prot · G809147 · 1984-12-31 00:00:00 — Lägenheterna skulle vara avsedda för ungdomar,få särskilt statligt stöd och användas av ungdomar som en första bostad. Jagtycker fortfarande atf den idén inte var alldeles tokig. Bara på vindarna iStockholm ginge det säkert att åstadkomma åtskilliga tusentalungdomslägenheter, som skulle kunna bli alldeles ypperliga och kanske ocksåkunna upplåtas till Nuville man inte det, och vi behöver därför inte prata mer om detta förslag. Statenkan inte ålägga kommunerna aft bygga bostäder - och har heller aldrig gjortdet. Om staten gjorde def, skulle staten också få ta ansvaret för de förlustersom uppkommer fill följd av att man bygger bostäder. Se t, ex, på , där7 000 lägenheter står tomma! Att bygga bostäder är en uppgift - ochvar så även . Staten ställer dock finansiellaresurser till förfogande. Dessa har naturligtvis ett visst samband medstorleken på bostadsbyggandet. Ju större subventioner, desto mindre risker förkommunerna och desto mer benägna att bygga kommer de att vara, TommyFranzén och jag har inga delade meningar om behovet av bostadssubventioner föratt det över huvud taget skall vara möjligt för folk att bo i nya, modernalägenheter. Jag har ingen erinran mot bostadssubventionerna. Dem skaH vi hakvar. Men jag vill inte stå här och lova att vi skall ökabostadssubventionerna, eftersom vi är i eft sådant samhällsekonomiskt läge attdet inte är möjligt att göra detta. Vi får, , finna oss i att viinte kan lösa all världens problem, ISverige har vi faktiskt, räknat per invånare, flest antal lägenheter i helavärlden. Vi har 440 lägenheter per tusen invånare. Varannan svensk - från nyföddtill åldring - förfogar över en egen lägenhet. Ingen annanstans i världen harman resurser i denna storleksordning. Vi kan tycka att det borde vara ännubättre - det kan vi alltid göra - men jag menar att det är hederligt att sägaatt staten gör en synnerligen kraftig insats och att vi, i varjefall i det korta perspektivet, inte orkar särskilt mycket mer, TommyFranzén och jag kan kanske åstadkomma en del när def gäller omfördelningar ochandra förändringar av det statliga bostadsstödet, men utlova några nya pengarvill inte jag göra. Tillsist vill jag bara säga att jag håller med om attbostadsanvisningslagen bör ses över. Ett sådant arbete pågår också. Bostadskommitténhar fått i uppdrag att göra en översyn och håller på med det.Det är möjligt att vi den vägen kan finna en metod att bättre än fördelade tillgängliga bostäderna. Omökade möjligheter för ungdomar att få en egen bostad 34 TOMMYFRANZÉN (vpk): Jag ber omursäkt för att jag tydligen uttryckte mig Htet oklart när jag talade om vadstaten skulle "ålägga" kommunerna. Självfallet avser jag att statenborde gå in med stimulansåtgärder, precis på samma sätt som skedde närmiljonprogrammet genomfördes. Jagtror naturligtvis inte atf vi i det nuvarande läget kan råda bot påbostadsbristen inom en mycket snar framtid. Men jag tror inte heller att vi börslå oss för bröstet och säga att vi är bäst i världen bara därför att vi här iSverige har ett visst antal lägenheter per tusen invånare. Det är klart att detkan se bra ut med den siffra som nämndes, men de ungdomar och även äldre sombehöver en lägenhet eller som vill byta till en annan lägenhet frågar inte iförsta hand om vi är bäst i världen. De ungdomar det gäller kan inte nöja sig Om den samhällsägda läkemedelsindustrin med dettaoch acceptera att t, ex, bo hemma hos mamma och pappa i kanske ytterligare tioår. De vill ha möjlighet att bilda familj och flytta in i en egen lägenhet. Självfallet ställer jag mig mycket positiv tillförändringar av bostadsstödet som innebär att man i avsevärt högre grad än nuomfördelar medel - det behöver alltså inte handla om "nya pengar" -som går till dem som har stora villor, inte minst genom det mycketgenerösa avdragssystemet i skattelagstiftningen. Dessa medel borde föras övertill hyreshusboendet, och def skulle naturligtvis kunna medverka fill atthyrorna kunde sänkas eller åtminstone fill