prot · G80910 · 1984-12-31 00:00:00 — Obestridligt är att det problemet löses,om man genomför staketmodellen. När man säger aft vi skall lätta på bestämmelserna, måsteman ändå vara medveten om aft vi i så fall måste se fill aff inte def upprepassom skedde före 1973.1 utskottets betänkande stär att denuppseendeväckande och filltagande skatteflykt som förekommer med tillhjälp avgällande regler givetvis bör stoppas i möjligaste mån. Vi måste väl ändå varaöverens om aft om vi skall ändra reglerna för parfrederierna måste def ske påeft sådant sätt att vi infe på nytt hamnar i det läget atf vi får en omfattandeskatteflykt på detta område. Därför anser jag att företagsskaffekommiffén påsedvanligt sätt bör gå igenom detta ärende och se vad som kan göras för atthjälpa näringen i detta stycke. Vi skall emellertid vara medvetna om att enbart en lösningav skattefrågan inte avlägsnar alla bekymmer. Såsom för i sitt första inlägg måste man få hjälp även med en rad andrafrågor för att kunna klara rederinäringen. AnL 81 (); Jag har förut sagt atf jag inte allsifrågasätter företagsskattekommitténs förslag om en staketmodell. Jag hyserbara farhågor för att det kommer att fa . Skall vi vänta på attkommittén kommer aft behandla just partrederierna - vi vet inte när def sker,även om kommittén har aviserat att den kommer att behandla denna fråga - kan vibefara att partrederierna när utredningen är klar har blivit alltmer sällsynta.Då har vi inte så sfor nytta av de nya reglerna. AnL 82KJELL (): sade aft jag gör mig litetlustig över sfakefmodellen. Det var egentligen infe min avsikt, tvärtom. Jagtycker aft def förslag som förefagsskatfeberedningen har lagt fram är oerhörtintressant. Jag är ocksä helt på det klara med att def kan på ett avgörandesätt komma aft undanröja väldigt många bekymmer som vi har på företagsbeskattningensområde, om man använder det med förnuft. Men vi får som sagt inte använda det på def sättet att vistoppar undan alla problem, vilket har skett här . Def har hänvisats tillstaketmodellen i sådana frågor där vi faktiskt skulle ha kunnat fatta beslut,om def bara hade funnits ett förslag, och där det infe behövts nägon utredningför att ett förslag skulle ha kunnat föreligga. Det var därför som jag sade atf def fär infe bli så attstaketmodellen sätter staket kring alla problem som vi har påföretagsbeskattningens område. AnL 83ANNA (): Jag ser med stort intresse påföretagsskattekommitténs arbete, men jag vill hålla med om attriksdagen är oförhindrad aft tala om hur man vill prioritera kommitténs arbete. Låt mig sluta med atf säga att när fartyg håller pä atfsjunka, är varken båten eller besättningen hjälpta av att man börjar med attutreda grundproblemen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2(lagernedskrivning) Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot 123 förreservation 1 av m. fl. Mom. 4 (bolagsskatten) Först biträddes reservafion 3 av med 21röster mot 19 för mofion 1983/84:2456 av m. fl. i motsvarande del.260 ledamöter avstod frän atf rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av - genom uppresning. Mom. 7 (avgiftsfritt botfenbelopp för egenföretagare) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 46 förreservation 4 av Sfig Josefson och . Mom. 8 (trygghetsfonder) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 135 förreservation 5 av m. fl. Nr 10 Mom. 10 (egenföretagares pensionsförsäkringspremier) Onsdaeen den Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 136 för reservation 6 av 17oktober 1984 KnutWachtmeister m. fl. Mom.11 (kompanjonsförsäkringar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl.