prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — När ett barn drabbas av diabetesinnebär det en omställning av hela familjens liv. Efter första tiden på ett halvt till med sjukdomenkommer svårigheterna med svängande blodsockerhalt och risk för låga blodsockervärdenmed medvetslöshet och kramper. På andra sidan lurar risken för långvarigtalltför höga värden med komplikationer för ögon, njurar m.m. Speciella insatserför tillsyn och vård krävs därför av föräldrar till barn och ungdomar meddiabetes. Många föräldrar tvingas att drastiskt ändra sin arbetssituationi samband med barnets diabetesdebut. Behandlingen är besvärlig, och den måste oftaändras beroende på hur akfivt barnet är. Livsföringen måste vara mycketregelbunden och barnet leva ett inrutat liv med många fider att passa. Helafamiljen måste också ändra kostvanor. Tillsynsbehovet är mycket stort för diabetesbarn, framförallt för "välin-ställda" barn. Hos ett välinställt barn är avståndettill en för låg blodsockernivå mycket liten. Ett sådant barn kan få s. k.insulinkänning om det äter för litet eller för sent eller får extra mycketmotion. En insulinkänning är ofta mycket skrämmande för barnet och leder tillmycket oro för föräldrarna. Alltför täta insulinkänningar kan inverka skadligtpå hjärnans funktion. När behovet av vårdbidrag skall bedömas för ettvälinställt barn, förstår man kanske inte att bakom ligger en mycket storföräldrainsats. Det är lätt att tro att ett välinställt barn är lättskött istället för tvärtom. Diabetesgruppen är både samhällsekonomiskt ochsjukvårdsekonomiskt mycket "tung". Många drabbas av sjukskrivning,förtidspensionering och för tidig död. Detta leder till storasamhällskostnader. Diabetesgruppen är också beroende av komplicerad sjukvård,t. ex. komplicerad ögonkirurgi och njurtransplantationer. Det är mycket angeläget att förebygga komplikationer tilldiabetssjukdomen såväl ur den enskildes som ur samhällets synvinkel. Barnenlöper större risk att utveckla komplikationer och då i arbetsför och aktivålder. Att ge barnen god diabetesvård är att ge dem bättre förutsättningar attbli friska och produktiva vuxna. Med full rätt kan män fråga: När kan ett barn självt taansvar för sin diabetes? Det är individuellt, men även tonårsbarn behöver tättillsyn, då den perioden i barnets liv kan vara fylld av andra problem. Svenskabarnläkarfö-reningens diabetesgrupp rekommenderar också helt vårdbidrag förstasjukdomsåret oavsett ålder, helt vårdbidrag upp till och halvt vårdbidragför barn mellan . Nuvarande regler för vårdbidrag med endast två nivåer(helt och halvt vårdbidrag) innebär att många föräldrar med handikappade barnhelt saknar rätt till ersättning. Det gäller bl. a. barn med vissa medicinskahandikapp, främst allergiker och diabetiker, där föräldrarna -trots avsevärda merkostnader och merarbete - inte får något ekonomiskt stödalls. Genom införande av ytterligare en nivå för vårdbidraget - ett fjärdedelsvårdbidrag - skulle många av de ärenden som avslås i stället kunna bifallas.Det kan i sammanhanget erinras om att ett färdigt förslag till en sådan lägrenivå redan har utarbetats av anhörigvårdskommittén. Av kommitténs beräkningarframgår att kostnaderna för denna angelägna reform skulle vara relativtbegränsade. I familjer med svårt handikappade barn är detsällan båda föräldrarna förvärvsarbetar. Arbetsbördan för de vuxna i familjenär av den omfattningen att ofta ena föräldern får stanna hemma. I sådanasituationer har vårdnadsbidraget en mycket stor ekonomisk betydelse. Omhandikappet gäller ett svårt kroniskt sjukt barn, t. ex. barn med hjärtfel,muskelsjukdomar och tumörer av olika slag, cystisk fibros m.m,, händer dettyvärr ofta att barnet avlider. Fr. o. m. dagen efter dödsfallet dras samtligabidrag in. Familjen kan då mycket snabbt få en pressad ekonomisk situation.Möjligheten att få någon ersättning från försäkringsbolag finns inte, då maninte tillåtits teckna någon försäkring på grund av att barnet varit sjukt ellerhandikappat från