prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — Vägen ligger alltså fortfarandefri, , för och de enskildaarbetsförmedlingarna att köra rekryteringsstödet som ett generellt medel föratf placera ungdomar. Jag tycker def är beklagligt, men det är ändå denfaktiska situafion som vi står i. Därför måste jag ställa frågan tiU Anna-GretaLeijon: Vad tänker arbetsmarknadsministern göra för atf få igenomsina intentioner när def gäller rekryteringsstödets användning? Alla fakta somvi har tyder tyvärr på atf def används som ett generellt medel för attsubventionera Det är ju infe syftet med rekryteringsstödet. Det har varken vieller ungdomarna råd med, 18 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Def är inte så aff vägen ligger fri för aft använda rekryteringsstödetsom eff generellt medel för ungdomar. Jag har visserligen infe settarbetsmarknadsutskottets betänkande, men det skulle förvåna mig mycket omutskottet i en så grundläggande fråga har gått ifrån det som är regeringensförslag till riksdgen på denna punkt, Def finns ingenfing i def som vi harföreslagit som innebär aff arbetsförmedlingarna skall använda detta stöd someft generellt medel för ungdomar. Detta har vi sagt mycket tydligt ipropositionen, och jag är helt övertygad om att det också kommer att framstå såefter behandling av ärendet. 19 (): Tyvärr är det inte så, , skrivning, som sedan kommer aft ställa sigbakom, sägs aft rekryteringsstödet skall användas som eft individuellt stödtill enskilda ungdomar. Det innebär i praktiken atf det kan användas generellt,därför att varje ung människa är en individ. Varje ung människa i ungdomslag ären individ som kan bli föremål för denna typ av individuellt stöd. Tyvärr trorjag atf de krafter inom som ser detta som ett enkeltoch mycket lätthanterligt medel för att i alla fall kortsiktigt få utungdomarna på arbetsmarknaden kommer atf fortsätta aft använda stödet på dettasätt. De siffror som finns i utvärderingen av användningen avrekryteringsstödet 1984 kommer inte atf se annorlunda ut , Arbetsmarknadsministern får gå hem till departementet ochfundera över hur hon skall skriva nästa gång för atf rekryteringsstödet skallanvändas på det sätt som både arbetsmarknadsministern och vi anser vara defriktiga. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:556 om arbetslöshetsskyddet 20Arbetsmarknadsminister : Herr talman! har frågatmig dels i vilket avseende den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen erbjuderskydd på lika villkor för de arbetslösa, dels om regeringen avser atf bibehålladef nuvarande orättvisa arbefslöshetsskyddet, som endast är tillgängligt föravgränsade grupper, har ställt frågorna mot bakgrund av eftuttalande av finansminister i Rapport , affregeringen avser att slå vakt om de existerande trygghetssystemen i samhälleteftersom de utgår fill alla på lika villkor, Lagen om arbetslöshetsförsäkring ger alla kategorier avarbetstagare och företagare rätt atf bilda nya eller aff ansluta sig fill redanexisterande arbetslöshetskassor som har rätt fill betydandestatsbidrag. av de sysselsatta är anslutna till de erkändaarbetslöshetskassorna, Aft påstå att def nuvarande arbefslöshetsskyddet endastär tillgängligt för avgränsade grupper är därför enligt min mening heltfelaktigt, Lagsfiftningen utesluter ingen som är etablerad på arbetsmarknadenaff frivilligt försäkra sig mot inkomstbortfall vid arbetslöshet. Den som vid arbetslöshet uppbär socialhjälp eller kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) hade, när hon eller han arbetade, samma möjlighet somalla andra arbetande atf ansluta sig fill en arbetslöshetskassa. Den endastörre grupp som inte har denna möjlighet är de studerande. Dessa är emellerfidgenom KAS tillförsäkrade ett ekonomiskt grundskydd vid arbetslöshet efterstudierna som arbetslöshetsförsäkringen inte kan erbjuda. 