prot · G80962 · 1984-12-31 00:00:00 — Det gällde när han i början av sitt inläggtalade om vikten av ätt satsa på kvalitet, ställa krav, värna om kunskap. Ilånga stycken var det nästan som att läsa ur de liberala högskole- ochforskningsmotioner som vi i har väckt här i . Men jag begärde ändå ordet, eftersom - jagfår väl känna mig smickrad av det - gjorde mig till fader för alla de härtankarna. Det är rikfigt att jag, liksom folk från andra parfier,tycker att grundtankarna är riktiga. sade någonting om att de somstödjer detta förslag inte förstår mycket. Universitet och högskolor, ochLO förstår alltså inte särskilt mycket. Jag vill nog påstå att de som har stött dessa tankar-personer som själva i stor utsträckning är aktiva vid universitet och högskolor- verkligen; i likhet med , har satt sig in i förslaget och stårför vad de tycker. De problem som finns är väl inte alldeles obekanta.Det gynnar inte rekryteringen till forskning att vi tidigare haft ett systemdär man efter slås ut från universiteten. Att tvingas sägatill en ung, tänkbar forskare får visserligen anställning här ettantal år, rhen vi ger inga garantier för att det blir någon fortsättning, utandu kan bli utan jobb", det har varit ett stort i roblem. Och jag kanförsäkra att både professorer, universitetslektorer och docenterav alla kategorier har talat om det för oss i lärartjänstutredningen. Görnågonting åt detta, har man sagt. Och det är precis på den punkten som dettaförslag innebär en mycket viktig förbättring. Jag villsedan också fråga - jag tror att det vore intressant för kammarensledamöter att få veta detta-om han på alla punkter i övrigt när det gällerkvalitet och krav och värnande om kunskap och forskning ställer upp på deförslag som vi har väckt. Hur ställer sig i praktiken till vårtkrav på att avveckla regionstyrelserna och stärka universiteten ochhögskolorna? Håller med och , som driverden här tanken, eller håller han på den här punkten med sina egna partivänner?Jag tror att ett klart svar här vore intressant, och detta är också en fråga somdiskuteras , eftersom vi har en reservation där man inte vill stärkaregionstyrelsernas ställning. Jag skall för säkerhets skull, herr talman, setill att det begärs votering på den punkten. Det kan hända att härär talesman för en växande grupp'socialdemokrater som liksom vi vill ändra påden organisatoriska strukturen, och det vore alldeles utmärkt. Sammanfattningsvis håller jag med om mycket av vad BoSödersten sade, men jag instämmer inte i hans praktiska slutsatser. Vad har BoSödersten för recept när det gäller de grundläggande svårigheterna? Är det intebra att vi nu får en internationell anpassning? Ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i högskolan 62 BOSÖDERSTEN (s) replik; Vi kanske inte skall ge oss in på alltförvidlyftiga debatter. Det här är emellertid litet sorgligt. Jag framfördeargument som om de vore korrekta borde ha tagits upp till debatt, men jag harinte hört att någon av herrarna här som ivrar för denna proposition har gjortdet. försöker krypa bakom det s. k.docenteländet. Jag tycker själv att det är ett mycket överdimensioneratproblem. De allra flesta docenter, med något enstaka undantag, klarar sigmycket bra under nuvarande organisationsförhållanden. Detta kan inte tas tillintäkt för att göra det som man nu i realiteten gör, nämligen att riva sönderhela forskningsorganisationen inom dagensisvenska högskola. Det är inte någotlitet steg vi tar , utan ett oerhört stort steg. Låt mig slutligen ta upp en enda sak! Det finns en åtgärdsom inte skulle kosta ett enda öre men som drastiskt skulle öka produktionen avforskning vid våra högskolor och universitet. Om vi betonade forskningen mer änvi gör och om vi för enkelhetens skull införde som kriterium förmeritering -något som är internationellt gångbart - det som iuniversitetsstadgan kallas för vetenskaplig skicklighet, skulle vårauniversitet automatiskt börja gradera upp sig själva. Därmed skulle alla de somvill vara kvar vid universiteten - det är ofta trevliga, varma och skönaarbetsplatser, det kan jag intyga - veta att de också måste forska. Den tanke som ligger bakom utredningen, att den somforskar inte kan undervisa, är fullständigt ogrundad. Normalt är det den sombehärskar och kan sitt ämne, den bäste forskaren, som också är den bästeläraren. Vad vi bör göra är att försöka sätta forskningen ihögsätet. Om vi ändrar incitamentstrukturen så att forskning verkligen blirlönsam för individerna, kommer vi också att få fram den. Det är hög tid attforskning, som sade , på nytt blir fint. Ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i högskolan 63JÖRGEN () replik: Jag skall än en gång fatta mig mycket kort.Jag tycker att i grunden har fel när han säger att det är ettöverdimensionerat problem att det har slagits ut docenter, vilkas förordnandenhar gått ut. Det är klart att och jag, som sitter på mycket tryggaoch fasta tjänster inom universitetsväsendet, inte har några problem. Men depersoner som slås ut efter i forskning har problem. Jag kanförsäkra att det inte är något bra rekryteringsargument för densom funderar på en karriär inom att deras förordnande löper utefter om det inte finns någon tjänst. På den punkten blir det enmycket klar förbättring. Det blir också en förbättring på det sättet att alla desom sitter på ordinarie universitetslektorat och andrauniversitetslektorat får möjlighet att i konkurrens med andra sökaforskningstillfällen. Och jag tror att det är mycket bra att de som undervisari högskolan får möjlighet att forska då och då. Det är internationelltsett ett mycket egenartat system vi har, att vissa tjänster är låsta enbarttill grundutbildningen, vilket är fallet med universitetslektoraten. Det vetBo Södersten. Därför förvånar det mig litet att han inte låtsas om de sakligaargumenten. På båda dessa punkter, innebär förslaget radikala förbättringar. tror jag också att man på universiteten klararav att fatta dessa beslut själva. Där finns den vetenskapliga kompetensen, ochdet är där man fattar beslut om hur forskningsresurserna skall fördelas. Jag har inte fått något svar på min fråga om Bo Söderstenvill avveckla regionstyrelserna eller inte. 64 BO () repUk: Låt mig bara helt kortfill slut säga att det är klart att det är bra att universitetslektorerna fårökade möjligheter att forska. Men det får inte ske till vilket pris som helst.När det sker till priset av att de som är de professionella forskarna -forskarsassistenterna och docenterna - i praktiken skall avskaffas är det ettalldeles för högt pris att betala. Då tar man i själva verket resurser från demsom verkUgen har kompetensen och möjligheten att driva en forskning på internationellnivå och ger den fill personer som för det mesta har rekryterats på pedagogiskameriter och som kanske inte har ägnat sig åt aktiv forskning på 10 eller 15 årstid. Under den korta tidrymd som de kan få resurser till, kanske en, två ellertre terminer, kan de aldrig mer än på sin höjd komma upp till en rimligkompetens. kan de göra mer än eventuellt planera ett störreforskningsuppdrag, än mindre genomföra det. Det är att fullständigt ställasaker och ting på huvudet. Jag tror att det, när den här skutan har gått ikvav, finns utrymme för oss att komma tillbaka och gemensamt försöka satsa påen ordentlig högskolepolitik. 65JÖRGEN () replik: Det inte för sent . Det hade varit fulltmöjligt för att lämna en motion där han hade framfört sinasynpunkter, och det ärfortfarande fullt möjligt för att yrka på någonfing annat än vadutskottet har gjort. Det förväntar jag mig faktiskt att han gör med dengrundinställning som han har. Jag visade mycket tydligt i mitt huvudanförande att det ärfullt möjligt att få en motsvarighet till dagens docenttjänster genom att låtahögskolelektorer forska. De besluten fattas på lokal nivå på universiteten avvetenskapligt förtjänta personer. Den möjligheten är fullkomligt klar, och detär därför som högskolans eget folk i stor utsträckning har ställt upp på dettaförslag. Jag citerade på den punkten personalchefen vid ,som redovisade sina kontakter med olika kategorier, och jag citerade en aktivforskare vid . Jag kan mångfaldiga exemplen. Men dettalåtsas alltså inte om. F.