prot · G809145 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tror alltså, herr talman, att det är en felsyn att manskall kunna motverka brister i den inhemska ekonomiska politiken genom den härtypen av regleringar. Valutaregleringen fyller ingen funktion. Den bör på långsikt helt avskaffas, och det bör på kort sikt vara möjligt att göra ett antalliberaliseringar på det sätt som anges i reservation nr 2, 15CARL-HENRIK (vpk): Def är utan tvivel så att denna debatt liggerrätt i tiden. De åtgärder som regering och riksbank har vidtagit harmotiverats och diskuterats i pressen, och det är helt klart att en av detendenser som de har tagit hänsyn till är den starka spekulation som harförekommit i en förändring av den svenska kronans värde. Man kan frånborgerligt håll använda den mycket svaga och ursäktande formuleringen att detbara handlar om en senareläggning av hemtagning av betalningar för svenskaprodukter. Men vad som har förekommit är atf stora svenska företag ochkapitalgrupper medvetet har låtit bli atf fa hem betalningar för produkter somhar sålts fill utlandet, för att i stället använda dessa medel i utlandet fillen spekulation i förändringar av den svenska kronans värde. Det är ettväsentligt moment i de problem som finns . slår inte de åtgärder som regeringen och harvidtagit mot spekulanterna, utan de slår tyvärr i stället mot majoriteten av desvenska medborgarna: löntagare, pensionärer, barnfamiljer, unga människor somstår i begrepp att sätta bo och finner att allting har blivit mycket dyrare-också avbefalningslån. Det är människor som icke har deltagit i någonspekulation i den svenska kronan, som inte har något överskott på köpkraft isina portmonnäer utan som har tvingats finna sig i reallönesänkningar under enlång rad av år och också tvingas finna sig i en fortsatt reallönesänkningunder detta år. Jag vill erinra om, eftersom frågan har dragits in idebatten, atf def för vanliga människor inte handlar om en räntehöjning med 2 %som möter dem när de tvingas försöka fa ett lån i en bank, utan det handlar omen räntehöjning på en gång. Detta är verkligen en ränfechock,och det är en oerhört kraffig åtgärd som regeringen har vidtagit och som enligtmin och vpk:s mening slår fel, mot fel grupper i samhället. Vad som vore nödvändigt är i stället det som vi diskuterarhär , nämligen åtgärder mot spekulafionen när det gäller betalningarnatill och från , Här finns då olika åsikter. De borgerliga parfiernasföreträdare har redan framträtt och gett uttryck för sin uppfattning. De villinfe bara, som de litet milt säger, liberalisera valufaregleringen, utan devill helt avskaffa valutalagen och valutaförordningen fr, o, m, den 31 decemberi år. De vill alltså helt slopa den nuvarande regleringen av penningströmmarnaöver gränser. Jag måste ställa en fråga fill de borgerliga parfiernasföreträdare: ni atf en sådan åtgärd skulle minska spekulationen i densvenska kronan? Skulle den ha ökat möjligheterna för riksdag och regering attbemästra def läge som är ? Motsatsen är naturligtvis fallet; def skulle hablivit ännu svårare atf svara med korrekta motåtgärder mot den spekulation somhar förekommit. Från 'pk:s sida tycker vi att det naturiiga i stället äratf skärpa valufaregleringarna, I den motion med anledning avkompletteringsproposifionen som skall behandlas också här ikammaren har vi ställt två sådana krav. Vi tar upp frågan om en centraliseringav valufahandeln, och vi lägger förslag om en särskild skaft på utlandsinvesteringar. Därmed har jag kommit över till def som också spelar enroll i den aktuella ekonomiska utvecklingen, men som samfidigt är vikfigt pålängre sikt. Det rör sig om tre fenomen: 1, Ett ökatberoende för av utlandet, framför allt av de stora transnationellaföretagen, 2, Effekterna avökade investeringar av de svenska storföretagen i utlandet, 3, Def ökadeufländska ägandet i , På alla de här fre områdena har vifrån vpk:s sida krävt åtgärder. När det gäller de två senare förhållandenadiskuterar vi dessa konkret med