-bifölls med acklamafion. Mom.12 (avgift till arbetsgivarorganisation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.13 (FoU-avdraget) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.14 (representafion) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot mofion 1983/84:1142 av m.fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.16 (särskilt invesferingskonto) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.19 (kapitalbeskattning av arbetande kapital) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 137 för reservation 11 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.22 (produktionsfakforsskatt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m. fl. -biföUs med acklamation. Mom.23 (beredning av utredningsbefänkandef Kreativ finansiering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av Sfig Josefson och Karl-AndersPetersson - bifölls med acklamafion. Mom.24 (översyn av vissa skatteregler avseende fåmansföretag m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.25 (skärpt företagsskatt) Utskottetshemställan - som ställdes mot mofion 1983/84:1142 av m.fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment 76 Utskottets hemställan bifölls. Skatteutskottetsbetänkande 4 Nr 10 Mom.4 (debitering av B-skatt) den Utskottets hemställanbifölls med 162 röster mot 137 för reservafion 1 av m. fl. Mom.6 (tidsfristen för ansökan om jämkning av preliminär skaft) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 2 av m.fl. -bifölls med acklamafion. Mom.7 c (kvarskatteavgiften och räntereglerna i uppbördslagen) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.9 (förenkling av inbetalningsreglerna) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 4 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.10 a (företagens uppgiftsskyldighet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 5 av m. fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskoffefs hemsfällan bifölls. Mom. 1 Utskoffefs hemställan bifölls. Mom.2 (beskattningsreglerna för parfrederier) Utskottetshemsfällan bifölls med 162 röster mot 137 för reservationen av KnutWachtmeister m.fl. 7 §Föredrogs Skatfeufskoffefs betänkande 1984/85:6 Vissainternationella skattefrågor konsfitutionsufskoffetsbetänkanden /85:2 om statlig förvaltning, m. m. och 1984/85:3 om vissakyrkliga frågor. Statlig förvaltning, m. m. AnL 84 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Konstitutionsutskoftets betänkanden 2 och 3 kommer atfbehandlas i tur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså konstitutionsufskottets betänkande 2om statlig förvaltning, m. m. , m. m. AnL 85 (): I konstitutionsufskottets betänkande nr 2 omstatlig förvaltning m. m. behandlas 15 motioner. Flertalet av dessa rörkontakter mellan enskilda medborgare och myndigheter. I ett avsnitt av den moderata parfimotionen, den s. k.frihetsmotionen, till föregående konstateras aft den enskilde vidsådana tillfällen ofta befinner sig i underläge. Def är ju inte alla som harutbildning eller fallenhet för aft hantera lagparagrafer och i skriftkommunicera med en myndighet. Den moderata partimotionen utmynnar i en allmänuppfattning aft def nu är dags aff sätta gränser för stat och kommun och attstärka den enskildes ställning gentemot myndigheterna. I mofionen påtalas bl. a. atf medborgarna ofta krävs pådetaljerade uppgifter inom snäva tidsramar, medan myndigheterna själva tarmycket god tid på sig att besvara skrivelser från enskilda medborgare. Enligtmotionen är def naturligt atf också myndigheterna åläggs motsvarande tidsramarför besvarande av skrivelser från enskilda. Det är också angeläget att man förbättrar möjligheternaaff få rättelse i en fråga som myndigheterna handlagt felaktigt. För demyndigheter som fattar besluten är dessa oftast rufinärenden. För den enskildesom berörs av besluten kan de vara av vital betydelse. Under sådanaomständigheter kräver rättssäkerheten atf myndighetsutövningen sker korrekt ochoväldigf. Det innebär eft speciellt ansvar för de tjänstemän som har atfhandlägga dessa frågor. För aft upprätthålla respekten för myndigheterna anserdärför vi moderater att tjänstemannaansvaret bör återinföras. Det innebär ocksåaft enskilda tjänstemän som felat skall kunna åtalas. fyller en viktig funkfion ikontrollen av myndigheternas