ö., vad anser om regionstyrelserna? Ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i högskolan 66 (): Med anledning av huvudanförandeoch repliker vill jag bara säga ett par saker. När säger attforskning till följd av våra åtgärder nu och tidigare är attraktivtmåste jag för min del redovisa en helt annan erfarenhet. Jag tror fortfarandeatt forskning är någonfing verkligt attraktivt. Det är snarare så, attundervisning kanske inte är lika attraktivt. Man kan tydligen har rätt olikaerfarenheter, , från det som kallas den akademiska världen. Jag skall inte gå igenom det innehållsmässiga i BoSöderstens anföranden, men började sitt huvudanförande med attsäga att han suttit i och att han inte hade sysslat medutbildningspoUtik här. Men måste man ta bladet från.munnen, sadehan, och det har han tydligen gjort . Det hade varit tacknämligt om BoSödersten hade tagit bladet från munnen något tidigare, så fidigt att han ivarje fall hade kunnat lägga fram en motion om dessa saker, så att hanstankegångar hade blivit föremål för prövning i utskottet. Han gör nu i sluttampenav debatten nästan gällande att vi inte bryr oss om eller attvi nonchalerar detankar han tar upp. Men det är inte så lätt att bry sig om tankar som kommer islutet av en debatt. Jag tycker att med sin erfarenhet av de härfrågorna borde ha kunnat ge uttryck för sina uppfattningar avsevärt tidigare.Då kanske han också hade haft möjlighet att påverka innehållet i det dokumentvi nu skall besluta om. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (reglering av lärarnas arbetstid) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 1 av - bifölls med acklamation. Mom. 3(forskningsinformation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2av och - bifölls med acklamation. Mom. 5(tjänstebenämningen universitetslektor) Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 95 förreservation 3 av Per m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (behörighetsgrund för tjänst som högskolelektor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avPer m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 12 (vissa tidsbegränsade tjänster som högskolelektor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avPer m. fl. - bifölls med acklamation: Mom. 14 (tidsbegränsade förordnanden för lärartjänsterinom tolkutbildning och fackspråklig utbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (tjänster som studievägledare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKerstin m. fl. - bifölls genom uppresning. Mom. 19 (fördelning av den rörliga resursen för forskning) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 94 förreservation 9 av Per m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 20 (rätt att överklaga beslut i ärende omtillsättning av tjänst) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (tjänsteförslagsnämndernas sammansättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avLinnea Hörlén - bifölls med acklamation. Mom. 23 (ordinarieskapet för vissa tjänster) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKerstin m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 10 §Beslutanderätten i kommunerna vid krig eller krigsfara Föredrogs konstitutionsutskottetsbetankande /85:18 om ändring i 13 kap. regeringsformen (prop. 1984/85:8!3delvis). 