födseln. Familjen kan i en sådan situafion ställas inför svåraeller rent av oöverstigliga problem. Ofta har man en större bostad för att dethandikappade barnet skulle kunna röra sig i t. ex. rullstol. Bostads-ochanpassningsbidrag har gjort detta möjligt. Då bostaden fill ytan är betydligtstörre än vad som kan räknas som normalbostad, så har den kostat mer menfinansierats genom olika stödformer, som var möjliga att erhålla så länge dethandikappade barnet levde. Men blir det i ett slag omöjligt att behålla denextra stora våningen. Inkomst som man haft genom olika former av vårdbidrag,sjukvårdsbidrag, bostadsbidrag, handikappersättning etc. faller nu i ett slagbort. Det kan vara en omöjlig situation som dessa familjer råkarin i. Därför anser vi i , tyvärr ensamma som synes i reservationen,att det borde övervägas om man kunde ha någon form av efterlevnadsbidrag underen övergångstid för att få möjlighet att reda upp sin situafion. Detta kanordnas på flera sätt, t. ex. genom ett avtrappningssystem för vårdbidrageteller genom någon form av efterlevnadsbidrag . En frivilligförsäkring, som samhället kan erbjuda, kan också vara en möjlighet. Från sida anser vi, att de tvåreservationer som finns i betänkandet är av stor betydelse, och det känns intebra att med all säkerhet kommer att avslå desamma. Det är ocksåmed en viss besvikelse jag konstaterar att centerparfiet inte ställer upp påett fjärdedels vårdnadsbidrag, vilket skulle hjälpa många i en besvärligsituation. Jag villmed detta yrka bifall till reservationerna nr 1 och 2, AnL 65MARGÖ (vpk): Föräldrar med handikappade barn har mycketstora krav på sig. Förutom att de har mycket arbete med vård och omsorg har deockså oftast stora merkostnader på grund av det handikappade barnet. Utöver enextra stor lägenhet kanske man måste ha en extra stor bil eller en bil av ettspeciellt märke - och vi vet hur bilstödet är konstruerat, där får man ingabidrag. Man behöver kanske extra kläder åt barnet, ibland specialkonstruerade.Det behövs extra tvättning osv. Många föräldrar har mycket svårt för att självaredogöra för. dessa merkostnader, när de skall ansöka om bidrag. De har iblandingenting att jämföra med. Men föräldrar med handikappade barn har storamerkostnader. En del av de här familjernas svårigheter beror på brist påstöd från samhället. När vårdbidraget infördes var detta en mycket välkommenreform, men genom dess konstruktion - att det bara kan beviljas ett halvt ellerett helt vårdbidrag - utestängs ungefär 4 000 barn och familjer. Och dettagäller inte bara vårdbidraget; de går också miste om den skattefriamerkostnadsdelen. Det rör sig här främst om barn som har diabetes, barn 4 protokoll 1984/85:115-116 som har olika allergiereller stomiopererade barn. Enligtberäkningar som anhörigvårdskommittén gjort skulle införandet av ett fjärdedelsvårdbidrag kosta 32 milj. kr. Man kan dågöra som utskottsmajoriteten och anföra att den här kostnaden på 32 miljoner ärett starkt argument för att vi inte skulle ha råd att införa ett sådant bidrag.Men man kan också vända på saken och se att detta är de merkostnader som dessafamiljer har, vilket är ett mycket starkt skäl för att införa ett fjärdedelsvårdbidrag. Jag yrkarbifall till reservation nr 1. AnL 66 (): Jag vill börja med att yrka bifall till socialförsäkringsutskottetshemställan i betänkande 1984/85:18 samt avslag på reservationerna som fogatstill betänkandet. Jag vill också yrka avslag på samtliga motioner som väckts idetta ärende med anledning av proposition 1984/85:100 samt på dem som väcktsunder den allmänna motionstiden. Genomde bestämmelser om vårdbidrag för handikappade barn som trädde i kraft den 1januari 1983 förbättrades den ekonomiska situationen avsevärt för familjer medhandikappade barn. bedöms både behov av vård och den merkostnad somhandikappet eller sjukdomen orsakar. Merkostnadsdelen är, som vi hört tidigarei dag, inte skattephktig. Vårdbidraget i övrigt utgör både skattepliktig ochATP-grundande inkomst. Vårdbidragetkan utgå antingen