21BENGT WITTBOM (m): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret, och jag är beredd atf instämma i def allra mesta som svaret innehållersåsom varande fullständigt teoretiskt korrekt. Men det är inte teorin ochlagens text som reglerar situationen för de enskilda arbetslösa, utan det är defaktiska förhållanden som de upplever i sin arbetslöshet. var det av de arbetslösa som haderätt till ersättning från A-kassa och därmed hade en rimlig ekonomisk tryggheti sin arbetslöshet. hade rätt tillden begränsade KAS-ersättningen,som bara uppgår fill drygt en hundralapp. Så mycket som näsfan var tredjearbetslös hade inte rätt till någon ersättning inom ramen förarbetslöshetsför-säkringssystemef, Def såg ännu värre ut och ungefärlikadant 1982, Det är utifrån denna situation som jag ställer frågornatill arbetsmarknadsministern. Är def något som vi moderater har fått skäll förav socialdemokraterna och regeringen är def att vi har tagit initiativ för aftlångsiktigt förändra arbetslöshetsförsäkringssysfemef så att det kan getrygghet åt fler människor. Det bör det göra, eftersom det faktiskt är fler somär med och betalar för tryggheten för dessa , som ju utgör en ganskaexklusiv grupp, eftersom de är de enda som har denna rätt. Då bådearbetsmarknadsministern och jag vet atf vi långsiktigt kommer att få leva medrelativt hög arbetslöshet i , vore def klädsamt om ocksåarbetsmarknadsministern skulle vara beredd atf fa upp en diskussion om hur viinom ramen för begränsade stafsfinansiella resurser skall kunna skapa eftsysfem som ger rättvisa - ett system som infe ger trygghet för dem som redan äretablerade på arbetsmarknaden och otrygghet för alla andra. Det skall vara ettsysfem som ger också dem som är med om aft både indirekt och direkt betala förtryggheten för dessa en andel i tryggheten. Man kan ifrågasätta, tycker jag, om def infe är så atf denkritik som vi moderater har utsatts för när def gäller våra förslag omförändringar i arbetslöshetsförsäkringssysfemef - den har ju varit ganskahögljudd - i viss mån är eft utslag av detta, aft det är utomordentligt svårtför som socialdemokrafisk minister atf, utan att förstörarelationerna fill facket, gå in och ta ordentliga tag på def här området, Defär de facto så, herr falman,atf som systemet ser ut när det gäller våra arbetslöshetskassor är detäven på den här delen av def arbetsmarknadspolifiska området facket och interegering och parlament som styr och bestämmer vilka som skall få del itryggheten, Om man skall fala om klädsamhet, så kanskedef också skulle ha varit klädsamt, när nu framställermoderaterna som värnare av en allmän arbetslöshetsförsäkring, att erinra om affdef faktiskt i den första borgerliga regeringsförklaringen, som lades på hösten1976, närde borgerliga hade vunnit regeringsmakten från socialdemokraterna,fanns ett uttryckligt löfte att en allmän arbetslöshetsförsäkring skulleinföras, Def var såvitt jag minns på förslag som man ställde utdetta löfte. Det löftet hade man på sig att göra någonting praktiskt åt.Det blev ingenting av det, - Det kanske skulle höra till klädsamhefen aft manfrån , när man nu talar om def här, kommer ihåg detta löfte. Jag kan inte heller se att det skulle innebära någonrättvisa att genomföra def som är förslag i årets motioner, attden högsta dagpenning-klassen för de arbetslösa skall frysas på nuvarande nivå,,, och ligga där . Varför skall dé arbetslösa infe gesnågon chans att få ökande ersättningar? Vidare kan jag inte se atf det skulle vara eff utslag avnågon högre rättvisa när det gäller den kraftiga sänkning av statsbidraget tillarbetslöshetskassorna som föreslår. Det är så att def svenskasystemet täcker en mycket stor del av dem som finns på den svenskaarbetsmarknaden, I grunden är det systemet bra. Däremot har vi sagt att defbehöver göras justeringar inom ramen för det nuvarande systemet - det finnsvissa frågeställningar som behöver tas upp. Av den anledningen kommer vi atttillsätta en utredning, såsom aviserats för , om en rad tekniskafrågor som hör samman med arbetslöshetsförsäkringen. 