anledning av betänkandet frånfinansutskottet. Jag vill erinra om att det har sketten dramatisk ökning av de svenska företagens investeringar i uflandet. Sedan1980 - dvs, på fyra år- har utlandsinvesteringarna, alltså svenska företagsinvesteringar i andra länder, fyrdubblats i löpande penningvärde. Om man tarhänsyn till den samtidiga prisstegringen blir resultatet en tredubbling. Undermånga år skedde denna snabba ökning av investeringarna utomlands jämsides medatt industriinvesteringarna inom minskade. ökade bådeindustriinvesteringarna i och svenska företags investeringar utomlands.Men ökningstakten för de senare var större. Också under de gångna månaderna1985 har den här ökningen av svenska företags investeringar i uflandetfortsatt, uppgick de tillstånd som lämnade när def gäller svenska direkta investeringar i utlandet till 15miljarder kronor. Men det täcker ändå inte hela omfånget av dessainvesteringar. De sker delvis mot lån som tas upp i uflandet eller med hjälp avvinstmedel osv. Den här processen har fortskridit utomordentligt långt.Det skedde en granskning av årsredovisningarna för 400svenska företag, med sammanlagt något över 360 000 anställda utomlands. Av dehär 400 företagen hade 44 av de största företagen 781 000 anställda; därav var317 000, eller , anställda utomlands. Många av de svenskastorföretagen har fler anställda i utlandet än i , Det gäller prakfiskttaget alla våra största öch mest kända företag, Def är alldeles självklart, tycker jag, att detta skaparproblem för den svenska ekonomins utveckling. Det har tidigare ocksåuppmärksammats från regeringens sida. Jag vill referera fill eft uttalande avindustriminister , i : "Jag är klart orolig över denna utveckling. Vi harcirka en miljon anställda i den svenska industrin och över 300 000anställda utomlands, Def är helt felaktiga proportioner, ett utomordentligtstort problem," Ja, det är def här problemet som vi från vpk:s sida tyckeratf man måste göra någonfing åt. Vi har ställt fre krav i vår motion, krav somvi har upprepat , Def första är att skall ompröva sittbeslut, som fattades under den borgerliga eran, att inte längre pröva sådanahär svenska direktinvesferingar i utlandet ur bytesbalanssynpunkt, Def kravetställdes fidigare också från socialdemokratisk sida. Vi har för def andra krävt en sådan förändring i valufaförfaftningarnaatf utlandsinvesteringar endast skall godkännas om det kan påvisas atf de utgörett ömsesidigt samhällsekonomiskt intresse - alltså för och för detland där investeringen sker. För det tredje har vi begärt sådana ändringar i valutaförfattningarnaatt de som är anställda i ett företag eller en koncern skall ha vetorätt närdet gäller företagets utlandsinvesteringar. Det skall krävas att de ger sittgodkännande. Vad säger då finansutskottefs socialdemokratiska ochborgerliga majoritet om de här kraven? Jo, de avvisas helt - dvs, det är baradef första kravet som man över huvud taget far upp och diskuterar. Man sägeratf man skall vänta fills valutakommittén har lagt fram sitt förslag. Då kanman göra en mer samlad bedömning. Krav två och tre, som jag nämnde, far man över huvud tagetinte upp fill diskussion i utskottets betänkande. Jag måste ställa frågan: Är man helt likgiltig för detkravet, som har rests från många fackliga organisafioner, atf de anställda iföretagen skall ha någonting att säga fill om när def gäller investeringar avpengar som de har skapat genom sitt arbete? Jag vill också fråga utskottetssocialdemokratiske talesman varför man från socialdemokratisk sida har frångåttfidigare ståndpunkter i de här frågorna. man stod i oppositionoch de borgerliga hade regeringsmakfen framförde man krav på skärpning i de häravseendena. , när man själv sitter i regeringsställning, avvisar man precissamma krav. Jag måste då ställa frågan: Vilken är egentligen den socialdemo- kratiska ståndpunkten när def gäller de här sakerna? Ärdet den man hade eller är det den som man har iregeringsställning? Jag vill vidare säga några ord om kravet på