som helt eller som halvt bidrag, I motioner från vänsterpartietkommunisterna och från har krav på en ny nivå med ett fjärdedelsvårdbidrag förts fram, I reservation nr 1 har sällat sig till detvå andra borgerliga partierna i denna fråga. Utskottetbehandlade denna fråga under det föregående och ansåg då att man intekunde rekommendera några omprioriteringar inom vårdbidragssystemet för attskapa ekonomiskt utrymme för ytterligare en bidragsnivä om ett fjärdedelsvårdbidrag. Utskottsmajoriteten står fast vid denna ståndpunkt liksom vidåsikten att införandet av ytterligare en bidragsnivå fortsättningsvis skullekunna övervägas inom regeringens familjeekonomiska beredningsgrupp.Handikapprörelsen har också framfört synpunkter på ett eventuellt införande avett fjärdedels vårdbidrag. Man är orolig för att ersättningsnivån kommer attsänkas och att man inte den vägen kan nå avsedd effekt för att på bästa sättstödja familjer med handikappade och sjuka barn, i synnerhet gravt sjuka ochhandikappade barn. Förnärvarande pågår en kartläggning av de handikappades ekonomiska situation. kartläggningen tar man hänsyn dels till bidrag som fastställs genomlagstiftning, dels till bidrag från . Även skattelagstiftningensbetydelse belyses i detta arbete. Det fanns därför ännu en anledning att inteförändra nuvarande bidragsnormer. Reservationnr 1, som tar upp en begäran om att regeringen bör lägga fram förslagom införande av ett fjärdedels vårdbidrag, avstyrks därför, Imotionen från krävs enhetliga riktlinjer vid bedömningen av rättentill vårdbidrag, I en motion av den moderata riksdagsledamoten Ann-CathrineHaglund framförs att praxis är alltför restriktiv när det gäller diabetesbarnoch att en översyn av reglerna bör göras. Redan i proposition 1981/82:216 om förbättringar avvårdbidraget till föräldrar med handikappade barn förutsatte dåvarandesocialministern att skulle arbeta för att fåfram regler som var lika för hela landet. Hon betonade också att eftersom flerafaktorer måste vägas in vid bedömningen måste tillämpningen av reglerna omvårdbidrag bli en bedömning från fall till fall. Försäkringskassorna ochkassornas pensionsdelegationer hanterar, såvitt jag har erfarit,vårdbidragsärendena med stor omsorg och med stort hänsynstagande fillföräldrarna och deras synpunkter. har dessutom närakontakter med försäkringskassornas personal och förtroendevalda, bl, a, genomden fortbildning som äger rum. får därför en ganska godbild av förhållandena ute i landet. Att det ändå behövs en grundlig utvärderingav hur de nya, nu , bestämmelserna hanteras är vi helt ense om iutskottet. Utskottsmajoriteten anser emellertid att redanhar tilldelats denna uppgift. Rätten till vårdbidrag för sjukt eller handikappat barnutgår från barnets behov av vård och de merkostnader det orsakar. När ett sjukteller handikappat barn avlider upphör därför också rätten till vårdbidrag. Detta är en princip som gäller i parallellfall även påandra områden och som är svår att frångå. Samhället har ju dess bättre ett skyddsnät som är uppbyggtför att rädda personer i nöd. En familjs ekonomiska problem får lösas genom dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som finns eller genom socialtjänsten.Utskottet avstyrker därför kravet på efterlevandebidrag och likaså kravet på enstatlig trygghetsförsäkring som framförts i mofioner och som återfinns ireservation 2, Med det sagda yrkar jag än en gång bifallfill utskottets hemställan. AnL 67GULLAN (): Jag vill göra ett klarläggande, någonting om att utskottsmajoriteten inte kan tänka sig omprioriteringarinom bidragssystemet. Det handlar inte om några sådana omprioriteringar utan ominförandet av en helt ny förmån inom vårdbidragssystemet; jag tycker det är viktigtatt understryka detta. Vi har inom opposifionen ansett att denna förmån är såbehjärtansvärd att vi är beredda att ta kostnaden. Det gäller människor somverkligen har det svårt och besvärligt och som samhället måste ställa upp för.Jag kanske kan få påminna om vad som sades i