ämbetsutövning. Men JO-ämbefet måste förstärkasoch fä vidgade sankfionsmöjligheter. Trots aff den enskildes ställning iförhållande till myndigheterna är en central fråga för oss moderater, har intede moderata företrädarna i i reservafion yrkat bifallfill motionsyrkandena. Anledningen är att de konkreta åtgärder som föreslås imotionen är föremål för utredningar eller överväganden inom statsförvaltningen.Vi avvaktar resultatet av dessa, men jag kan redan nu avisera nya moderatafrihefsmofio- ner om intesnara åtgärder vidtas för att förstärka den enskildes ställning i samhället. I reservation 1 yrkar moderateratt regeringen överväger atf komplettera förvaltningslagen med en paragrafenligt ett yrkande i mofion 1124 av i . Paragrafen bordeenligt motionen få följande lydelse; Tjänsteman hos myndighet skall, såväl när det gällerpersonligt bemötande som i skrift, allfid visa den som söker upplysning, rädeller hjälp hos myndigheten, eller vars sak prövas av denna, respekt ochomtanke. Jag yrkarbifall till reservation 1. Till betänkandet har fogats fre särskilda yttranden av denmoderata utskottsgruppen. I def första understryks yrkandet i en motion avsocialdemokraterna aff besvärsfiden, som nuär , bör förlängas. På grund av ändrade rutiner och försämradpostgång kan besvärstiden i praktiken vara ytterligare begränsad. I yttrandet konstateras att en förlängning av besvärstidenär en väg att stärka den enskildes ställning. I eft annat yttrande erinrar de moderataufskottsledamöterna om de invändningar som hade när den dåvarandesocialdemokratiska regeringen utan formellt regeringsbeslut slopadebeteckningen kunglig i namnet på statliga myndigheter. Inte minst i umgängetmed utlandet kan beteckningen kunglig ha sin betydelse, och yttrandet utmynnari ett konstaterande att de myndigheter som tidigare allmänt brukade beteckningenkunglig kan fortsäfta aft använda denna beteckning om de så önskar. Def sista yttrandet gäller förslaget om allmän flaggdagden . Defta datum har efter omfattande demonstrafioner med ca 100 000deltagare både och kommit aft uppfattas som något avföretagsamhetens dag och en symbol för ett fritt näringsliv och marknadsekonominsbevarande. Det är vår förhoppning atf 4 oktober-rörelsen skall levavidare, men vi tror inte att saken gagnas av aft görs till allmänflaggdag. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1och i övrigt till hemställan i detta betänkande. Statlig förvaltning, m. m. AnL 86LARS (); I defta betänkande fas upp ett antal mofioner,bl. a. några från . Partimotion 2104 tar upp åtgärder avsedda atf stärkasamernas rättsliga ställning. Utskottet hänvisar till samerätfsufredningen ochanför att det är rimligt atf avvakta denna utrednings resultat. ärdessutom samtliga större sameorganisationer representerade i utredningen. 1särskilt yttrande har vi från folkparfiet anfört atf vi noga kommer att följade frågor som aktualiserats i vår motion. Ett antal är har efter motioner från folkpartietdiskuterat åldersgränserna för vissa offentliga uppdrag. Vi har åldersgränserför pension och för deltagande i yrkeslivet. Detta är givetvis helt i sinordning. StatUg förvaltning, m. m. När det gäller offentliga uppdrag av förtroendekaraktärbör det dock rimligen inte finnas några övre åldersgränser. Det finns f. ö.infe några sådana gränser för de flesta av dessa uppdrag. I går detbra aft vara ledamot även om man uppnått gränsen för ålderspension. Det ansesallmänt vara stimulerande och riktigt att svenska folket representeras av olikaålderskategorier. Det finns några uppdrag som har åldersgränserna kvar. Detmest kända exemplet gäller uppdraget som nämndeman. Reglerna kom till under enfid när den cirkulation som är normal vid de politiska parfiernas nomineringarinfe fanns. Antalet äldre uppdragstagare blev därför oproportionerligt stort.Den risken är mindre , och spärren bör avskaffas. Def är betecknande aft de organisafioner som företräder deförtroendevalda, exempelvis , delar