå det motsäger detta faktum. Också din finansminister, , säger så, även om de besparingar som den socialdemokratiska regeringenföreslår inte är på långt när tillräckliga. Skattesänkningar är också nödvändiga. De höga skatter somvi har i innebär att utvecklingen i landet dämpas. Därmed dämpas ocksåden sociala utveckling som vi alla vill ha. Skälet till våra besparingsförslagär att vi vill säkra de framsteg som har gjorts på många områden, t, ex, detsociala. Men om vi inte uppnår ekonomisk balans kan mycket spolieras. Jag har i mitt anförande påpekat en del besparingsåtgärdersom också departementschefen aktualiserade i propositionen föregående år. Detkan framhållas att då fattade beslutet om försöksverksamhet medriksfärdtjänst ansåg man att en begränsning av antalet resor helt enkelt varnödvändig. Man sade då att det borde ankomma på attkomma med ett förslag om det. Så borde ha skett. Dä hade vi inte fått dennakolossala kostnadsökning. Jagupprepar, herr talman, att om man i ett kärvt ekonomiskt läge skall klara enmålsättning som går ut på normalisering och bättre handikappan- 94 passning av transportmedel,bostäder osv,, som besparingar på statsbudgeten äroundgängligen nödvändiga, måste man visa återhållsamhet i fråga omutgiftsökningarna på alla områden, AnL111 () replik: säger igen att det är nödvändigt med besparingar påalla områden. Visst måste vi göra besparingar, men jag begriper inte hur mansamtidigt kan ha råd att ge sådana omfattande skattelättnader till människorsom redan har pengar. Det kan ju inte alls hävdas att landets utveckling skullefrämjas av att man förändrar gåvoskatter eller fastighetsskatter på det sättsom vill göra. Detär tvärtom under socialdemokraternas regeringsperiod som landets ekonomiskautveckling äntligen har kommit i gång, alltså som deändringar av skatterna har skett som tycker så illa om. Det finnsmed andra ord inget sådant samband som påstår skulle finnas. Visstmåste man göra besparingar på olika sätt och visst måste man titta påriksfärdtjänstens kostnadsutveckling, men som vi har sagt i betänkandet i åroch som vi sade föregående år, kan man hitta modeller som blir bättre både förde enskilda handikappade och för oss alla i samhället, t, ex, en ordenfiigsatsning på handikappanpassning av trafikmedel, så att handikappade kanutnyttja dem bättre. De miljoner som ni nu vill skära bort från riksfärdtjänstenhar jag inte sett att ni har kopplat direkt till en ökad handikappanpassning.Det är inte så ni använder pengarna. Jagförstår inte hur man kan säga att handikappade skulle bh mer normaliserade isamhället genom att man inskränker deras möjligheter att röra sig i landet. AnL 112 ()replik: Ett upprepat antal gånger har nu sagt: Jag begriperinte. Och det är nog så tydligt att hon inte gör det. Hon begriper inteskattetryckets oerhört hämmande effekt på hela samhällssystemet. Vi får allabetala reformerna, , Även de handikappade och pensionärernafår betala. Man tar ur den ena fickan och lägger i den andra. Närjag talade om normalisering var det fråga om normalisering av de vanligafärdmedel som även de handikappades organisafioner föredrar att använda, om dekan handikappanpassas. Det är det vi brukar mena med normalisering. Ettsvårt fysiskt handikapp innebär att man har en ekonomisk ersättning utöver löneller pension. Den som är svårt handikappad genom t, ex, åldersförändringar harinte det. Om man har rörelsehinder kan man mycket väl klara en vanlig flygresamed den service flyget erbjuder, och så gör många pensionärer. Det är ju intesäkert att varje resa man gör eller hur många resor som helst skallsubvenfioneras mycket mer därför att man har invalidiserats jämfört med om manhar rörelsehinder främst på grund av ålder. AnL 113MARGARETA () rephk: Jag har svårt att hänga med i diskussionen