den tidigare debatten, där i varjefall inte vi från moderat håll anser att de bakomliggande synpunkterna är såbehjärtansvärda alla gånger. Jag förstår inte handikapporganisationernas oro för attbidragsnivån skulle komma att sänkas om vi införde rätten till ett fjärdedelsvårdbidrag. Om man påstår det har man inte särskilt god insikt i hurbedömningarna görs. Som jag sade, har jag hållit på med sådana här bedömningari , och jag kan medgott fog säga att det inte föreligger någon risk för att bidragen minskas. Först och främst finns det en utarbetad praxis som innebäratt man inte sänker en befinflig bidragsnivå med mindre än att det föreliggermycket starka skäl för en ändring, och det händer nästan aldrig. Vidbedömningarna utgår vi från vård- och fillsynsbehovet. Vi omsätter det i pengarenligt en schablon och lägger till de reella merkostnaderna. Därigenom får vien viss summa som vi graderar, och därefter görs bedömningen om rätten tillhelt eller halvt bidrag. Som jag sagt, faller tyvärr alltför mångamellan stolarna just därför att det är myckel svårt att komma upp till halvavårdbidraget. Att det pågår en kartläggning av vårdbidragen är i och försig bra, men det har jag hört , och jag undrar hur länge deberörda människorna skall vänta på att något sker. Vi anser att det bör bli en ändringomgående. Som anställd vill jag verkligen understryka attförsäkringskassorna hanterar frågorna med stor omsorg, och jag tackar för det.Men vi har, som jag sade i mitt anförande, inte särskilt god handledning idessa ärenden. Vi måste i stor utsträckning lita till just praxis, till vadförsäkringsöverdomstolen har sagt i vissa domar osv. Det är hög tid attriksförsäkringsverket nu verkligen gör den utvärdering,som efterlystes avdåvarande socialministern , Vi är helt eniga om detta i utskottet,och jag hoppas att det också skall komma något fruktbart av denna diskussion, AnL 68 (): Liksöm kan jag inte hellerriktigt förstå att bedömningen från delegationernas sida skall kunna bli sådanatt bidragen sänks för dem som har halvt eller helt genom att det nu införs ettkvarts bidrag. Att tro det är nästan att inkompetensförklara delegationerna. Debör i stället ges möjlighet att göra mer för de familjer som har det svårt. Vitror definitivt att delegafionerna försöker sköta sin uppgift på bästa sätt ochefter bästa förstånd. Vad som har varit besvärligt är att det bara finns enpraxis att följa. Om man går efter en praxis måste det bli olika bedömningarfrån olika människor ute i landet, och det är det som sker. Vad som är ännu mer skrämmande, som vi inte har diskuterathär, är vad som händer om en familj skall överklaga. Det tar upp till tvåår innan man kan få besked, Alla borde begripa vad som händer med ekonomin i enfamilj som förlorar ett vårdnadsbidrag och har ett handikappat barn som måstevårdas hemma. När det sedan gäller efterlevnadsbidraget, som vi gärnaskulle vilja införa, är vi också helt klara över att det är riktat fill barneti fråga. Men vi borde kunna vara så generösa att vi gav dessa familjer chansenatt ställa om sitt liv -familjer som förut här haft ett mycket arbetsamt ochförtvivlat liv och kommer in i en ännu mer förtvivlad situation genom attderas barn avlider. Det är ganska stora omställningar som måste göras för ensådan familj under kanske mycket besvärliga ekonomiska förhållanden, när ettrelativt gott vårdbidrag försvinner mycket snabbt. AnL 69 (vpk): Som ett argument mot att införa ett fjärdedels vårdbidrag anförde IngerHestvik att handikapporganisationerna skulle vara motståndare fill detta ochhysa oro för att de som egentligen var berättigade till helt eller halvt istället skulle få ett fjärdedels vårdbidrag. Detta påstående är inte riktigtmed sanningen överensstämmande, herr talman. Jaghar här HCK:s tolvpunktsprogram. HCK består av 25 handikappförbund isamverkan. Som sin första och viktigaste punkt när det gäller att förbättra förfamiljer med handikappade barn tar HCK upp kravet på att införa ett fjärdedelsvårdbidrag, med samma