23BENGT WITTBOM (m): Det är väl så, arbetsmarknadsministern, attförutsättningarna för att göra mycket av vad många trodde var möjligt attgenomföra efter det första valet när vi fick borgerlig majoritet visade siginfe vara så stora. Det fanns mindre resurser än vad den avsuttna regeringenhade talat om med hög stämma. Så förklaringen är naturligtvis att Sverigesekonomi klarade inte av detta. Låt mig när det gäller statsbidraget tillarbetslöshetskassan bara säga aft vi vill åter ta ned statsbidraget från runt95 % till , Jag kan infe förstå varför arbetsmarknadsministern ochövriga socialdemokrater för sådant liv om det här. När ni lämnaderegeringsmakten var statsbidraget , och def som ansågs vara en ersättningsom gott och väl räckte då, kan väl knappast betecknas som misär . Jagtycker def vore bra om vi höll diskussionen inom rimliga gränser. Skälet tillaft vi säger att den högsta dagpenningklassen bör frysas är naturligtvis atf vianser def bara riktigt atf de enskildamedlemmarna i arbetslöshetskassorna tar på sig en rimlig andel av kostnadengenom något höjda individuella avgifter. Det är ingenting konstigt med det. T,o,m, arbetsmarknadsministern tycker aft det är riktigt atf arbetslöshetskassansmedlemmar faktiskt redan betalar mera. Ni släpper ju igenom kollektiva,tvingande hemförsäkringar som kosfar , . Det motsvarar ungefär denhöjning av egenavgifterna som vi har föreslagit efter skatt, Def är alltsåinget atf hojta om. Skillnaden mellan oss och er, , är heltenkelt att vi är beredda att diskutera det här systemet. Vi har infe sammabindningar till de fackliga organisationerna som den nuvarande regeringentyvärr har. Därför är nog enda möjligheten aft få en ändring i def framtidaarbetslöshefskassesystemet atf byta regering. Överläggningen var härmedavslutad. 8§ Svar på fråga 1984/85:558 om arbetslösheten i i har frågat industriministern vilkaåtgärder regeringen är beredd aft medverka till för att minimera de negativaverkningarna när lägger ned sin tillverkning av kompressorer iÅmål, Arbetetinom regeringen är så fördelat aft det är jag som skall svara på frågan. Situationenpå arbetsmarknaden i är bekymmersam. Kommunen har inte på samma sätt somövriga delar av gynnats av det förbättrade arbetsmarknads- ochkonjunkturläget, IÅmåls grannkommuner, bl, a. och , är situationen betydligtljusare . Det gäller främst underleverantörer fill bilindustrin somplanerar produktionsökningar och nyrekryteringar. På litet längre avstånd, iTrollhättan, råder stor efterfrågan på personal, Def finns såledesarbetsmöjligheter i regionen som fill viss del bör kunna vara av intresse ävenför människor i , Åmålsproblem står under ständig uppmärksamhet och högprioriteras avlänsarbetsnämnden. Detta gäller bl, a, beredskapsarbeten. För knappt tre veckorsedan beslutade nämnden om ett särskilt beredskapspaket till , Paketetinnehöll takomläggningar på fre skolor och simhallen samt tillbyggnad av ettbibliotek. i atf förstärkas och arbetsmarknadsutbildningensresurser kommer att utnyttjas maximalt. Föraft främja nyetableringar har placerats i stödområde C, Ett resultat avdetta var att etablerade sig i , Företagetsysselsätter nu ett åttiotal personer. Regeringen är beredd aft stödja seriösaprojekt som leder till nyetableringar eller andra åtgärder som kan främjasysselsättningen i , 25 i (c): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på frågan. Vi har upplevt en negafiv utveckling i under senareår. Befolkningsminskningen har pågått , och bara underförsta kvartalet uppgår minskningen till 50 personer. Det är en utvecklingi denna del av länet som är mycket oroande och som måste stoppas. Det är infe första gången som arbetsmarknaden i äruppe fill diskussion i kammaren, I ett frågesvar den 24 november 1983konstaterade arbetsmarknadsministern "att vi nu börjar kunna se litetgrand av ljusning" för Åmåls del. har den ljusningenbestått av ytterligare varsel om uppsägningar. Beskedet atf Aflas med 107anställda vill flytta från kommunen är eft direkt dråpslag. Även andra företaghar varslat på senare fid. Trots högkonjunkturen har således inte företagen kunnatsuga upp den arbetskraft som