skärpning avreglerna för utlänningars aktieförvärv i svenska företag. Tendensen under desenaste åren har varit atf sådana förvärv har ökat kraftigt. Vi har haft enstark ökning av försäljningen av svenska aktier , var deten viss tillbakagång i nettoexporfen av svenska aktier, men har vipå nytt fått en kraftig ökning. Enbart varnettoexporfen av aktier , vilket var mer än under hela1984, Vi menar från vpk att det också här krävs skärpta regler.Vi vill att skall återgå fill sin fidigare restriktiva praxis närdet gäller tillstånd för utlänningar atf köpa aktier i svenska företag. Viställer också på den punkten kravet att de fackliga organisafionernasföreträdare skall delta i beslut i valutasfyrelsen om tillstånd fill ufländskaköp av svenska akfier. har man den egendomliga ordningen att när sådanafrågor behandlas i valutasfyrelsen, får de fackliga organisationernasföreträdare inte vara med. Vi anser detta helt orimligt. Med det anförda vill jag yrka bifall till debåda vpk-reservationerna vid finansutskottets betänkande. Anf.16 () replik: Det finns ett par anledningar till att jaghar begärt replik. En av dem är försök att skylla deforoliga läget på valutamarknaden på företagens spekulationslusta, Def ärnonsens! Totalt rör det sig om transaktioner på ca 400 miljarderkronor: Som finansministern erinrade om på morgonkvisten så är def enomsättning på per dag, och är man uppe i 14miljarder kronor. Om företagen vill vänta med atf ta hem exportinkomster envecka slår def med 14 miljarder på bytesbalansen; Det behöver inte ha ettskvatt med spekulation atf göra, utan det kan vara vanlig normal försiktigheteller ett handlande av sunt förnuft. Hur pengarna placeras under den veckan ärockså ointressant, eftersom def inte påverkar den svenska kronan på något sätt,som C,-H, antydde. Det är riktigt atf vi fick frågan om vi tror att etttotalt slopande av valufaregleringen skulle öka förtroendet för den svenskakronan. Själva slopandet ökar infe förtroendet, utan den åtgärden måstekombineras med en serie andra åtgärder som inger förtroende - atf man för enekonomisk politik som inger förtroende. Då behöver man inte någonvalutareglering. Det avgörande är alltså att följden av en förtroendeingivandeallmän ekonomisk poHtik gör att man kan slopa valufaregleringen. Det måstehandla om eft stort paket. Det går inte att bara vidta en isolerad åtgärd. Vad valutaregleringen visar, och def tycker jag att C,-H,borde ha övertygats om, är just att dessa reglerande ingrepp infehjälper. ha en skärpt valutareglering. Def är precismotsatsen till den internationella utvecklingen. Infe ens regeringen är inne påden linjen. Slutligen: Jag är rätt skepfisk mottalet om atf bankerna passar på att höja sina räntor med upp till 4procentenheter. Jag tror inte atf detta gäller över hela linjen. Det kanskegäller vissa lån. I allmänhet är def så, herr talman, atf bankerna förlorar påen höjning av räntenivån. Den slår med en gång på obligationsportföljen, ochbankerna får stora kapitalförluster, framför allt vid en räntehöjning på av diskontot. Därför är def mycket möjligt atf effekten avdenna räntehöjning, plus de justeringar utöver som bankernahar vidtagit vad gäller vissa uflåningsräntor, blir minskade vinster förbankerna . 17 (vpk) replik: Jag skall infe vara så indiskret som HugoHegeland atf jag avslöjar vad finansminister sade när han besöktefinansutskottet. Den regel som brukar gälla är atf vad man säger i ett utskottstannar inom dess väggar. Det är helt klart atf i motiveringen för de åtgärder somvidtagits, av vilka jag är krifisk mot en del, har just frågan om spekulationnär def gäller förändring av den svenska kronans värde förekommit och betonatsoffentligt också från sida. försöker försvaradenna spekulation. Jag måste säga att jag är ytterst förvånad över atf en avsvenska folket vald företrädare här i vill försvara den spekulation somhar förekommit. Det är riktigt, att om företagen skulle skjuta upphemfagandet av sina betalningar , motsvarar def ungefär 14-15 