motivering som vi har i reservationen. Attpåstå att införandet av ett fjärdedels vårdbidrag skulle medföra att de som varberättigade till mer skulle bli placerade på en lägre nivå kan inte utgöranågot argument. Samma argument skulle man ju då kunna anföra mot det halvavårdbidraget. Men vi har inte hört någon kritik riktas mot att de som ärberättigade till helt vårdbidrag bara har beviljats halvt för att den nivånfinns. I stället har det medfört att fler har fått del av bidraget. Detsammakommer att gälla om man inför ett fjärdedels vårdbidrag. AnL 70 (): sade att den praxis som gäller är ganska hård och att maninte får vårdbidrag för alla sjuka och handikappade barn. Han sade också attdet kunde ta upp till att överklaga ett negafivt beslut. Vi måsteemellertid komma ihåg att resurser har tillförts så att handläggningstidenskall minska - därmed inte sagt att vi är till freds. Det är klart att man känner oro för de personer som inte kan fådet fjärdedels vårdbidrag som alla som behöver egentligen vill ha. Anhörigvårdskommitténföreslog att man skulle komplettera vårdbidraget med denna lägre nivå.På det sättet skulle man kunna ge ytterligare 4 000 familjer ett ekonomisktstöd. Detta skulle främst gå till allergiker, diabefiker och stomister. Kommitténansåg emellertid att det inte fanns ekonomiska förutsättningar för dennareform. Den uppfattningen delades också av den dåvarande socialministern. Vitycker att det är mycket angeläget att hjälpa familjer med handikappade ochsjuka barn. Men vi måste invänta kartläggningen av samhällets ekonomiska stödfill dessa familjer innan vi fattar några nya beslut, i synnerhet som dennakartläggning blir klar - man räknar med att den skall vara klarfill . Då tror jag att vi skall kunna hjälpa de handikappade påett bra sätt. Närdet gäller handikapporganisationerna och deras oro kommer jag osökt att tänkapå den motion som väckte under förra . Den tog upp enrak högerprofil, och deklarerade klart att vissahandikappgrupper blir överkompenserade. Denna motion ställde fill mycketstor oro bland handikapporganisationerna. Vi minns alla den skörd av brev somnådde utskottsledamöterna, skrivna av sjuka och handikappade som var ängsligaför att motion skulle vinna gehör i utskottet. Men den moderatareservationen fill utskottsbetänkandet togemellerfid då som bara upp kravet på ett fjärdedels vårdbidrag, och det varnog pohfiskt mycket klokt. AnL 71 (): Jag trodde att mitt klarläggande visade varvi står, men jag upprepar att det här inte är fråga om någon omprioritering, utandet handlar om en ny förmån. Att jag väckte detta förslag berodde förvisso ickepå att jag ansåg att någon var överkompenserad, men jag ansåg att vissa ärbetydligt underkompenserade i jämförelse med andra. Jag väckte detta förslagdärför att jag har så oerhört stor respekt för den ekonomiska situation som vibefinner oss i att jag då icke såg någon annan råd att åstadkomma dettafjärdedels vårdbidrag. Dess bättre ansåg mina partikamrater att vi inte behövdevidta denna åtgärd, och det är jag naturligtvis, herr talman, mycket glad över,och jag tillstyrker reservationen på det varmaste. AnL 72MARGÖ (vpk): Om man som parti agerar i en fråga som berören stor grupp människor - i det här fallet handikappade - och inte får gehörför sitt förslag och om det som ett argument mot detta anförs att dehandikappade själva inte är intresserade av förslaget, då är det onekligen ettmycket starkt argument. Det var vad anförde som argument motinförande av ett fjärdedels vårdbidrag. Jag tycker det är viktigt att få klarlagt hurdet står fill med den saken. Jag redogjorde för att jag här har med mig HCK:stolvpunktsprogram. HCK består som bekant av 25 handikappförbund. Som förstapunkt på förslaget till förbättringar för familjer med handikappade barn kräverman just införande av ett fjärdedels vårdbidrag. Det vore bra om att handikapporganisationerna anser att införandet av den nya bidragsdelenär mycket angeläget och berättigat. AnL 73 (): HCK är inte ensamma om