finns, och detta är mycket allvariigt. Med vilkenkraft kommer inte nästa lågkonjunktur aft slå mot kommunen? Utan speciellasatsningar kommer befolkningsminskningen atf fortsätta och underlaget förservice atf försämras De olika former av beredskapsarbeten somarbetsmarknadsministern här redogör för är bra, men man bygger ingen framfid påberedskapsarbeten. Av arbetsmarknadsministerns svar framgår även atf deffinns gott om jobb i grannkommunerna, och def stämmer. Men man kan ju intebygga någon framtid på evigt pendlande. Det är inte helt orimligt atf jämföra med ,med de satsningar som gjorts i den regionen. Om samhället helhjärtat ställerupp, kan man med stor säkerhet etablera något företag som kan bidra fill enpositiv utveckling i , I en inferpellationsdebatf mellan , Åslingoch industriministern sade industriministern atf Saabledningen fått sammalöfte som vid utnyttjande av investeringsfonderna. Men det gällde inte enetablering var som helst. För den händelse aft Saabledningen gör en etableringinom ett stödområde, dvs, där regeringen finner att man behöver stärktaregionalpolifiska insatser, är regeringen beredd atf med Saabledningendiskutera en uppgörelse, sade industriministern, "Det skall alltså vara eninsats som har regionalpolifisk betydelse, en insats som ger nya jobb och sominnebär ökade satsningar i områden där man behöver sådana satsningar," Jag vill avsluta med aft frågaarbetsmarknadsministern om inte just är ett område som behöver en sådansatsning som industriministern talade om . Om arbetslösheten i . Överläggningenvar härmed avslutad. 2 protokoll 1984/85:150 9 §Meddelande om svar på interpellation 1984/85:143 Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap, 1 § får jag meddela att dåinterpellanten inte kunde ta emot svaret , då jag avsett atf besvarainterpellafionen, kommer svaret atf lämnas , 10 §Svar på fråga 1984/85:570 om stödet till sameorganisationerna har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd aft vidtaför atf skapa en fördelning av anslagen fill sameorganisationerna som bättreöverensstämmer med riksdagsbeslut. Detsärskilda stödet till samisk kultur inrättades , Det uppgår innevarandeår till . För fördelningen av dessa medel gäller de riktHnjer somanges i propositionen 1976/77:80 Om insatser för samerna. Enligt dessa börbidrag i första hand utgå till de samiska riksorganisationerna , Säminuorra, Same Ätnam, och svenska sekfion. Dessutomkan bidrag utgå till lokala samiska organisationer och föreningar,tidsbegränsade projekt och fidningen Samefolket, Ipropositionen framhålls aft avgörandet beträffande fördelningen först som sistär samernas eget och att medlen skall komma sådana organisatoner till godo somhar kunnat redovisa en verksamhet av väsentlig betydelse för samekuhurensfortsatta utveckling, I propositionen betonas vidare aft de icke renskötandesamernas strävanden bör uppmärksammas särskilt. Medlenfördelas av samefondens kulturdelegafion, i vilken samerna har tvårepiesentanter och staten en. LandsförbundetSvenska har trots att det är en relativt ny organisation innevarandebudgetår tilldelats . Jagkan inte finna att fördelningen strider mot principerna i 1977 årsriksdagsbeslut. 28 (): Jag ber aft få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Bakgrunden fill den är det förhållandet atf en av de mindresameorganisafionerna - - anser sig få en alltförliten del av de anslag som över statsbudgeten ges till sameorganisationerna istort. Härvid hänvisar man till regeringsförslag om insatserför samerna. Propositionen lades fram av def då ansvariga statsrådet,utbildningsminister , bearbetades förslagetav kulturutskottet, och beslöt helt i enlighet med förslaget ipropositionen. Beslutet innebar en radförstärkningar av stöd fill samerna och deras kultur, Samernas särskildaställning som ursprunglig befolkning och etnisk minoritet i Sverigeredovisades. Vissa riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av samhälletsstöd för samekulturen föreslogs och fastställdes av . En arbetsgruppför