omvad som är handikapp och vad som inte är det. Kan man inte utnyttja vårafärdmedel måste man kunna anlita de färdmedel som handikappet eller åldernkräver, så att man kan nå till det ställe man vill. reservation i detta betänkande är ett cynisktspel med landets svagaste grupper. Nog får landets handikappade vara med ochbära bördorna och betala de ytterligare . förmåner för de välbeställda sommoderaterna vill ha. För den som är handikappad skulle ofta inte skattelättnadereller sådant hjälpa upp situationen, eftersom man inte har någon skatt attsänka. talar så mycket om rundgång, men här handlar det ommänniskor som inte har någon rundgång, som inte har någon möjlighet att medegna medel förbättra sin situation. Detta är ett cyniskt spel, sedan må man säga vad man villom den svenska ekonomin. Här tar man från de grupper som inle kan klara sig pånågot annat sätt, och det faktiska resultatet blir att de får stanna hemma. AnL 114INGVAR (): Då beslöt att göraom den provisoriska riksfärdtjänsten till en permanent riksfärdtjänst hade enav de målsättningar som handikapprörelsen ställt upp förverkligats. Man hade nufått en färdtjänst över hela landet för dem som var gravt handikappade. ficksvårt handikappade människor möjlighet att anlita trafikmedlen - som dehittills inte kunnat utnyttja på grund avalldet blev för dyrt för dem. Resormed flyg, första klass tåg, buss, taxibil eller specialfordon stod nu.tillderas förfogande och kunde utnyttjas för långa avstånd. Och kostnaden för dem somvar handikappade blev inte högre än vad som var fallet för denicke-handikappade. säger utskottet i sitt betänkande attkostnadsutvecklingen är oroande, och regeringen har gett transporlrådet iuppdrag atl undersöka riksfärdljäns-tens framtida utformning. Man vill delsbegränsa kostnadsutvecklingen, dels öka effektiviteten, I den utredning som låg till grund för beslutförra året, nämligen slutrapport om försöket med riksfärdtjänst, tas också uppfrågan om riksfärdtjänstens framtida utformning. Jag vill då understryka attdet resonemang som man för i reservationen från handikapprörelsens sida i mångapunkter är riktigt. Man framhåller bl, a, att handikappade inte bör utsättasför begränsningar i användandet av allmänna kommunikationsmedel som övrigamänniskor inte har. Resenärer med riksfärdljänst bör således behandlas jämlikti förhållande till andra resenärer. Vidare säger man att erfarenheterna av riksfärdtjänstenvisar att av antalet resenärer gjort tre eller färre resor . Vidaretalar man om att erfarenheterna från den kommunala färdtjänsten visar attbegränsningar i resandet med största sannolikhet kommer att leda till ökadekostnader genom att varje resenär uppmanas att utnyttja maximalt antal tillåtnaresor. Man säger också att man bestämt motsätter sig en höjning av egenavgiftenför de svårasthandikappade resenärerna - och det är ju bara dessa som får Nr 113 riksfärdtjänst. Det är alltså min förhoppning - jag tror att jag i dettasammanhang kan tala för hela handikapprörelsen - att de rationahseringar ifråga om riksfärdtjänsten som skall göras inte kommer att försämraresemöjligheterna för de handikappade, men väl minska krånglet i fråga omutfärdandet av biljetter o,d. Även då det gäller riksfärdtjänst harmoderaterna besparingsförslag. De vill minska anslaget till riksfärdtjänst från48 miljoner till 28 miljoner, dvs, en minskning med , Man säger klartoch tydligt att man önskar en "begränsning av antalet resor ".Jag finner denna syn både rå och hjärtlös. Man tvingar alltså tusentalsmänniskor att stanna i sin bostad, då de har utnyttjat sitt färdtjänstresande.Man underlåter alltså att ge sin hjälp åt de människor som verkligen behöverhjälp. Jag vill avslutningsvis yrka bifall fill utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 18.) Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottetsbetänkande 16 om anslag till Transportforskning, AnL 116ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Vårt parti har i olika mofionerföreslagit en parlamentarisk utredning som skulle undersöka förutsättningarnaför startandet av ett transporttekniskt centrum i ,Bakgrunden fill förslaget är dels att det finns behov av ett centrum som skullekunna samordna och fördjupa alla de forsknings- och utvecklingsinsatser somgörs på detta område och som är fördelade på olika högskolor, privata ochstatliga företag samt verk och institutioner, dels att ett sådant centrumskulle bidra till att förbättra den mycket svåra sysselsättningssituation sompräglar den aktuella regionen. Trestadsområdet har under en följd av år dragits medomstruktureringsproblem, har förlorat många industrijobb.Sysselsättningsläget i är som bekant mörkt med anledning avnedläggningen av varvet. Detta gör att regionen behöver en förstärkning så attindustrijobben inte minskar. gränsar till regionen som längehaft en ansträngd arbetsmarknad, nämligen norra och . Dessaområden får särskilt statligt stöd, som för övrigt har minskat under de senasteåren. Trestadsområdet har fungerat som en buffert fördessa regioner. Denna bufferteffekt minskar dock om trestadsområdet återigengår fillbaka vad gäller sysselsättningen. Med ökad aktivitet i trestadsområdetkan man 7 protokoll 1984/85:113-114 däremotvänta sig en viss överspridning till norra och . Vidareär det så att det i denna region finns en sällsynt kombination avtransportanknutna verksamheter, med bl. a. Flygmotors och Saabs fabrikeri , Därtill kommer en rad mindre industriföretag med industriellkapacitet och erfarenhet inom transportsektorn, Iregionen finns dessutom hamnar i samfliga kommuner, kanalsjöfart, flera vikfigavägar och järnvägar samt en regional flygplats, och man har nära kontakter medstorstadsregionerna och , Alltdetta gör att man i denna region har unika möjligheter att få ett intimtsamarbete mellan företrädare för alla transportgrenar, utveckla samordningssystemmellan dem och praktiskt pröva dessa vad gäller konstruktion, produktion ochtillämpning. Medde speciella förutsättningar som finns i trestadsområdet ges det således godamöjhgheter att starta ett transporttekniskt centrum där. De direkta kostnadernakan dessutom hållas nere genom en samverkan mellan olika centrala organ,länsmyndigheter, kommuner och näringsliv. Centrumet kan också, på gmnd av ochufifrån den speciella strukturen på näringslivet i trestadsområdet, mycketverksamt bidra fill att stärka den industriella basen i en viktig men hotadregion. Av dessaanledningar yrkar jag bifall till vpk-reservationen. AnL 117 (): betänkande 1984/85:16 är föranlett av regeringensproposition nr 100 bil, 8, närmare bestämt det avsnitt som behandlar anslagetfill transportforskning. Ett enigt utskott tillstyrker regeringens förslag ivad gäller anslagen till statens väg- och trafikinstitut ochtransportforskningsberedningen. I anslutning härtill har behandlats envpk-motion, 1984/85:1053, som föreslår att en parlamentarisk utredning skalltillsättas för att utreda förutsättningarna och formerna för ett transportteknisktcentrum och att utredningen särskilt skall undersöka de speciella möjhgheternaför ett sådant centmm i - Uddevalla-Trollhättan-Vänersborg.Detta har också närmare utvecklat. Nuär det så att den här kammaren beslöt att sammanföra dåvarandetransportforskningsdelegationen och kollektivtrafikberedningen till enmyndighet, transportforskningsberedningen, fr, o, m, den 1 juli 1984.Transportforskningsberedningens uppgift är att samordna trafikforskning sombedrivs av en rad olika organ i landet, bl.a, genom att kartläggaforskningsbehov och att utveckla demonstrationsprojekt lika väl