uppfattning.Organisationer som företräder yrkesverksamma är däremot mer tveksamma tillförändringar. Men, herr talman, def är angeläget att skilja mellan yrkesuppdragoch förtroendeuppdrag, och åldersspärren stämmer inte med den allmänna syn somfinns för förtroendeuppdrag och bör därför tas bort. Även pensionärer måste harätt aff delta i politiskt arbete på alla nivåer. Jag yrkarbifall fill reservation 3. Under defta anförande övertog tredje vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 87 (vpk): Vpk har i motion föreslagit atf man skallinföra en särskild humanparagraf för att motverka orimliga, inhumana och förrättskänslan stötande åtgärder i myndigheters praxis. Vi menar nu infe atf myndigheter och förvaltningar av är mindre humana än de var för t. ex. . Både lagar och synsätthar i stor utsträckning blivit bättre ur den synvinkeln. Men det finns vissa objektiva omständigheter och vissadrag i den offentliga sektorns utveckling som uppenbart riskerar atf leda tillatt fler medborgare drabbas av missgrepp och inhuman eller orimlig praxis.Defta beror inte på tjänstemäns omänsklighet utan på andra, mersvåröverskådliga drag i modern samhällsutveckling. Först och främst har antalet människor som är berörda avmyndigheters handlande starkt ökat. I ett modernt industrisamhälle är kontaktenmellan medborgarna och den offenfliga sektorn naturligt nog tät och intensiv.Redan därigenom ökar risken för atf medborgarna skall råka ut för orimlighefer. Oerhört mycket i förvaltningarnas arbete lämnas åt praxis.Lagstiftarnas insyn är svag, och det är omöjligt aft skriva lagar så aft de idetaljer kan reglera praxis. Utrymmet för tjänstemäns och myndigheters internabeslut och styrande förhållningssätt har därmed starkt vidgats. När förvaltningsarbete blir mycket omfattande, blir detvanligen också mycket mer automatiserat och rutiniserat. Detta ökar risken förgodtycke ochminskar systemets känslighet för individuella och särpräglade situationer. I vissa typer av fall ligger det i själva rutinens ochhandläggningssysfemets natur, att det allvarligt belastar oskyldiga medborgare.Sålunda har konstaterats atf infe minst datoriserade rutiner fakfiskt kan ledatill aff en helt oskyldig medborgare straffas för misstag som myndighetenbegått. Den klassiska typen av exempel är medborgaren som blirkrävd på en parkeringsbot för en förseelse som hon uppenbarligen inte ärskyldig fill, eftersom hon kan bevisa aff hennes bil eller hon själv befunnitsig på ett helt annat håll i landet vid def aktuella tillfället. Man har dårätt att vänta sig atf myndigheten inser atf en felanteckning av bilnumref harskett och atf rutinen har slagit fel. Def är myndigheten som felat, och denskall själv stå för sitt misstag. Så sker emellerfid inte. Myndigheten har rättatt kräva aff bofen betalas in. Datasystemet skall ha sitt. Att människan äroskyldig och atf systemet och myndigheten har gjort fel hjälper inte. Detta ärexempel på den form av idiotier och övergrepp som skall kunna stoppas. själv, inte medborgaren, skall vara den som har en uttryckligskyldighet att stoppa dem. Ett annat exempel är studeranden som reser fillhögskolestaden glad i hågen eftersom han fått ett databesked om atf han är klarför inskrivning. Beskedet är korrekt och oklanderligt, och hans rätt ärobestridlig. Men se, högskoleförvaltningen har icke erhållit motsvarande kopia,varför inskrivning vägras. Studenten får fara hem igen. De formellakriterierna var uppfyllda fill full evidens, men en rutin satte stopp-en rutini vars utformning man inte skänkt en tanke ät vad medborgaren kunde råka utför. Om förnuftet och humaniteten styrt, skulle naturligtvis tjänstemannen hasagt så här: Skriv in dig! UHÄ;s kopia kommer, och när den kommer bifogar jagden till din akt. Jag skulle också kunna berätta om kvinnan som blevfråntagen sitt bidragsförskott, därför atf hon låtit sin frånskilde make varabarnvakt , medan hon själv hade skiftarbete. Här sitter vilagstiftare och stiftar lagar