miljarderkronor i den svenska betalningsbalansen. Men detta är ju ett mycket stortbelopp. Om man ser på de siffror som har anförts från sida, och somriksbankschefen själv använder som mofivering för åtgärderna, finner man attdessa siffror mycket väl ryms inom de 14-15 miljarderna. Normal försiktighet talar om. Nej, detta ärnormal kapitalistisk spekulation och ingenfing annat. När det gäller bankernasräntesatser är det inget tvivel om att bankerna har tagit tillfället i akt atthugga för sig, Def finns de som t, o, m, talar om bankernas i dettasammanhang. Bankerna kommer inte att förlora på den räntehöjning som har skett,utan summan av åtgärderna blir helt säkert atf bankerna kommer atf öka sinavinster jämfört med vad som gällde vid utgångsläget. Anf.18 () replik: Jag anade inte atf C.-H. var såotroligt väluppfostrad att han ansåg att det var en indiskretion att fala omvad finansministern sade i finansutskottet. Det jag återgav kan man läsa ivarje elementär lärobok om utrikeshandel och i den senaste tidensdebattartiklar i pressen. De siffror jag nämnde är som sagt inga hemligheter.Jag återgav bara vad finansministern i sin fur har återgeff från andra källor.Atf delge andra den typen av citat ingår även i en väluppfostrad ledamotsbeteende. var förvånad över att en företrädare för kunde försvara den spekulafion som han påstod attföretagen har gjort sig skyldiga fill. Men det finns inga bevis för att svenskaexportföretag har spekulerat i den svenska kronans devalvering. Alla kommerihåg uttalande i intervjuboken. Han fick frågan om han skullevidta någon ytterligare devalvering. Han svarade rakt ut att om vi devalveraren gång till så går det åt helsike. Förlåt uttrycket, herr falman, men om manskall citera finansministern, händer det ofta att def kommer med kraftuttryck.Så sade finansministern, och han är helt bunden av detta. Ingen torde tro på endevalvering av den svenska kronan före höstens val - och efteråt vet ingen hurdef går. Här beskylls de svenska företagen för spekulation utanminsta bevis. En normal försiktighet, där man avväger vinstmöjligheter motförlustrisker, kan förskjuta hemtagningen av exportinkomsterna. Av vilkenanledning detta egentligen har skett vet vi fortfarande faktiskt infe. Det ärväl bäst att avvakta. talade om bankernas . Det varnågon vildsint krönikör som slängde ur sig detta uttryck. Vi får väl se påjulafton, om bankerna verkligen har gjort dessa jättevinster. Jag vågar slå vadom en ny femhundralapp att bankerna kommer atf redovisa mindre vinster i årjämfört med föregående år. 19CARL-HENRIK (vpk) replik: God uppfostran, , förekommer ide mest skilda kretsar i vårt land. Det finns bara olika meningar om vad som ärgod fostran. Jag tycker fakfiskt att dit hör att man inte offentligt relaterardiskussioner som förts i eft av utskott. Men detta är en underordnadfråga. Def väsentliga i sammanhanget är atf såsom representant för moderata samlingspartiet här i attförsvara den faktiska spekulafion som har förekommit och som ingen kanbestrida. Varför förändrar de stora företagen plötsligt sina rutiner när defgäller att fa hem exportinkomster som de har förvärvat i utlandet? Varförinträdde "normal försiktighet" först för eft par veckor sedan? Varföruppsköt man då plötsligt hemfagandet av valutor från utlandet? Såsom HugoHegeland själv anförde kan detta innebära en förändring i betalningsströmmarna,som uppgår fill bara . Var och en försfår vaddetta betyder i påfrestningar på valutareserv. Om infe annat kanHugo Hegeland fråga , som sitter strax intill honom och som kännertill dessa frågor mycket väl, om innebörden i en sådan förändring avvalufahemfagningen. Den vinstökning som affärsbankerna har passat på atf huggafill i samband med den stora höjningen av diskonto, en höjning somvi anser vara alldeles för kraftigt tilltagen och som slår blint mot storagrupper i samhället, tror jag inte att vi behöver vänta till för attkunna konstatera. Det är nu som bankerna firar sin jul. Talmannen anmälde att att fill protokollet få antecknat atf han inte ägde rätt tillytterligare replik. 