prot · G809160 · 1984-12-31 00:00:00 — Om jag får göra en personlig bedömning tror jag aff viskulle ha kunnat komma överens med , om inte anstormningen frånmoderaterna, eller högern, varit så stark. Inför den vek sig ochsvek en tradition när def gäller och dess uppbyggnad. Sedan är det naturligtvis helt rikfigt som , aff infe har något monopol på kvalitet. Vi står för enmycket hög kvalitet. Jag har betonat att har höga målsättningar ochdärför ställer höga krav på lärare. Men denna lärarutbildningmåste utformas för just . Får jag också säga aft lärarutbildning inte bara är frågaom ämneskunskap. Läraren är en pedagog. Utöver ämneskunskaper krävs förmåga affförmedla kunskaper. Lärarens specifika professionalism är aft skapa intresse förskolans arbete, aft ge nyckeln fill kunskapskällor och väcka elevernasnyfikenhet och kunskapshunger. Aft arbeta som lärare innebär också atf kunnaleda en grupp av elever, och det kräver speciella egenskaper och färdigheter.Detta måste lärarutbildningen också beakta och göra lärarkandidaterna rustadeför. Jag tycker att den aspekten har kommit bort i debatten somblivit hårt fixerad vid poängtal för ämnesstudierna. Def är mot den bakgrundenman får se envisa fråga: Vad är det för fel på 40 poäng? Detär inget fel. Vi föreslår nämligen atf lärare som undervisar i de senareårskurserna har ca 40 poäng i flertalet ämnen. Det kan för eff enskilt ämne blica 20 poäng. Men det är alltså inget fel, utan def är fråga om att avvägaresurserna för hur lång utbildning vi kan skapa för en lärare i . 8 PERUNCKEL (m) replik: frågar- för vilken debatt iordningen kan jag infe minnas - vad tycker om lärarutbildningen.Han skall få precis samma svar i denna debatt som han alltid får, nämligen aftmoderaterna står bakom läroplanen i alla de delar där vi infe yrkar påförändringar. Yrkandena finns i alla fidigare betänkanden som riksdagenunder denna vårsession har aft fa ställning till och dem som kommer påriksdagens bord . Jag frågade i min förra replik vad eftantal bildade människor i det svenska samhället, som har blivit djupt upprördaöver förslaget till ny lärarutbildning, gör för tankefel. Jagfrågade om de var partifaktiker eller om de var mörkermän. Är man iLärarnas riksförbund partifaktiker och mörkermän? Är den socialdemokratiske nafionalekonomiprofessorn en partitaktiker för högern eller en mörkerman? Varhör hemma någonstans? Är han också en partifaktiker, eller engammal mörkerman sorn inte försfår vad den nya skolan och den nya tidenegentligen kräver? Varhör socialdemokraten hemma? Har han alldeles fel när han säger attnär hela folket änfligen i form av högstadium får tillgång fill enriktig lärdomsskola skulle denna berövas allt det som gjorde den åtråvärd? Tänkeralla dessa människor alldeles fel? Är det bara , Hans Hellersoch som vet vad framfiden bär i sitt sköte? Ochvar hör hemma? Är han mörkerman, eller är han partifaktiker? Ärdet inte möjligen så att en och annan kanske har tänkt något längre än vadregeringen och den socialdemokratiska riksdagsgruppen uppenbarligen har gjort?Eller är det infe möjligen så aft en och annan kanske t. o. m. har varitutomlands för atf se tendenserna ute i världen beträffande en av de avgörandefrågor som bär upp def här förslaget, nämligen tanken på undervisning i block?Var i världen hittar man de erfarenheter som skulle fala fill förmån för atfden svenska skolan borde röra sig i denna riktning? I åtskilliga av de fall därman på socialdemokratiskt initiativ i andra länder har försökt sig på aftintroducera s. k. blockundervisning har man raskt insett att detta är enalldeles galen tanke. I , där partivänner regerarlandet, genomförs nu en rejäl förändring av det flum somhöll på att förstöra också den franska skolan. Mörkerman eller partitaktiker,vilken etikett sätter på sin partivän och utbildningsminister iFrankrike? Tillslut; Det är alldeles uppenbart atf bortsett från alla de andra defekter somförslaget har passar det illa samman med den skolorganisation som det svenskasamhället håller sig med. Många lärare ute i skolorna frågar sig, med all rätt,varför de skall tvingas genomgå en utbildning som de av skolorganisa-toriska skälaldrig får möjlighet atf använda, samfidigt som de förmenas rätten fillfördjupning i sådana ämnen som de faktiskt vill och behöver undervisa