som långsikfigaprogram för forskning och utveckling. Hela instruktionen återfinns i Svenskförfattningssamhng 1984:483, Transportforskningsberedningenskansli ligger visserligen i , men utskottets majoritet anser ändå attdess arbetsuppgifter väl täcker vad som efterlyses i motionen och i denvpk-reservation som bifogats detta betänkande, I detta sammanhangförtjänar också att nämnas de åtgärder för att få till ståndny sysselsättning och en ny industristruktur i som regeringenhar föreslagit i proposition 1984/85:125, Bl, a, har regeringen där givitstyrelsen för teknisk utveckling i uppdrag att utarbeta förslag fill programför att främja teknikutveckling och teknikspridning i , Därmed,herr talman, yrkar jag bifall till trafikutskottets hemställan i dess helhetoch avstyrker reservationen. AnL 118 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): I sitt yrkande om avslag på vår mofion hänvisar utskottet dels filltransportforskningsberedningen och den verksamhet som den bedriver, dels fillen viss verksamhet som bedrivs av i ,Transportforskningsberedningen har såsom uppgift att kartlägga, ta initiativoch stödja en forskning som bedrivs av andra myndigheter och organ. På så sättfyller den inte den funktion som ett transporttekniskt centrum enligt våruppfattning skulle fylla - och då placerat i , På samma sättförhåller det sig med den forskning på transportområdet som bedrivs vidChalmers tekniska högskola. Vianser fortfarande trots dessa hänvisningar från utskottet att etttransporttekniskt centrum enligt vår mofion vore ett nödvändigt och välkommetinslag för en fördjupad och utvecklad transportverksamhet i vårt land. Dessutomskulle det bidra till sysselsättningen i ett område som drabbashårt av arbetslöshet. AnL119 (): Det står också i instruktionen för transportforskningsberedningen attden skall samverka med berörda myndigheter, institufioner, forskare ochföretag. Om man läser denna instrukfion, finner man att den innehållermöjligheter som väl motsvarar vad som krävs i motionen. Jag tycker nog attinstruktionen innehåller mer än som kan komma fram genom fillsättandet av enparlamentarisk utredning. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om trafikutskottets betänkande 18,) Kammarenövergår nu till att debattera trafikutskottets betänkande 17 om anslag tillSMHI och vissa andra institut m. m. Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter. Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. AnL 121 (): Jag skall säga några ord om reservationerna 1och 2 till TU:s betänkande 17, Reservafion 1 gäller ett ämne som vi hardiskuterat nu här i , nämligen nerläggning eller ej av bemannadeväderstationer som har ansvar för. År har hävdat att maninte skall lägga ner fler bemannade väderstationer förrän man vet, dvs. förränriksdagen har utvärderat, hur det nya vädersystemet PROMIS 90 fungerar. Det ärpositivt att kommunikafionsministern i årets budgetproposition slår fast attSMHI skall redovisa erfarenheterna av verksamhetenmed pilotanläggningen. Men det är mycket negativt att socialdemokraterna intekan inse att det är fel att inte vänta med en eventuell ytterligare nerläggningav synoptiska stafioner tills vi vet hur det nya vädersystemet fungerar ipraktiken. Att fortsätta att slå sönder det nuvarande systemet, som i hög gradbygger på mänsklig akfivitet, för att få pengar över till ett nytt, oprövat,tekniskt komplicerat och dyrbart system är teknikens triumf över människan ochstrider mot allt sunt förnuft. Dessutom är det samhällsekonomisktoch regionalpolitiskt fel att lägga ner bemannade väderstationer. Med detta yrkarjag bifall till reservation 1, Så ett par ord om den första att-satsen i centermotionen1984/85:532, Den handlar om möjligheterna att effektivisera nuvarandesynoptiska stationer genom