67 (vpk): Beslutsformerna under krig och krigsfara kannaturligtvis vara svåra att i förväg utforma. Det är; emellertid viktigt attregelsystemet tryggar en demokratisk beslutsordning. Det är den utgångspunktensom har varit vägledande, när vi från vpk väckt en motion i anslutning tillregeringens proposifion nr 83 om ändring i regeringsformen vad avser denkommunala beslutanderätten i krig och vid krigsfara. har som bekant en krigsdelegation, som i ettsådant läge träder i dess ställe. Vi godtar att någon motsvarighet kan behövafinnas i kommuner och landsting. Vi har dock i motionen betonat att det börvara de folkvalda församlingarna som utser de organ som skall fungera i ensådan krissituafion. har inte biträtt motionsförslagetom att i grundla: gen ange hur beslutsordningen skall vara utformad. Däremotgör utskottet betydelsefulla markeringar. Utskottet framhåller att det avdemokratiska skäl självfallet är vikfigt att förtroendemannastyret kanupprätthållas också i skärpta lägen och förutsätter att regeringen beaktar dettai det aviserade lagförslaget. Detta uttalande svarar mot motionens syfte, och vi hardärför från vpk inte ansett det nödvändigt att vidhålla yrkandet om att igrundlagen ange hur beslutsordningen skall utformas. Vi ser utskottetsuttalande som betydelsefullt. Det blir också tillfälle att senare ta ställningtill utformningen av den särskilda lag som skall reglera beslutsordningen ikommuner och landsfing i krig eller vid krigsfara. Jag har,herr talman, inget annat yrkande än utskottet. Överläggningen var härmed avslutad. Beslutanderätten i kommunerna vid krig eller krigsfara Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /85:20 om ändring i regeringsformen (prop. 1984/85:83 delvis),m.m. 68 (): I betänkande nr 20 omändring i regeringsformen behandlas också ett antal motioner angåendevideogram-frågorna, däribland motion nr 519 av och mig. Vibegär i vår motion förslag till lagstiftning om förhandsgranskning avvideofilmer som skall säljas eller hyras ut i vårt land. Likalydande krav finnsi flera andra motioner. Utskottet hänvisar till att yttrandefrihetsutredningensbetänkande har remissbehandlats och f. n. är under beredning i regeringskansliet.Under remissbehandlingen har starka önskemål framkommit om att förhandsgranskningen skall finnas kvar i nuvarande utformning och utvidgas fill attomfatta också filmer och videogram för uthyrning och försäljning. På grund härav överväger man att ytterligare utreda fråganom förhandsgranskning av filmer och videogram, och i avvaktan på detta kommeri vår förslag till vissa ändringar i nu gällande lagsfiftning att föreläggasriksdagen för att man, som det heter, pä ett mer effekfivt sätt skall kunnaingripa mot våldsskildringar i videogram. Enligt vår mening är det angeläget att ingripa för att fåen sanering av videofilmutbudet. Det borde ha gjorts för länge sedan. Vi ärmånga som länge har krävt att videovåldet stoppas. Videovåldet upplevs av storagrupper i samhället som ett hot, framför allt mot ungdomarna och barnen. I de mofioner som avstyrkts av utskottet finns argumentför sanering av eller stopp för videovåldet, och jag behöver inte upprepa dem.Riksdagen kommer , säger man i utskottets skrivning, att få ta ställningtill de frågor som tas upp i motionerna, men jag vill ändå här och erinra omde många nödrop som har hörts från föräldrar, läkare, poUser, skolpersonal ochandra som har ansvar för barn och som i likhet med oss motionärer kräver attvideovåldet stoppas. De skador som videovåldet förorsakar är såomfattande att det är oacceptabelt att låta den nuvarande ordningen gälla.Många föräldrar känner sig vanmäktiga när starka ekonomiska intressen bjuder utvideovåld. Regering och riksdag måste ta sitt ansvar och se till att ovärdigainslag rensas bort. Det är angeläget att barn och ungdomar skyddas från deskadeverkningar som våldsskildringar i filmer och videogram medför. Precis somcenterns representanter skriver i den avvikande mening som fogats fillkulturutskottets yttrande förutsätter vi nu att den aviserade utredningen omförhandsgranskning av film och videogram arbetar snabbt och att riksdagensnarast får ta ställning till förslag i ärendet. Jag har inget yrkande. Vi får juanledning att återkomma fill frågan. 