som skall främja frånskilda makars gemensammafortsatta ansvar för barnen och därmed hjälpa barnen och mildraskilsmässokonflikferna. Och så går och torpederar folksekonomi på detta sätt, bara därför att har någon logisktobegriplig och formalistisk definition på atf man är samboende med någon i varslägenhet man tillfälligt sover, oavsett om lägenhetsinnehavaren är hemma ellerej. Jag skulle kunna berätta om fabriksarbeferskan som var såsynskadad aff hon infe kunde läsa en TV-text med mindre än att hon satteansiktet en decimeter framför TV-rutan, men som ändå inte ansågs ha sinarbetsförmåga nedsatt . Jag skulle kunna berätta om hur jag en gångfick fillbaka en ansökan om förtidspension, som jag färdigställt för en annanpersons räkning, med ett besked om aft man endast kunde fa upp ärendet ifalljag anhängiggjorde det på en särskild blankett - på vilken det f. ö. heltsaknades det utrymme som en relevant redogörelse för fallet krävde. Det hörtill saken aft jag själv har arbetat i förvaltningen och mycketväl vet hur Statlig förvaltning, m. m. 6 protokoU 1984/85:10-11 Stadig förvaltning, m. m. sådana här skrivelser sätts upp. Jag skulle kunna fa upp fall efter fall av dumheter,rutinfel och trakasserier - om jag visste att det tjänade någonting till. Menjag har många års erfarenhet av konstitutionsutskoftets värderade ledamöter, såjag skall avstå med tanke pä den ringa pedagogiska effekt som jag förväntar migav sådana lidandeshistorier. Med detta har jag inte på något sätt antytt attkonstitutionsutskottets ledamöter är ointresserade av medborgarrättsfrågor,bara att detta intresse hitfills möjligen har legat på ett något abstrakt plan. I stället skall jag något granska de argument med vilkautskottet försvarar sitt avstyrkande av vår motion. Det äregenfligen bara två argument det handlar om. Det ena är aft en humanparagraf skulle leda till ökatgodtycke. Det är en något märklig argumentering. Paragrafen skall ju tvärtomhindra att mekaniska rutiner och överdriven formalism resulterar i materielltgodtycke. Det materiellt förnuftiga skall hjälpas atf slå igenom, ochgodtyckligt utformad praxis och godtyckliga beteenden skall avvärjas. Def andra argumentet är hänvisningen till att det finnsjustitieombudsmän och andra mekanismer för att korrigera saker och ting i förvaltningen.Det är också ett egentligen ovidkommande argument. Dumma och för medborgarenskadliga myndighetsageranden skall hindras och förebyggas. Inget av de fall jagkänner till skulle ha varit hjälpta med att JO gav myndigheten en aldrig såhård skrapa. Det är ju det faktiska, materiella övergreppet och myndighetensrutinmässiga vägran att rätta fill sina egna missgrepp som är problemet. Vår slutsats blir att det behövs en bestämmelse elleråtgärd av ett slag som förhindrar de typer av övergrepp som beror på klumpigarutiner, extrem formalism eller direkta misstag. Det behövs för medborgarensskydd. Det behövs som stöd för de många förnuftiga tjänstemän vi lyckligtvishar i offentlig verksamhet - och som vi skall vara rädda om. Om nu majoritet inte är nöjd medidén i just vår utformning, kunde man kanske ha väntat sig att majoriteten hadehaft någon egen tanke i saken, som kunnat vara till nytta. När nu en sådantanke helt saknas i betänkandet tyder det på en viss brist på intresse. Viförsöker i all blygsamhet i alla fall att demonstrera vårt intresse genom attyrka bifall till reservationen 2. AnL 88YNGVE (); I KU;s betänkande 1984/85:2 behandlar utskottetflera motioner som i huvudsak rör statlig förvaltning och som väckts underallmänna motionsfiden och några också . Utskottet avstyrker samtliga motioner, och skälen till detär bl. a. pågående utrednings- och beredningsarbete beträffandeförvaltningslagen och den serviceroll som myndigheterna har. Jag skall redan nu be att få yrka bifall till utskottetshemställan, och jag skall fortsättningsvis uppehålla mig något vid de trereservationer som finns fill utskottsmajoritetens hemställan. Två