aft hyreshöjningar kunde undvikasunder framöver. Det är bra om vi i debatten kunde närma oss engemensam ståndpunkt när det gäller att föra över medel från egnahems- ochvillaboendet. Jag avser då infe vanliga, enklare radhus och liknande, utanstörre och mera lyxbetonade hus som ligger över den stafliga standarden för en-och tvåfamiljsfasfigheter. Där finns det som bekant bra många miljarder atthämta, och det vore naturligtvis bra om vi kunde enas om atf det är viktigt attändra på de förhållanden som råder, där den som har en stor villa och höginkomst kan subventionera sitt boende genom att göra stora avdrag. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1984/85:571 om den samhällsägdaläkemedelsindustrin har frågat industriministernom regeringen kommer atf vidta åtgärder för aft förhindra privatisering avtunga delar av svensk samhällsägd läkemedelsindustri. Arbetet inom regeringen är så fördelat att def är jag somskall svara på frågan. Förhandlingar har pågått mellanFermenta AB och om ett samgående mellan , Några beslut har ännu infe fatfats av företagensstyrelser. Enligt vad jag erfarit kommer , om affären kommerfill stånd, atf få ett avgörande inflytande i den nybildade koncernen,kommer dock inte att ingå, utan avses bli helägf avProcordia också i fortsättningen. Ledningen och styrelsen förProcordia har ansvar för aft företaget drivs i enlighet med av riksdagenbeslutade mål för företaget. Några åtgärder från regeringens sida är mot dennabakgrund infe aktuella. 36SVEN (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Jag villbörja med eft citat: "Socialdemokrafin vill låta demokratins ideal sätta sinprägel på hela samhällsordningen ," Med dessa ord inleds Jag utgår från att orden gällerännu. Några sidor längre fram i denna programskrift stårföljande: "Den svenska läkemedelsindustrins verksamhet sammanförs isamhällets regi," Hur många och långa diskussioner inom arbetarrörelsen harinfe föregått denna skrivning! Tanken att profitörerna inte skall tjäna pengarpå läkemedel är verkligen djupt förankrad i def svenska folkefs breda lager. Är det av denna anledning man nu använder ordet"samgående" för, såvitt jag kan förstå, en försäljning av KabiVitrumAB till def börsintrodu-cerade privatföretaget , som genom enrad snabba förvärv flyttat fram i tillverkningskedjan främst vad gällerbaspenicilliner men även mellanprodukter, aktiva substanser och läkemedel?Kommande bokslut förväntas visa en omsätfningsökning på och en vinstökningpå , Man skulle kunna säga att det lönar sig att vara sjuk - åtminstoneför stora läkemedelsföretag! KabiVitrum är ett offensivt statligt företag medavancerat kunnande inte minst inom det biokemiska området. Man har utvecklatprodukter och system av stort värde för behandling av olika allvarligasjukdomar. Man är när det gäller s, k, tillväxthormon i vissa avseendenledande. Sådant är det läkemedelsföretag som man tydligen är i färd med aff mereller mindre privatisera. Jag skulle vilja ställa en fråga fill statsrådet, som jaghoppas att han är villig att svara på. Anser statsrådet att densvenska läkemedelsindustrin skall vara i samhällets ägo - som målsättningen äri arbetarrörelsens program och som det har sagts i många och långadiskussioner? Eller anser statsrådet aft man skall öppna för en privatisering? Om den samhällsägda läkemedelsindustrin Låt mig få hänvisa till def svar som jag harlämnat 'och där det står att om affären kommer fill stånd, såkommer aft få ett avgörande inflytande i det nya företaget. Därmedborde rimligtvis alla eventuella farhågor som har komma på skam.Det är alltså infe fråga om att privatisera, utan det är fråga om aft detstatligt ägda företaget får ett ökat inflytande iläkemedelsindustrin. Därmed har jag också svarat på SvenHenricssons fråga vad jag anser om citatet ur skriften , Samgåendet äralltså helt i överensstämmelse med den utveckling som finns tecknad i dennaskrift. 