69OLLE (); Jag kan fatta mig väldigt kort. Jag villgärna intyga att har gjort en korrekt beskrivning av hur denhär frågan kommer att handläggas. Vad vi skall besluta om är engrundlagsändring, och den innebär, som vi har redovisat i utskottetsbetänkande, att man skall kunna möjliggöra en förhandsgranskning av videogramsom visas offentligt. Detta kräver en ändring, eftersom det annars kan komma ikonflikt med de bestämmelser som gäller i fråga om mötesfrihet. Här ges alltsåen rätt till inskränkningar i mötesfriheten, och därmed bereds vägen för enviss förändring när det gäller offentlig visning. Jag troratt detta är en väldigt litet kontroversiell fråga. man haliknande bestämmelser när det gäller videogram som när det gäller film, och jagnoterar med tillfredsställelse att vi i detta betänkande är fullständigt enigaom den ändringen. ' kommer en proposition, och då får man ta upp dedelar som berör extremvåldet. Vissa förändringar är aviserade, och det ges dåmöjlighet för motionärer att återkomma. Regeringen har också sagt att man tänker komma med enutredning i just den fråga som berörs i Kersfi och , där det yrkas att skall hos regeringen begära förslag tilllagstiftning om förhandsgranskning av videofilmer som skall säljas eller hyrasut i vårt land; det gäller alltså en ytterligare vidgning.,Utskottet har ingenanledning att i det här sammanhanget ta ställning till dessa yrkanden, utanmenar att de frågorna bäst behandlas i samband med det kommandeberedningsarbetet och eventuella förslag som kan komma hit fill . Jag är glad över att vi i en så pass stor fråga har kunnatena oss om betänkandet; det finns bara ett par särskilda yttranden, som jag inte anser mig behöva polemisera emot. Därför yrkar jag med det anförda helt enkelt bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad: Utskottets hemställan bifölls. 12 § Exportdepositioner för skogsprodukter Föredrogs finansutskottetsbetänkande /85:11 om ändring i lagen (1984:502) om exportdepositioner förskogsprodukter (prop. 1984/85:92). 70 (): I samband med panikpaketet infördesexportdepositioner för skogsprodukter. Det verkliga om än ej uttalade syftetmed den nya lagen var att få billiga lån för att täcka statsskulden eller ivarje fall en del av den. De borgerliga partierna varnade för en sådan politik.Ingen bransch skall särbehandlas, eftersom det förrycker en sund utveckling.Systemet med exportdepositioner slår blint och drabbar både företag med godlikviditet och företag med dålig. För att undanröja de värsta skadeverkningarna av de nyabestämmelserna, som väl även regeringen insåg, försågs lagen med dispensregler. väntade bortemot 100 företag på dispens, många av dem . Jag hade själv nöjet att följa ett sådant dispenssökande företag, och jag vet att där var av inaktivitet när det gällde investerings verksamheten. Många företag har alltså tvingats dröja med sinainvesteringar. Planerings- fiden för investeringar - i varje fall byggnadsinvesteringar - är redan alltför lång i vårt land. Regeringen har insett sitt misstag medexportdepositionerna och vet nog att de negativa konsekvenserna inte har varitobetydliga. Efterfrågeläget har dessutom försämrats inom trävaruindustrin. Manföreslår därför att exportdeposifionerna skall avskaffas för trävaror.Naturligtvis bör exportdepositionerna avskaffas helt, åtminstone om man villundgå snedvridande regleringar inom industrin. Lån för att täcka delar avstatsskulden skall man naturligtvis ta upp på marknadsmässiga villkor. Jag vill därför fillstyrka reservationen, som har NilsÅsling som första namn. Om vår reservation faller, ansluter vi oss naturligtvistiU vad som står under punkt 2 i hemställan, där det ju föreslås åtminstoneborttagande av detta med exportdepositioner för trävaror. 