avreservationerna har den gemen- sammanämnaren att de kan sägas beröra förhållandet mellan offentlig verksamhet ochenskild person. Som en liten bakgrund vill jag nämna aff förvaltningsrättsufredningenlämnade sitt slutbetänkande SOU 1983:73 . Genom sina betänkandenhar man lagt förslag till en ny förvaltningslag. Grundtanken är att skapa enbättre och mera heltäckande förfarandelag för myndigheter i första instans -ett slags motsvarighet till vad kommunallagen utgör på sift område. Utskottetpåpekar atf huvudtankarna bakom förslaget kan sammanfattas i tre punkter. Manskall eftersträva enkelhet och snabbhet i förfarandet, kontakterna mellanmyndigheter och allmänhet bör underlätfas. Det är viktigt aff rättssäkerheteninte får eftersättas. Viktiga inslag i förslaget är föreskrifter om vägledningoch bistånd, om skyndsamhet och begripligt språk, utredningsansvar och omprövning. önskar att regeringen vid beredningen av nyförvaltningslag skall överväga att komplettera lagen med vad som förordas imotion 1124. har föredragit texten, så jag skall inte,upprepadetta. En bestämmelse liknande den föreslagna finns i lagen 1980:11 om fillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen. Man kan kanske konstatera aft förslaget till nyförvaltningslag inte innehåller någon preciserad bestämmelse med den inriktningsom föreslås i mofion 1124. Men man kan också fråga sig; Behövs en sådanprecisering, mot den bakgrund som jag har redovisat? Här har man försökt aff skapa ett allmängiltigtregelsystem för förbättringar i myndigheternas service gentemot allmänheten.Kan inte det rackat, v.? I varf fall bör resultatet av pågående arbete med denhär typen av frågor avvaktas. Vpk framhåller i motion 1983/84:336 att trots denutveckling som pågått, så finns en risk för inhumana eller eljest orimligaföljder för medborgarna i det nutida samhällets administration. Man efterlyserbestämmelser så atf inte formalismen hotar hänsynstagandet till det personligafallets särart osv. -Visst har samhället och de offentliga institutionerna fåtten alltmer komplicerad karaktär, det kan man hålla med motionärerna om. Men vihar ju klart uttalade skyldigheter för domstolar och förvaltningsmyndigheteratt beakta allas likhet inför lagen och att iaktta saklighet och opartiskhet.Dispens- och nådeinsfituten öppnar ju därutöver möjligheter till individuellahänsynstaganden. har nämnt några drastiska exempel. majoritet anser ändå inte att en "humanparagraf' skulle hindramisstag som tyvärr begås och som måste rättas fill på annat sätt. Tvärtom ärrisken för godtycke, , inte helt utesluten-även om vi skulle få ens. Slutligen har man från folkparfiet en reservafion av annankaraktär än de tidigare nämnda, där man i anslutning till motion 1982/83:1144begär ändring så atf ingen övre åldersgräns fastställs för offentliga uppdrag.Motionärerna anger det som ett slöseri atf man i samhällsarbetet intetillräckligt drar nytta av äldre personer. I KU;stidigare behandling av liknande ärenden - och det har förekommit Statlig förvaltning, m. m. Statlig förvaltning, m. m. en rad sådana - har man påtalat attåldersgränser i samband med nomineringar berör i första hand de politiskapartierna, som inom sig måste klara ut den saken. I KU;s betänkande 1980/81:8 redovisades en genomgäng av deåldersgränser som förekommer. De kan sägas främst förekomma i fråga om nämndemannauppdragi olika domstolar. Samma gäller också taxeringsnämnder. Åldersgränsen är 70 år.Utskottet föreslog att regeringen närmare skulle pröva behovet av övreåldersgränsen som villkor för valbarhet till offentliga uppdrag. Sä har ocksåskett, och i proposition har avstyrkts avskaffande av 70-årsgränsen. I sinbehandling av proposifionen pekade justitieutskottet bl. a. på atf eft slopandeav 70-årsgränsen skulle skapa eft motsatsförhållande mellan nämndemännen och delagfarna domare som avgår med pension vid 67 ärs ålder. Med anledning bl. a. av att så behandlatden frågan finner KU inte skäl fill nya initiativ.