modernare hjälpmedel. Vid behandlingen i utskottetfann vi att det riksdagsbeslut som fattades 1981 med anledning av TU:sbetänkande 1980/81:27 enligt vad vi kan förstå fortfarande gäller, I dettabetänkande står det så här: "Utskottet anser vidare att då resultatet avförsöksverksamheten presenteras bör redovisa om och på vilket sätt de nuvarandebemannade stationerna kan effektiviseras genom att förbättra den tekniskautrustningen," Vi i kan inte finna annat än att dettariksdagsbeslut fortfarande gäller, och vi har därför inte reserverat oss på denpunkten. Men för att vi skall vara riktigt säkra vill jag fråga ,som står upptagen på talarlistan: Har vi uppfattat detta rätt, och kommer ensådan redovisning alltså att ske? När det gäller reservafion 2 i det betänkande som vidiskuterar vill jag helt kort säga att anser att regeringensförslag om att bilda ett dotterbolag fill SGI, ett bolag som skall utförauppgifter som kan utföras av SGAB, är felaktigt. Att flytta arbetsuppgifterfrån fill -mest expansiva region - är intecenterpolitik. Att bilda ett nytt bolag med samma verksamhetsinriktning som ettredan befintligt bolag, vilket dessutom hotas av stora personalinskränkningar,anser vi inte vara vetfigt. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2, AnL 122 (): Jag skallhelt kort kommentera de två reservationerna. Denförsta reservationen berör nedläggning av vissa väderstationer. Det finns ingensom helst anledning att befara att man inte skall kunna utvärderaförsöksverksamheten inom trots att man lägger ned någraväderstationer. Vihar fastställt att vi skall ha ett grundnät på 155 stationer. Om man räknar inde tilläggsstationer som har observafioner mellan kl, 6 och kl, 18på kvällen omfattar det svenska synoptiska observationsnäteti dag 171 observafionsstationer. Efter de nu aviserade nedläggningarnareduceras den siffran till 164, Vi kommer alltså fortfarande att hanästan 9 stafioner fler än det antal som är fastställt att det skall finnas igrundnätet, Antalsmässigtkompenseras också nedläggningen av vissa tilläggsstafioner mer än väl avutbyggnaden av automatstationer. Deras antal uppgick till 5 vid fastställandetav grundnätet, och uppgår de till 33, Vimåste också acceptera, , att det får ankomma på attbedöma frågan om behovet av bemannade väderstationer. Regionalpolitiskaoch arbetsmarknadspolitiska aspekter får vi väga in i andra sammanhang. Med detta vill jag yrkaavslag på reservafion 1, Närdet gäller förslaget om att man inom statens geotekniska insfitut skall bildaett dotterbolag som skall ta hand om den mer kommersiella verksamheten, så kanvi inte biträda reservanternas förslag om att de uppgifter som avses attläggas på bolaget i stället skall läggas på geologiska akfiebolag,eftersom SGAB har en annan verksamhetsinriktning. Dessutom skulle den verksamhetsom avses att bedrivas inom dotterbolaget inte heller kunna lösa desysselsättningsproblem som enligt mofionärerna finns inom SGAB, Av den anledningen vill jag också yrka avslag på reservafion 2 och iövrigt bifall fill utskottets hemställan i alla delar. Anslagtill SMHL m. m. AnL 123 () replik: Det socialdemokratiska partiet var , när parfiet var i opposition,med på att skulle uttala att skulle vara synnerligen restriktivtvid nedläggningen av bemannade stafioner. Partiet ställde upp på bl, a,följande mening: Då nedläggning av stationer diskuteras är det angeläget attäven regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska hänsyn tas. Varthar dessa hänsyn tagit vägen nu när ni är i regeringsställning? Ni bryr ertydligen inte längre om att rapporter, som bl.a, är framtagna avArbetstagarkonsult, visar på svåra samhällsekonomiska förluster vid nedläggningar. OlleÖstrand, jag vill ha ett klart svar på frågan om ni står fast vid vad ni sade1981, nämligen