20 BO (): Frågan om valutaregleringen har debatteratsmed jämna mellanrum i . Den har typiskt nog sedan 1982kommif tillbakavarje år. kanske den har fått en extra krydda genom vad som inträffat heltnyligen och den räntehöjning som vi fick . Låt mig först säga några ord om själva sakfrågan. Detfinns två grundläggande orsaker fill de stora kapitalrörelser som förekommer idagens internationella ekonomi. En har sin grund i reala faktorer: Om länderhar ett underskott i sin bytesbalans, får de ett utflöde av valutor som måstetäckas antingen med upplåning utomlands eller neddragning av valutareserven.Och skulle de vara lyckliga nog att ha eft överskott, får de en inströmning avvalutor. Men kapitalrörelserna har inte enbart sin grund i sådanahandelsströmmar. De kan också bero på helt självständiga förändringar i ettlands förmögenhet och förmögenhefssammansättning. Om internafionella kapitalplaceraretror att en valuta kan komma att devalveras, kan de spekulera mot valutan och irealiteten tvinga fram en devalvering. En sådan kan sedan i sin tur bli mycketkraftigare än vad reala faktorer skulle motivera. Den här mekanismen, somekonomer brukar kalla överanpassning eller på engelska"overshooting", är väl känd från litteraturen och också frånerfarenheten. Vi har haft ettsystem med rörliga växelkurser. Det har förekommit mycket kraftiga svängningaräven i de stora ländernas valutakurser, och små länder kan utsättas för mycketstora svårigheter på grund av sådana här mekanismer. Detta är eft av skälentill att man kan behöva ha en valutareglering. sade atf avskaffade sinvalutareglering över , och det skedde ingenting där. Def här medverkligheten kan vara bekymmersamt ibland, men för atf påstå någonting sådantmåste man vara ganska okänslig eller blind för vad som sker. skedde en oerhört kraffig appreciering,uppskrivning, av den engelska valutan. Def ledde i sin fur till att stora delarav engelsk industri slogs ut. Nordvästra är nu ett slags ödeland, istäder som och på andra platser. Antalet arbetslösa steg på 18månader från en miljon fill tre miljoner. Om man inte tycker att def ärkonsekvenser att räkna med, då vet jag infe vad för slagsverklighetsuppfattning man har. Någon analys fill grund för de borgerliga kraven saknashelt. Man vill ha frihet i största allmänhet och kräver ett slagsliberalisering av valutapolitiken. Vpk far en helt motsatt ståndpunkt och villöka kontrollen av internafionella kapitalrörelser, främst i samband meddirektinvesferingar. Vi menar från socialdemokratiskt håll att vi nog får väljaen ståndpunkt mellan dem som intas av höger- och vänsteroppositionen. Vi trorinte att en valutareglering ensam kan kontrollera kapitalrörelserna i en öppenekonomi som den svenska. Grundläggande för att bevara kontrollen måste vara enväl dimensioneradpenning- och finanspolifik, men en valutareglering kan vara eft bra komplement,och den behövs som hjälpmedel för att styra både portfölj- ochdirektinvesferingar. försöker göra eft stort nummer av attvi skulle ha ändrat ståndpunkt, men det kan jag inte se att vi har gjort. Man kan i princip skilja mellan två olika typer avdirektinvesferingar.. Den ena har anknytning till företagens verksamhet t. ex.när def gäller att bygga ut dotterföretag för marknadsföring. Jag tror infe attvi bör försöka hindra de relativt stora internationella svenska företagen frånatt på effektivast möjliga sätt marknadsföra sina produkter utomlands. kan det hända atf företag flyttar ut verksamheterpå grund av atf def ger komparativa fördelar - i fråga om t. ex. lönekostnader.Det här är en komplicerad materia där det inte går atf ge någon direkt ochentydig tumregel. Faktum är atf vi har ganska ordentlig kontroll överdirektinvesteringar. försöker se till att dessa fill övervägande delfinansieras med Ufländska medel-jag tror att så sker till ungefär 75 %.Påståendet att vi inget skulle göra eller att vi är omedvetna om problemen äralltså infe