38SVEN (vpk): Detta förefaller ganska dunkelt. Det är dockså att enligt vad som har meddelats i olika sammanhang - inte bara idet pressmeddelande som jag har tagit del av - har uttalat avsikt aft köpaKabiVitrum från , När uttalandet gjordes hette företaget ,Jag vet inte varför det skulle behöva byta namn till , Statsföretag ärju i alla fall ett svenskt ord. Nåväl, det är inte samhället - som jag ser saken - som ökar sitt Omregeringens varvs- och rederipolitik bestämmande inomläkemedelsindustrin genom den här affären, Def är väl de privatafinansintressen som finns i som erövrar inflytande över samhälletsbestämmande inom läkemedelsindustrin. Förutägdes ju KabiVitrum av - dvs. Statsföretag, skall man blanda ihopsig. Genom en nyemission av aktier skall således förvärva KabiVitrumsaktier. Innebär inte det att man får ett privat inflytande i KabiVitrum? Detfinns ju ingenfing som tyder på motsatsen -som jag ser det hela. Jagär alltså ännu inte nöjd med det svar jag fått. Jag anser atf def är nödvändigtatt man klarare säger ifrån, att man säger att man inte är i färd med attsläppa in betydande finansiella intressen i den svenska läkemedelsindustrin.Traditionellt anser man ju inom arbetarrörelsen att ett samhällsägande skalleftersträvas när det gäller läkemedelsindustrin. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar påinterpellation 1984/85:146 om regeringens varvs- och rederipolitik Per har ställt några frågor fill mig om varvs- ochrederipolitiken samt om och , Först vill jag korrigeranågra missuppfattningar från Per sida. kan , liksom tidigare, ta affärsmässigt sunda order, PerWesterbergs analys av rikflinjer och ekonomiskt utfall för Zenit är felaktig.Den finansiella rekonstruktionen för Zenit baserades på att fartygsvärdenaskulle öka när konjunkturen förbättrades - vilket var den allmänna bedömningeni branschen . Denna värdestegring har inte inträffat. Någonnämnvärd minskning av fartygsvärdena har heller inte inträffat, Per Westerbergspåstående att fartygsvärdena har sjunkit med i det närmaste 1 450 milj, kr, ärdärför inte riktigt. Vidare kan noteras att en stor del av Zenit Shippingsförluster beror på omständigheter som inte påverkas av ivilken takt Zenits fartygsin-nehav avvecklas. Detta gäller bl, a, förlusteravseende fartyg som inbefrakta-des , Frågaom kontrollbalansräkning behöver upprättas ankommer enligt aktiebolagslagen påvarje aktiebolags styrelse att bedöma. Någotkrav aft upprätthålla en viss varvskapacitet har inte ställts av regeringeneller . Frågornaom att låta och träda i likvidation går inteatt fa ställning till . Först om de i frågorna angivna förhållandena skulleinträffa kan ställning tas på bolagsstämmorna i resp, bolag. Vad avser frågan om varvs-och rederipolitiken vill jag först notera att ärdet land som minskat sin varvskapacitet mest. Efter Uddevallavarvetsnedläggning har kapaciteten att bygga handelsfartyg minskat med jämförtmed nivån , En betydande del av de fartyg som levererats från svenskavarv har varven fått ta tillbaka på grund av att köparna inte kunnat fullföljasina betalningar, och har drygt50 sådana fartyg. Härav har huvuddelen levererats , Dessafartyg skall avyttras på ett sådant sätt aft skattebetalarnas förlusterminimeras. Om regeringens varvs- och rederipolitik Anf.40 PER (): Jag ber först att få tacka statsrådet försvaren på min interpellation. För att gå till grunden med detta problem måste man se påden strategiska förändring som har skett i transportbehovet på sjön . Oljan har varit den dominerande delen påtransportområdet. Vi kan helt enkelt konstatera att under denna tioårsperiodhar transportbehovet i förhållande till det tillgängliga tonnaget halverats. Det finns flera prognoser om framtiden för varvs- ochrederinäringarna, har överlämnat en sådan, och av denframgår bl, a, följande: Någon förbättring av fraktsatser eller fartygspriserför de största fartygen kan knappast emotses förrän överskottet absorberats avmarknaden eller sålts till upphuggning (skrotning). Eftersom nästan inga sådanafartyg byggts kommer det dock mot slutet av 1980-falet aft bliaktuellt att successivt