i. Lärarutbildningför m. m. 9 () replik: Def är inget fel på principen aft man skall ha läst ett ämne i ett årinnan man står i katedern på högstadium, säger somsvar på min fråga. Men felet med ert förslag från utbildningsutskottet är juatf ni just öppnar för att det skall bli möjligt atf med bara en terminsstudier bakom sig stå i katedern på högstadium. Det menar jag ärett stort fel, Def är eft av de fundamentala felen i det förslag som vi nudiskuterar. Jag vill påstå aff def infe räcker aft f, ex, ha läst historia i entermin vid universitet eller högskola för atf kunna undervisa på grundskolanshögstadium, Def räcker inte, , Ettannat fundamentalt fel i ert förslag är att man spänner över alltför mångaårskurser. Jag vill hänvisa till de citat sorn jag läste upp om vad ett antalelever tycker om detta. Jag tror aff de är talesmän för många som tycker påsamma sätt. Entredje avgörande brist i ert förslag är atf man nu bryter upp sambandet ilärarutbildningen mellan gymnasiet och . Just i då gymnasiethar blivit en skola för alla släpper man sambandet. Det är ni socialdemokratersom infe hängt med i utvecklingen. Det är ni som inte är progressiva på dettaområde, , Vårtförslag innebär att man skall ha en lärare med inriktning mot årskurserna 1-6 medstarkare ämnesfördjupning, aft man skall ha en ämneslärare med inriktning motårskurserna 7-9 med minst eft års utbHdning i varje undervisningsämne ochmöjlighet till fördjupning för ett och eft halvt års studier. Det senare kanman inte få annat än i undantagsfall med ert förslag. Vidare har jag sagt skall underlätta övergången från årskurs 6 fill årskurs 7 genom möjlighetför lärare aft följa upp eller hämta upp klasser. Vidare kräver vi enfemårsplan för fortbildning av de lärare som saknar behörighet. Vi slårfast att man skall bevara sambandet också i lärarutbildningen mellangrundskolan och gymnasieskolan. Låtmig, herr talman, slå fast att def infe finns en stavelse iläroplansbeslutet som inte stämmer överens med de förslag som harlagt fram. Vårt förslag stämmer tvärtom bättre med läroplanens förslag, somjust betonar kunskaper. Detta är god liberal polifik. Def är ett egenvärde föross att göra upp med socialdemokraterna om utbildningspolitiken, Def gör vi baraom vi tycker att det går aff nå ett bra resultat. Det har vi infe tyckt i dennafråga. Ni betonar inte fillräckligt kvaliteten. Därför har vi lagt fram vårteget förslag. Jagnoterar vidare aft är något lugnare och inte använder lika starkaord i sin andra replik. Vi får se hur det blir i den sista. Han noterade ocksåmitt mycket klara förord för läroplanen. 10 GEORGANDERSSON (s) replik; På förekommen anledning får jag säga atf jag till alla delar står fastvid vad jag sade i mitt första anförande, JörgenUllenhag säger att def inte har något egenvärde aft göra upp medsocialdemokraterna. Jag har inte efterfrågat en uppgörelse på den grunden, menjag noterar aft det tycks finnas något av ett egenvärde i aff ligga så näramoderaterna som möjligt. Detta beklagar jag. Jagnoterar vidare atf - vilket visserligen glädjer mig -verbaltansluter sig till läroplanen och dess målformuleringar. Jag börjar emellertidbefara att inte har förstått grundskolereformen, när han medemfas slåss för att bibehålla eft ämneslärarsysfem på högstadiumsom var uppbyggt och anpassat till den gamla realskolan. Det är illa omprofileringen från skulle bero på ett sådant fatalt missförstånd. JagviH vidare säga till att det faktiskt är så, att många läraremed mindre än 20 poängs ämnesstudier undervisar på grundskolanshögstadium, Def är bl, a, för aft komma åt detta problem som vi nu föreslår enreformering av lärarutbildningen, med en breddad kompefens och med enförlängning av utbildningen. Tillmäter inte detta någonbetydelse i sammanhanget? Till Per vill jag säga att jag infe har talat ommörkermän. Jag har citerat ur tidskriften och frågat om Per ochJörgen var beredda atf fa avstånd från det förakt för grundskolansläroplan som kommer till uttryck i denna skrift. Från Per har jag i varje fall inte fått någotsådant besked, och def är beklämmande. När def gäller frågan om hans anslutningtill läroplanen ger han mycket undvikande svar. Jag har bara frågat: Stårmoderata samlingspartiet bakom de grundläggande målformuleringarna iläroplanen? På den punkten borde def inte vara svårt atf svara ja eller nej. Vi kan hålla på länge med sifferexercis omlärarutbildningens längd och innehåll. Jag vill sammanfattningsvis ändåkonstatera att det är marginella skillnader def är fråga om mellan våraståndpunkter i detta hänseende. Kvar står emellertid frågan om bredden ilärarnas behörighet, om huruvida lärare i skall kunna undervisa påolika stadier. Detta tycker jag är en vikfig fråga, som vi måste ta ställningtill utifrån behov och krav. Lärarutbddning för m. m. Talmannen anmälde aft och aff till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytteriigare repliker. 