bedömningen att det ärbra med ett fjärdedels vårdbidrag. Handikapporganisationerna är ense om attinte vilja ha några omprioriteringar av de pengar som utgår som vårdbidrag.Utskottsmajoriteten har också uttalat att man inte kan ta pengar från gravtsjuka och handikappade barn för att ge till en lättare drabbad grupp. Det måstetill nya pengar om vi skall införa en ny reform. Därför är det viktigt att viväntar in den kartläggning av de handikappades ekonomiska situation som är pågång och som snart är färdig. Den kartläggningen tar upp alla de bidrag som gårtill handikappade och sjuka barn - och även till äldre - för att få enöverblick över de resurser som samhället ställer till förfogande. Vi vill påbästa sätt utnyttja dessa pengar. Införande av ett fjärdedels vårdbidrag kanman inte ta beslut om innan man fått denna kartläggning klar. AnL 74 (vpk): Jag tackar för detta uttalande. Då är vi överens om attkravet på ett fjärdedels vårdbidrag stöds av hela handikapprörelsen. Vad viinte är överens om är huruvida kostnaden 32 milj, kr, är ett skäl mot att införabidraget. Vi anser att kostnaden 32 milj. kr, som skulle innebära ett bidrag på8 , per familj - det rör sig om 4 000 familjer - talar för attvårdbidraget skall införas. Det är helt klart att familjerna nu bär dessa storakostnader själva och att samhället på detta sätt bara för över kostnaden på dehandikappade. Det är enligt vår synpunkt inget godtagbart skäl för att inteinföra det fjärdedels vårdbidraget. AnL75 (): Jag kan inte tala för alla handikappgrupper, men det jag kan säga äratt alla handikappgrupper vill ha en förbättring av sin situafion. För att manskall kunna ta ställning till om ett fjärdedels vårdbidrag är en förbättring avsituationen måste man ha en kartläggning av alla ekonomiska resurser som ställstill de handikappades förfogande. Först när den är gjord kan jag och mitt partioch handikapporganisationerna ta ställning till vilket som är bäst för dehandikappade. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om socialförsäkringsutskottets betänkande 19,) Kammarenövergår nu till att debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 19 om anslagtill administration av socialförsäkring m, m, Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter. AnL 77 (): Till socialförsäkringsutskottets betänkande nr 19 har fogats enreservation från ledamöter, där vi menar att det finns skäl attdecentralisera administration och ADB-verksamhet ut fillförsäkringskassorna. Den organisationsöversyn som senast genomförts inomriksförsäkringsverket gav inte någon reell förändring av verkets grundläggandestruktur, och en förnyad översyn bör därför göras. En långtgåendedecentralisering av beslutanderätten och ett starkt inflytande på det lokalaplanet ger utan tvekan en effektivare och också snabbare handläggning avärendena. Det är viktigt att beslut i socialförsäkringsärenden kan grundas påden ingående kännedom om lokala förhållanden och enskilda behov som finns utepå kassorna, hos dem som arbetar nära de människor det gäller. Vi menar därföratt det är av stor vikt att tillvarata varje möjlighettill att föra beslutsfunktionerna närmare de enskilda människorna. Vi menarockså att den centrala myndighetens roll i huvudsak bör gälla tillsyn ochuppföljning samt bevakning av rättsfall och den praxis som utvecklas inomdomstolsväsendet. I konsekvens med de anförda decentraliseringssträvandenaanser vi att även den ADB-mässiga hanteringen bör överföras tillförsäkringskassorna. Det är viktigt att planeringen av den framtidaADB-verksamheten görs med denna målsättning. Vi har konstaterat att en storåleranskaffning av utrustning till anläggningen i är på väg attgenomföras, och vi menar att det finns uppenbara risker att man slutgiltigt såatt säga bygger fast sig där och därmed bygger in den sårbarhet som inte minstden senaste vinterns våldsamma influensaperiod gav besked om. Dessutom planerarriksförsäkringsverket och statskontoret att utreda behovet av datorkapacitetför senare delen av .