förnya de bestånd som det finns en långsikfig marknadför. Även den internationella varvsorganisationen har uttalatsig utomordenfligt pessimistiskt om det framfida behovet av fraktfonnage ochom den framfida prisbildningen i fråga om begagnade fartyg. Jag vill notera att även under detta år, sedan det senastebokslutet inom Zenit och Svenska Varv gjordes, har marknaden försvagats ickeobetydligt, Fartygspriserna har sjunkit med sedan årsskiftet.Den högre siffran gäller det tonnage som har som sin dominerandedel, nämligen medelstora tankfartyg. De gamla försyndelserna, i fråga om tillkomsten av denstatliga varvspolifi-ken och de statliga storvarven, tror jag att vi alla kanerkänna att vi har del i. Uddevallavarvet och Mekaniska Verkstadtillkom under socialdemokratisk regeringstid, I AB med Arendals-och Öresundsvarven förvärvades aktiemajoriteten under socialdemokratisk tidoch resterande del av bolaget , kom in i SvenskaVarv . Det gemensamma för dessa olika varv i samband med aft dekom i staflig ägo är att samtliga partier i var eniga om att detbehövdes en sanering och omdaning av varvsnäringen under socialt acceptablaformer. Den stora brytpunkten i varvs- och rederipolitiken komegentligen , när beslut skulle fatfas om framtiden för de svenskavarven och därmed även de statsägda fartygen. Det var då vi moderater, tillskillnad från Om regeringens varvs- och rederipolitik socialdemokraterna,ville lägga ner två storvarv, inte därför att vi tyckte att det var skojigtutan därför att vi ansåg aff det var def enda samhällsekonomiskt riktiga föratf resurserna skulle kunna satsas på skapandet av långsiktigt bra jobb, föratt det skulle ges besked och för aft marknaden skulle förbli på enmycket låg nivå. Vi fullföljde detta förslag i samband med 1982/beslut,där vi ånyo krävde en nedläggning av eft storvarv, vilket - detskall erkännas - sedermera har varit med om aft effektuera. Vi föreslog en omedelbar avveckling av , Enligt kvalificerade bedömningar skulle detta kunna ske till en kostnad av ca 1800 milj, kr. När det gäller varvskapacifeten vill jag korrigera RoineCarlsson på en punkt, I samband med 1982/beslut ville produktionen på två storvarv samfidigt som kapaciteten drogs ner påbägge. Det innebär att man i praktiken har kapaciteten kvar, för man kan intesänka den mer på varv. Man har alltså inte velat gå vidare medeventuella nedläggningsplaner. Vi har lagt fram alternativ i fråga om de kvarvarandevarven. Vi har föreslagit att man skall försöka sig på en privatisering avnågra av de delar av Arendalsvarvet, tillsammans med ochGötaverken Ångteknik, som troligen är säljbara. De kan inbringa pengar tillstatskassan eller Svenska Varv, vilket möjliggör en socialt acceptabel omdaningav de resterande delarna av varven. Precis som vi har sagt tidigare anser viatf varv måste uppnå företagsekonomisk lönsamhet , 1985 - annarskan vi inte hårdra detta längre och fortsätta att med skattemedel betalaförlusterna. Vi tycker att def är eft ohållbart läge, och jag anser attdef är kränkande mot varvens ledning och personal atf inte ge besked om denframfida strategin, Def finns vissa som hävdar att man inte vidare kan fa emotnågra order på de stora statliga varven, beroende på att soliditeten är såutomordentligt låg att man i praktiken lever under någon form avlikvida-fionshot. Har man en soliditet som lär vara kring kan mansjälvfallet infe ge sig in på ett stort risktagande - och stort risktagande ärdet att ha stora order fill mycket stora belopp med långa krediter. Jag tyckerdärför att def är utomordentligt anmärkningsvärt att statsrådet vill lämna besked till de många tusen anställda och deras anhöriga, som ärberoende av dessa företags fortsatta existens, före valet. Har man väl insettatt det finns en kris borde man redovisa en handlingsplan. Det är det mesthumana ställningstagandet. Även när det gäller vill jag göra enliten lätt korrigering i förhållande fill statsrådet uttalandeni en frågedebatt , tillhörde Götaverkenoch kom i prakfiken under statligt