att skall redovisa på vilket sätt de nuvarande bemannadestationerna kan effektiviseras. Anslagtill , m. m. När det gäller SGAB skyller ni på två saker, delsatt det inte skulle finnas kompetens till dessa uppgifter, dels att det inteskulle lösa sysselsättningsproblemen vid SGAB. Om dessa nya uppgifter inte kanlösa alla sysselsättningsproblem vid SGAB, skall man inte försöka lösa någraproblem, enligt . Jag tycker att det är ett både cyniskt och dumtresonemang. Vi skall i stället ta till vara de stora kunskapsreserver som finnsi ett redan befintligt bolag, ett bolag som dessutom ligger i den del av landetsom vi slåss så hårt för att skapa arbetstillfällen i. AnL124 () replik: Vi har diskuterat det här tidigare, . Men det voreväl dags nu att erkänna att det riksdagsbeslut som vi fattade 1981 ändrade vi1983, vilket innebar att det får ankomma på att bedöma i vilken takt manskall förändra de synoptiska väderstationerna. Vi sade också att vi får ta uppregionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska aspekter i andra sammanhang. Detbeslutet ligger fast än . Vi skall ju snart diskutera regionalpolitikenhär i . Jag har sagt till tidigare att jag ömmarlika mycket som hon för människorna i glesbygden, eftersom jag själv är frånett Norrlandslän, Men som sagt: Regionalpohtik hör inte hemma i dennadiskussion. Detnya bolaget kan inte lösa sysselsättningsproblemen inom SGAB, eftersom det ibegynnelsen skall ha en anställd, nämligen en verkställande direktör. AnL125 () replik: Herr talman! , det är dagsatt konstatera att de regionalpolitiska hänsyn som ni ville ta ioppositionsställning står ni inte för när ni kommer i regeringsställning. Närni för en gångs skull är med och fattar ett beslut som är positivt förglesbygden, då anser ni att det beslutet var mindre välbetänkt och river uppdet när ni kommer i regeringsställning. Beträffande SGAB säger något ganskahäpnadsväckande, nämligen att om det blir fråga om att ha mer än en anställdkan ni diskutera möjligheten att föra över fler arbetsuppgifter från SGAB, Dåkan ni diskutera möjligheten att föra över fler arbetsuppgifter från tillLinköping - men detta är inte regionalpolitik. 126 (): Många av de beslut som fattas i får konsekvenser som vikanske inte är riktigt medvetna om. Ett sådant beslut är åter aktuellt i ochmed att godkänner kommunikationsministerns förslag om bildandet avett dotterbolag till , Detta kan verka rationellt och riktigt vid ett förstapåseende, men äger man kunskap om hur denna verksamhet bedrivs ser man ocksåfaran i att bilda ett nytt bolag, som tar över de uppgifter som utförs avSGAB. Detta beslut kommer att få regionalpolitiska konsekvenser. Jag tycker attdet är mycket skrämmande att från talarstolen påstår attregionalpolitik inte hör hemma i denna diskussion. Detinnebär verkligen att man har ett mycket htet synfält. Jag tycker attregionalpohtik i allra högsta grad hör hemma även i denna diskussion, den hörhemma överallt där beslut fattas som får konsekvenser för regioner som har lågsysselsättning, har SGAB med sin verksamhet i och storasvårigheter, och ledningen har förvarnat om att ca 100 anställda under 1985måste lämna bolaget. Det är därför synnerligen olyckligt att det här i dagfattas ett beslut om ett nytt bolag, som skall ta över uppgifter som förnärvarande till stor del ombesörjs av SGAB och som med fördel också ifortsättningen kan läggas på SGAB, FörMala kommun skulle den aviserade personalminskningen betyda att 50-55 personerfriställs. Detta är mycket allvarligt för en kommun med bara 4 300 invånare ochdär man har svåra arbetslöshetsproblem. Jag förstår mycket väl attdetta bolag i sig kanske inte skulle kunna lösa de arbetslöshetsproblemen, mendet skulle i varje fall bidra till att minska det hot som ligger överdessa bygder.