korrekt. Jag tror inte att def i och för sig är något fel påCarl-Henrik avsikter, och det är alls inget fel på hansvältalighet. Däremot tror jag att hans verklighetssyn är alltför förenklad föratt den skall kunna läggas fill grund för någon mer fruktbar politik. De borgerliga kommer alltså med sina krav på att vi skallavskaffa valutaregleringen, och är de särdeles poänglösa. har ju arbetat , och den kommer inomkort att lägga fram sitt stora slutbetänkande. Då finns def anledning attåterkomma fill frågan. Att regeringen skulle kunna presentera en propositionredan fill hösten är en omöjlighet. Däremot bör en proposifion i frågan kunnalämnas fill nästa vårriksdag. Den här frågan har också en politisk sida. Olikaborgerliga regeringar hade på sig atf avskaffa valufaregleringen. De borgerliga parfierna är också företrädda i denvalufapolitiska kommittén. Låt oss vänta och se vad deras företrädare där haratt komma med! Jag har en känsla av atf deras syn på frågan kan vara betydligtmer nyanserad än den som de borgerliga talarna här visar upp när de försökerutnyttja saken för politiska ändamål eft valår. Olika talare här har sagt att de senaste dagarnashändelser visar att valutaregleringen infe kan vara effektiv etc. vet vi atti en ekonomi av den typ som vi lever i kommer vi allfid att utsättas föroförutsedda händelser. Def är precis vad som har skett på bytesbalansensområde. Vi har haft en ovanligt kall vinter med en oljeimport som har varitstörre än normalt. Vi har haft en ökning i konsumtionen som har varitoförutsedd; det har exempelvis släppts loss extra sparande som ett arv från deborgerliga åren. Vi verkar att ha haft en ytterligare nedgång av sparandet ochen ökning av konsumtionskredifer-na. Vi har haft en i och för sig oerhörtönskvärd uppgång i investeringarna som har varit enormt stark, men den harfått vissa sidoeffekter på bytesbalansen som inte är direkt välkomna. Vi har enlagercykel som verkar atf vara ovanlig. Normalf skulle lageruppgången, somallfid kommer i en högkonjunktur, ha börjat för kanske 18 eller 24 månader sedan.Vi har haft höga räntor. Def verkar som om företagen har lagt om sina processeroch rationaliserat lagerhållningen kraffigt. Men till slut slår de i taket, ochnu börjar en oväntad uppgång i lagercykeln. Det här är saker som alltid kommer att inträffa i enmarknadsekonomi av den typ som vi lever i. När vi nu märker och kan belägga atfvi har haft en försvagning av bytesbalansen i storleksordningen 8 miljarder ochen ufström-ning av valuta , från ,på 2,5 miljarder, är def givetvis tid atf reagera. Den här utsfrömningen avvaluta tycker jag inte att man skall se som så harmlös som man vill försöka fåden till från den borgerliga sidan, Def finns ingen anledning för oss atf moralisera och läggaskulden på någon särskild part, men faktum är atf def här är ett av de litetobehagliga inslagen i en kapitalistisk marknadsekonomi. Det finns all anledningför regeringen att med de medel den kan ha försöka kontrollera och stävjasådana företeelser. Men medlen är infe så många, och def naturliga medlet atfanvända i den här situationen är en räntehöjning. Det är också det somregeringen nu har använt. Förhoppningsvis skall vi, om infe saker och ting äralldeles felinställda, också komma atf klara ut situafionen med de åtgärder somvi har vidtagit. Men def är förvisso sant aft de här åtgärderna kommer attdrabba ganska stora grupper i vårt land på ett sätt som naturligtvis ärofördelaktigt. Den räntehöjning som drevs fram har sin grund iförändringar i den svenska ekonomin som ingen kunde förutse. Jag känner infefill någon prognosmakare som kunde förutsekombinationen av alla de händelser som sedan kommit att äga rum. Vi förutsätter inte heller att räntehöjningen på kort siktskall vara särskilt populär, men den har varit nödvändig. Vi räknar nämligenmed att regera även efter . Därför är vi beredda tillkraftåtgärder för att slippa att utvecklingen på utrikeshandelns område spårarur som var fallet under de borgerliga regeringsåren.