majoritetsägande när vi hadesocialdemokrafisk regim, inte under en borgerlig regering. Det är en petitess isig, men det kan ändå noteras fill protokollet. Jag tror atf det var en riktig åtgärd att avlasta SvenskaVarv lagerfartygen och placera dem i , utom varvsledningensräckhåll. riktigtatt inte låta varven producera fartyg mer eller mindre på lager, utan att hamöjlighet att lämna dem till Zenit om beställarna inte kunde betala. Men jaganser aft denna rikfiga tanke skulle ha kombinerats med en snabb avveckling föratf minimera förlusterna. Man borde inte låta norska redare och norska sjömänbemanna fartygen år ut och år in på svenska skattebetalares bekostnad. Det finns även flera mycket klara uttalanden om att maninom inte ansett sig ha haft befogenhet att sälja de fartygman haft i sin ägo under bokfört värde, Def vore värdefullt atf få RoineCarlssons kommentar till detta. Kan det verkligen vara sant att ledningen för ZenitShipping har haft den inställningen? I så fall kan man förstå atf def har gåttså illa som det har gjort. Jag tycker även att def skulle vara intressant aff få enförklaring fill varför man avvisade det bud som konsortiet runt på , Det hade ändå varit eft sätt atf komma ifrån problemen.Jag förmodar att det måste ha varit mycket vägande och bärande skäl till affman avvisade det budet och bröt förhandlingarna. Tre fjärdedelar av flotta är byggdeller påbörjad , om man undantar kylfartygen. Dessa fartyg kommerförmodligen ordenfligt i trafik först i slutet av 1980- eller i början av1990-talet och har ett värde som obetydligt överstiger skrotvärdet. Här harRoine helt korrekt gjort en korrigering av en siffra som jag haruppgivit. Jag påstod att man hade haft värdeminskningar på 1 450 miljoner. Detär infe så; det förelåg ett nedskrivningsbehov på i det närmaste 1 450 miljonervid , har, på grund av fartygsprisernas nedgång, detta nedskrivningsbehovmed stor säkerhet ökat fill ca 1 600 milj, kr. Utöver prisförlusterna på ca 1 450 milj, kr, - exakt bokslut finns inte att tillgå - harförlusterna under innevarande år ökat med ytteriigare 250 milj, kr. Med utgångspunkt i dessa mycket enkla uträkningar kan manmed fog anta att trots kapitaltillskottet på 1 100 milj, kr,befinner sig på direkt obestånd , Def vore intressant atf höra RoineCarlssons kommentarer - med tanke på den Heurgrenska eko-kommissionen ochskärpningarna i aktiebolagslagens krav på likvidationsplikt och upprättande avkonfrollbalansräkning - till frågeställningen om det inte vore dags attallvarligt se över framtid och ange de rikflinjer som bör iakttas.Det finns ju statliga representanter såväl i som iSvenska , och har därmed mycket stora möjligheteratf påverka utvecklingen. Jag försfår självfallet aff det kan vara svårt att erkännaett misslyckande vad gäller varvs- och rederipolifiken, men def är ännu mersvårförståeligt att man ändå inte försöker ange en strategi för hur man skallfa sig ur de här problemen och före valdagen ge väljarna och de anställda enklar bild av vad som skall hända med de här företagen - i stället för aftfrenetiskt försöka gömma undan problemen, Def kan möjligen sägas atf regeringens industripolifik vadavser varv och rederier infe nådde ända fram, Def är väl ungefär som meddevalveringen. Om regeringens varvs- och rederipolitik 8 protokoll 1984/85:146-147 Om regeringens varvs- och rederipolitik Med enmisslyckad ekonomisk politik ledde den till en kraftig diskontohöjning och enåtstramning som en form av kvittens på misslyckandet. Och rederipolifik, med tillskott i form av industristöd på 14 000-16 000milj, kr, - varav 5 800 till varv och rederier -nådde inte ändafram, i och med att den ekonomiska krisen uppenbarade sig före valdagen, infeefter. Jag tycker att det vore angeläget atf släppa ut liken urgarderoben och försöka ange planerna! Herr talman!Till sist vill jag ändå ställa några kompletterande frågor: Är def korrekt, som ledningen för säger,att man varit förhindrad av regeringens och beslut att säljafartygen under bokfört värde? I