11LARZ (): Om man är vänlig skulle man kunna säga attPer gjorde sig skyldig till vissa överdrifter i sittinledningsanförande. Dess värre är det nog fråga om en medveten desinformation.Knappast med ett ord berörde han utbildningsutskottets betänkande, det som viskall behandla här . Det är symtomatiskt aft man i inledandereservation infe nämner ufskoffsmajorifefen men väl regeringen och regeringensförslag på inte mindre än elva ställen. Den här medvetna desinformationen tar sig litet olikauttryck. Jag hade hoppats att vi skulle kunna föra en saklig debatt ominnehållet i förslaget till ny lärarutbildning. Om Per för debattenutifrån utgångspunkten att detta är en totalintegrerad gröt, då har han kommittill fel debatt. Livsmedelspolitiken lär komma upp . Om mansäger som Per gjorde- och jag antar att det var på fullt allvar- aff detär illa om man i hisforieundervisningen i skolan inte får klart för sig attNapoleon var först vid och inte och , och vad ABBA-gänget nu heter. Då måste man fråga sig: Tror Per på fullt allvar attdagens lärarutbildning eller den lärarutbildning vi kommer atf få kommer attmedverka fill att historielärare ger sina elever dessa kunskaper? Tror PerUnckel på fullt allvar atf def förhåller sig på det sättet i dagens grundskola?I så fall är def Per kunskaper om skolan som vi skall bekymra oss över.Eftersom Per gör sig till talesman för moderata samlingsparfiet är detuppenbarligen hela moderata samlingsparfiets kunskaper och uppfattningar omskolan def handlar om. Skall vi föra en seriös debatt måste vi faktiskt ta denhär typen av påståenden på allvar. Per Unckelsöker stöd i eff antal debattartiklar av diverse kulturskribenter. Lärarutbildning för m. m. Då frågar man sig: Har Per inga egna uppfattningaroch kunskaper om skolan? Han gör ett mycket stort nummer av uppropet om kunskapför skolan. Det förvånar inte mig atf en mängd människor har skrivit underdetta upprop, därför aff som man ropar får man svar. Jag har läst detta uppropoch i långa stycken skulle jag också kunna skriva under på def. Om man går uttill människor i största allmänhet och frågar om de tycker atf det är viktigtaft eleverna får goda kunskaper i skolan svarar de självfallet ja på denfrågan. Def behövs inte några upprop för aft komma fram fill den sortensslutsatser. Jag skall ge en bakgrund fill centerpartietsprincipiella ställningstaganden till frågan om en ny lärarutbildning förgrundskolan. Under en lång följd av. år har vi hävdat aft de reformer somgenomförts i skolan borde följas upp med en reformerad lärarutbildning. Dagensgrundskola, som kännetecknas av en mycket hög grad av decentralisering med eftutpräglat lokalt ansvarstagande, ställer nya krav också på lärarna. Den nyaläroplanen, som fillkom med borgerliga regeringar, bygger vidarepå samma decentralistiska principer med utrymme för lokala tillval, lokalfutvecklingsarbete och ett förändrat arbetssätt. Aff infe erkänna att alla dessa förändringar bör avspeglasig i lärarutbildningen, det är, herr talman, att avsvära sig allt ansvar fördet som hänt under den svenska utveckling . Eftsådant ställningstagande skulle kanske vara möjligt för eft ständigt oppositionsparti,men för parfier som deltagit i regeringssamarbete ochväxelvis innehaft skolminisferposten är det en omöjlig position. Centerparfiet har på ett tidigt stadium redovisat hur vivill se utvecklingen. I vårt ufbildningspolitiska handlingsprogram, antaget1982, har vi sagt aff vi vill ha en lärarutbildning för som är enkonsekvent yrkesutbildning. Vi har vidare sagt att vi vill ha lärare med enbredare kompetens, dvs, behörighet att undervisa i fler ämnen och över flerastadier för att överbrygga de ganska drastiska