71TORSTEN (): beslutade medanledning av de då rådande konjunkturförhållandena om exportdepositioner förskogsprodukter, då motsvarande av exportvärdet av de skogsprodukter somförs ut ur den 1 juU 1984-30 juni 1985. har den förändringen skett att en oväntatkraftig försvagning av efterfrågan på sågade och hyvlade trävaror under senaredelen av 1984 inträtt. Det har alltså skett en kraftig omsvängning under detsista halvåret jämfört med den situation som var rådande när regeringenföreslog de beslutade åtgärderna. Den efterfrågebild som råderbedöms stå sig under resten av den tid som åtgärderna skall gälla, alltså framfill . Då förutsättningarna inte längre föreligger, föreslårfinansutskottets majoritet att depositionerna skall upphöra att gälla försågade och hyvlade trävaror och att den sista depositionen skall göras fördecember 1984. Depositionerna skall alltså slopas fr. o. m. . Vad beträffar massa- och pappersexporten förutses den ökamarkant, och lönsamheten i synnerhet för pappersindustrin kommer att bli mycketgod. Därför kommer de beslutade åtgärderna att gälla perioden ut. I reservationen från de borgerliga representanterna iutskottet görs gällande att det saknats skäl för de åtgärder somriksdagen beslutade och föreslås att lagen i sin helhet skallavskaffas samt att de i innestående medlen skallåterbetalas. Det är förvånande att de borgerliga partierna betraktarekonomin så ensidigt. Deras uppfattning är: får bara marknadsekonomin levaostörd, leder det till det bästa resultatet för samhällsekonomin. Vi harerfarenheter av borgerlig politik då de borgerliga lät sig ledas av sina dogmerom marknadsekonomin. Under de sex borgerliga år som vi fick uppleva har viklart fått bevittna vad dessa dogmer ledde till - obalans och fillbakagång iden svenska ekonomin. När åtgärderna vidtogs skedde det efter det kunde skönja resultatet av avtalsrörelse - att den skulle hamna påett par procent mer än vad som var nödvändigt för att klara det uppsatta målet,fyra procents inflation. Man kunde då skönja en stark likviditet inomnäringslivet, framför allt inom skogsindustrin.Produktpriserna inom träindustrin ökade mer än inom den övriga industrin. Då skulle det naturiigtvis ha varit väldigt ansvarslöst av regeringen att inte vidta åtgärder för attdämpa det kostnadstryck som kunde ha uppstått när kapacitetsutnyttjandet nått toppen. De goda vinstmöjligheterna hade i väldigt hög grad genererat inflation och löneglidning. I en sådan situation måste naturUgtvis varje regering vara uppmärksam, så att åtgärder inte får spridningseffekter på övriga delar av ekonomin. ' Jagskulle vilja passa på och ifrågasätta påstående att anledningenvar att regeringen ville ha billiga pengar för att finansierabudgetunderskottet. Jag villpåpeka för'det första att detta inte var avsiktenoch för det andra att den nuvarande regeringen inte befinner sig i den knipasom de borgerUga regeringarna befann sig i på slutet. Vi har ännu inte haftnågra besök från Valutafonden eller från några banker för att konstatera hurdet ekonomiska läget är sedan den socialdemokratiska regeringen har lyckatsföra en mycket framgångsrik politik. Jag ber att få yrka bifallfill utskottsrnajoritetens förslag. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Anf.72 () replik: Jag skall först göra ett påpekande gällande löneglidningen. Denna harfaktiskt varit ovanligt låg i årtrots de höga vinsterna. Detta beror på att bl.a. verkstadsindustrin lyckades med en litet större lönedifferentiering änannars. Det finns som sagt undersökningar som visar att löneglidningen hängerihop med brist på arbetskraft och inte beror på vinsterna. Vadgäller det där med att låna pengar: Nog har regeringen varit väldigt förtjust iatt få billiga pengar! Man har gjort en del regleringar som har haft just dettasyfte, t. ex. att försäkringsbolagen måste binda en del av sitt kapital iprioriterade obligationer. Anf.73 () replik; säger att vi har haften mycket liten löneglidning . Det kan naturligtvis bero på attregeringen på ett beslutsamt sätt har engagerat sig i kostnadsutvecklingen medsådana här åtgärder, och kanske hänger det ihop med det engagemang somregeringen har visat inför avtalsförhandlingarna genom de överläggningar somhar hållits med arbetsmarknadens parter. Detta kan ha påverkat utvecklingen. 74 ()replik: Herr talman! Naturligtvis kan man ha olika hypoteser. Jag vill rätta ensak. Jag sade inte att vi'hade för liten löneglidning.