så fall har riksdagsmajoriteten verkligenförsatt sig i en penibel situation. Är def inte korrekt att det finns ett nedskrivningsbehov iZenit Shipping-som man använder de pengar man fick av riksgälden för att täcka- på i storleksordningen 1 600 milj, kr,? Är def inte därmed också korrekt atfdet kan föreligga en likvidationsplikt för ? En sådan regelborde även gälla stafliga företag. Eller skall man göra någon åtskillnaddärvidlag? År det inte också korrekt aft vi med en moderat varvs- ochrederipolitik - i synnerhet rederipolitik, vad avser Zenit - hade sparatuppskattningsvis 1 500 milj, kr, åt skattebetalarna? De sistafrågorna lyder: Vilka order anser vara affärsmässiga, omman har soliditet och de flesta kunderna är utomordentligt svaga, med lågsoliditet även de och med låg betalningskraft? Är def infe så atf detegentligen inte finns någon order som kan befraktas som affärsmässigt sund medhänsyn till den soliditeten? Är det inte så att det i praktiken egenfligensaknas en strategi? Eller är det möjligen så aft man inte vill tala om, förevaldagen, vilken strategi man har? Under detta anförande övertog tredje vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.41 (): Jag har ägnat en del tid och energi åtaft försöka ta temperaturen på marknaden och fundera över vilkabedömningar man kan göra av marknaden i ett långt perspektiv. Anledningen filldef är att vi uppenbarligen, tillsammans, behöver försöka komma fram till enslutsats som är hållbar för framtiden och inte en slutsats som duger - eftersom detta problem är av en storleksordning som gör detnödvändigt aft det hanteras öppet av politikerna i , infe minst därföratt det har betydelse att frågan behandlas före valet. Jag skall göra en snabb genomgång av de väsentligheter somjag tror man måste lägga fill grund för prövningen av situationen . Av störretankfonnage - här menar jag alltså vad vi kallar för supertankrar, dvs, fartyg istorleksordningen och uppåt - är 60 miljoner tonupplagda, 140 fartyg med lastförmåga i den storleksordningen är upplagda. Frakternaför dessa stora fartyg, supertankrar, har i stort sett legat stilla under 1984och 1985, Men det väsentliga är att frakterna för fartyg av den storlek som mankallar medelstora - medium size - alltså på mellan och ,1985 har fallit med , beroende påvar fartygen uppehåller sig. Mankan också konstatera aft värdeutvecklingen på de stora fartygen under åren1983,1984 och 1985 i stort sett har legat sfilla, medan priserna för fartyg påmindre än har fallit , Men härkommer def centrala: Med den fraktbild som utvecklar sig för de medelstorafartyg som är volymfartygen i Zenits flotta kan man våga förutse dramatisktfallande fartygsvärden, vilket om jag förstod Per rätt, skulle kunnabetyda atf def ökade behov av avskrivningsunderlag som han nämnde - 1 600 000000 - är för lågt. Omvi sedan ser på varvssifuafionen finns även där mycket entydiga signaler somborde kunna ligga till grund för en hållbar framtidsbedömning, 50%av nyproduktionen av fartyg sker i , i skarp konkurrens med , I Koreaerbjuds en exporfkredifränta på , och det finns en framställning hosregeringen om en sänkning av den till , Nybyggnadspriserna är lägre än nybyggnadspriserna , Detta sammantaget måste, såvitt jagbegriper, innebära en fullständigt mördande situation i konkurrenshänseende,och torde med bestämdhet kunna utesluta framtida order för Svenska Varv, Dendiskussion som förs, om soliditeten räcker eller infe, skulle alltså vara heltakademisk. Det finns inga affärsmässigt sunda order för Svenska Varv aft taöver huvud taget på marknaden. Närdet gäller begagnade fartyg är akfiviteten mycket låg. Det finnsanledning till stor oro för värdena med hänsyn fill att man väntar en storrederinedläggelse av det Hongkongägda rederiet , som vänfasutbjuda 40 skepp om tillhopa på marknaden, Def lär betyda riskför totalt sammanbrott av värdena på marknaden med begagnade fartyg. Såvittgäller upphuggningen är marknaden utomordentligt mättad. månad gick åtta fartyg fill för upphuggning.