samordning av de statliga insatserna för samefrågor tillsattes inomregeringskansliet. Stödet fill de samiska näringarna och sysselsättningen inomsameområdet fick en ingående behandling. En konsulent för sysselsättningsfrågortillkom. Att tillförsäkra s, k, fiskesamer rätt fill fiske för sin försörjningvar viktigt, och är det givetvis alltjämt. Samiska utbildningsfrågor togs upptill ingående behandling. Inslaget av samiskt språk och kultur på allaufbildningsstadier måste eftersträvas, underströks i propositionen. Språkligtoch kulturellt förenas samerna i , och , Även av denanledningen betonades samordningen av insatserna starkt. Ett nytt statsbidragtill den verksamhet som sameorganisationerna bedriver tillkom: Bidrag tillsamisk kultur. Medlen skulle ställas till Samefondens disposition, Ipropositionen spårades en viss tveksamhet från en del håll om lämpligheten avatt Samefonden skulle få denna uppgift. Såsom sägs i svaret skulle detta bidragfrämst tillgodose de icke renskötande samernas behov. Jag vill frågastatsrådet: def helt klarlagt att de icke renskötande samernas behovverkligen i huvudsak fillgodoses genom fördelningen av detta bidrag? Närdet gäller uppräkningen av organisafioner vill jag fråga: Kan statsrådet tänkasig att får komma med i den rad av organisafionersom i första hand, som def står, skall få bidrag? Anser statsrådet slutligenatt det är en riktig fördelning? Jag anser att inte bara antalet medlemmarskall vara grund för bidrag. Avgörande kan också vara vilken roll enorganisafion spelar när det gäller att bevara och förstärka den samiskakulturen. De medel som har ställts till förfogande och som redovisas i propositionen och riksdagsbeslutet 1977förutsattes i första hand fördelas av samerna själva under samiskt bestämmande.Det återspeglas också i styrelsens sammansättning. Staten deltar men har infeett avgörande inflytande. Den principen har jag tyckt vara väldigt vikfig närdet gäller en minoritets grupp i den svenska nationen, en grupp med en egenspråklig och kulturell identitet. När jag har tagit ställning tiH den fråga somBörje har ställt till mig, har jag varit angelägen om aff hålla fastvid atf samerna själva bör öva eft avgörande inflytande. Jag är alltså myckettveksam till atf genom ett uttalande i kammaren söka ta över beslutanderättenöver de medel som det här handlar om. Närdef gäller fördelningen kan naturligtvis även en utanför stående ha anledningatt både ställa frågor och söka ge kommentarer. Jag har då kunnat konstateraatt inte fanns . Det är alltså enganska ny organisation. Den har emellertid kommit med på listan och får 55 000kr, i statsbidrag. När de gäller frågan huruvida den företräder ickerenskötande samer mot renskötande samer får naturligtvis varje organisafion talaför sig. Jag har emellerfid infe funnit något som talar för att skulle vara en organisation som uteslutande företräderrenskötande samer. Jag tycker alltså inte att har kunnat styrkaatf def ensamt företräder den andra gruppen. Under detta anförande överfog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.30 (): Jag har ingen annan uppfattning än statsrådet när det gäller atfsameorganisafionerna skall försöka aft inom sig så långt möjligt komma överensom hur de skall driva sina frågor såsom en förhoppningsvis så enhetligminoritet som möjigt. Emellertidger ju staten bidrag till sameorganisationerna, och när def tillkommer en nyorganisation kan det tyckas att även den borde vara bidragsberäffigad. säger, har nu på nacken, och dåtorde def ha visat sig atf även den organisationen har ett värde i arbetet påaft bevara och förstärka samisk kultur. Den borde därför komma med bland deorganisafioner vilka i första hand, som det står i svaret, kan komma i frågaför bidrag. Nuhar den här mindre organisationen också fått bidrag, . av nära 2 milj.kr. - i kommande års budget uppgår bidraget fill samisk kultur till något över2 milj. kr. Låtmig uttrycka den förhoppningen att jag ändå får läsa in en välvilja istatsrådets svar och att han i fortsättningen, när ett högre bidrag ges, kanmedverka till att också får del av ökningen. Mankan fråga sig exempelvis hur många tiotal tusen fåroch ställa det i relation fill det bidrag som ges fill den här nyaorganisationen. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1984/85:572 om ett forskningsarkiv i har frågat utbildningsministern dels vilka åtgärderregeringen kommer aft vidta för att lösa arkivfrågan för , delsom regeringen kommer aff med ekonomiska medel stödja utbyggandet av ettforskningsarkiv i på nya medier. Arbetetinom regeringen är så fördelat aft det är jag som skall svara på frågan. Avhistoriska skäl föreligger def i främst - men också i -en geografisk obalans mellan arkivinstitutioner och forskningsinstitutioner. Destatliga arkivmyndigheterna inom regionen utgörs av landsarkiven i Härnösandoch , vilket betyder aff bl. a. universitet i infehar omedelbar tillgång fill ett traditionellt arkiv som bas för sin historisktinriktade forskning. Mot bakgrund av den struktur arkivväsendet har ärdenna situafion emellertid inte unik för i . Vissa åtgärderhar dock vidtagits för aft möta behov. Genom tillkomsten av Svensk arkivinformation i ,SVAR, från 1 juH 1984, reproduceras arkivinformation på s. k. mikrofichekort,vilket förändrar forskningens traditionella beroende avoriginalhandlingar. har tagit fasta på denna nya teknikoch inrättat forskningsarkiv som bl. a. baseras på mikrofiche från stöder verksamheten med bl. Den fortsattauppbyggnaden är dock primärt en fråga om intern prioritering av universitetetsresurser. Jag vill avslutningsvis nämna atf regeringen den 9 maj1985 beslutade om direktiv för en utredning rörande hela den offenfligaarkivverksamheten. En av utgångspunkterna för denna utredning är attforskningens behov skall beaktas. Frågan om arkivförsörjningen föruniversitetet i ingår därmed som en naturlig del i utredarens uppgift. Om ett forskningsarkiv i 32NILS (): Jag tackar kulturministern för svaret på minafrågor. har länge närt förhoppningen om att få arkivfråganlöst, men har den grusats. Vad jag kan förstå borde fiden verka för ett stafligtarkiv med placering i . Arkivmaterialet växer snabbt i omfattning, och denya lokalerna i lär vara fyllda. Eft sätt att klara arkivmaterialfillväxten, förutom attgallra, är naturligtvis aft decentralisera arkivvården ytterligare. Eft sättaft göra det har också diskuterats inom . Jag tänker dåpå de s. k. arkivdepåerna. Jag utgår ifrån aft kulturministern delar min uppfattningatt vid tillskapande av arkivdepåer måste vara en självklar ort för ensådan lokalisering. Jag vore tacksam för ett klart och entydigt uttalande i denriktningen från kuHurministerns sida. För att någorlunda lindra bristen på tillgång påarkivmaterial på nära håll har , som kulturministern ocksånämner i sitt svar, tagit initiativ till att bygga upp ett forskningsarkivbaserat på nya media, i detta fall mikrokort. Det visar hur allvarligt Umeåuniversitet ser på arkivfrågan. Finansiseringen av arbetet med detta forskningsarkiv skerhuvudsakhgen inom ramen för fakulteternas gemensamma avsättningar. Utansärskilda resurser från statens sida, som möjliggör överföring av för forskningcentrala källserier, kommer detta forskningsarkiv aff vara helt otillräckligt. Jag tycker dessutom att det är principiellt fel att degemensamma avsättningarna skall användas på detta sätt. Staten bör bistå medsärskilda medel för detta ändamål, precis som man finansierar annan statligarkivverksamhet. EnHgt information som jag har erhållit har fråganom intensivdataområden återigen aktualiserats. diskuteras som eftav dessa infensivdata-områden. Såvitt jag kan bedöma måste ett genomförande avden tanken ställa krav på fillgång till ytterligare arkivutrymmen, åtminstone ide utvalda områdena. Jag utgår ifrån atf det är lämpligast om arkiveringsfråganlöses inom det område som väljs ut som intensivdataområde. Det är dåytterligare en faktor som talar för ett arkiv i anslutning till . Jag vill, herr talman,gärna höra kulturministerns syn på detta.