stadieövergångarna. Dagenslärarutbildning medverkar ofta fill en alltför snäv ämnesuppdelning, som lederfill täta lärar-och lokalbyten på högstadiet och som också medverkar till atteleverna får sina kunskaper uppdelade på eff sådant sätt aft kunskaperna saknarförankring i deras egen verklighet. Dessa klara ställningstaganden har vi under de senasteåren här i följt upp och vidareutvecklat i motioner omlärarutbildningen. Ingen har alltså behövt sväva i tvivélsmål om varcenterpartiet ståft i dessa frågor. När regeringspropositionen redovisadesunder vårsession återkom vi med en partimotionen, som i långastycken accepterar regeringspropositionen, eftersom den väl överensstämmer medde tidigare redovisade principerna - dock inte fill alla delar. Vi villedärutöver ha klara markeringar i eft antal viktiga avsnitt, som jag skallåterkomma fill, och vi ville ha betydande kvalitetsförstärkningar. Dessa kravhar vi utförligt mofiverat i vår partimotion och vi har låtit kraven utmynna iåtta konkreta yrkanden, varav sju har resulterat i tillkännagivanden iutbildningsutskottets betänkande och def åttonde har blivit tillgodosett tillhälften. Vi har i ett särskilt yttrande pekat på att årskursspännvidden förlärare med utbildning för undervisning i senare årskursermed fördel hade kunnat vara något snävare. I övrigt har alltså centerpartietfått igenom sina krav, och jag vågar påstå att vi därigenom får en betydligtbättre lärarutbildning än om regeringspropositionen hade fått passera riksdagenograverad. Genom att utskottsmajoriteten nu följer centerförslaget iså måtto atf man begränsar årskursspännvidden för de s. k. senarelärarna blirdef alldeles nödvändigt atf se till aft även lärare för fidigare årskurser geskompetens att undervisa i engelska. Detta har vi föreslagit i vår mofion, ochså kommer uppenbarligen också atf besluta. I övrigt torde det intevara nödvändigt aft orda så mycket om "fidigarelärarna", eftersomalla är tämligen överens om att förslaget i denna del är bra och att vi här fåren mycket betydande kvalitefsförstärkning, som kommer hela tilldel, även de senare årskurserna. Samfliga lärare för senare årskurser, med undantag förvissa prakfiskt estetiska ämnen, kommer att få en utbildning omfattande 180poäng, vilket innebär alt ytterligare ett kvalitetskrav från centerparfiet nublir tillgodosett. Därigenom är det fullt försvariigt aft låta specialiseringarnamot natur- resp. samhällsorienfering omfatta fyra ämnen. Jag måste, herr talman, tillstå att jag har litet svårtaft inse att skillnaden mellan vårt förslag och är såuppseendeväckande att def finns skäl aft ifrågasätta de blivande lärarnasämneskunskaper. När def gäller specialiseringen mot språk är de identiskt lika,och detsamma gäller de praktiskt estetiska ämnena, såväl i eff- som ifvåämnesulbildningen. I de natur- och samhällsorienterande specialiseringarnaföreslår tre ämnen med 40 poäng och vi också tre ämnen med 40 poängplus ytterligare eff ämne inom samma ämnesblock, som läses under ytterligare entermin. Infe kan väl läraren bli så mycket sämre därför att han eller hon fåren längre utbildning och rimligtvis också därigenom mer kunskaper. frågade vad det är för fel på principenaft man har en utbildning omfattande tre ämnen om 40 poäng. Det är inget fel päden principen. .Men, som jag sade, inte blir läraren sämre om han ellerhon därutöver studerar till och skaffar sig ytterligareämneskunskaper. Vi har den här typen av freämneskombinationer , och JörgenUllenhag känner till de problem som finns när def gäller atf lägga scheman såatt alla kan få fullt fjänsteunderlag. känner också fill den mycket besvärande"kvackningen", dvs. att lärare undervisar i ämnen som de över huvudtaget inte har någon utbildning i. Det bör då rimligen vara bättre atf ge demen bredare utbildning, som bättre svarar mot de krav och önskemål som skolanhar. Som exempel kan nämnas alla de små högstadieskolor som vi har runt om ilandet, framför allt i glesbygden, där det bara finns en klass i varje årskursoch där antalet lärare av naturliga skäl måste bli mycket begränsat. För dessaskolor är det en uppenbar fördel om lärarna har en bredare kompetens, dvs, attde kan undervisa i fler ämnen. Sifferexercisen, som jag tror aff kalladedet för, när def gäller frågan om 20 eller 40 poäng kanske leder debatten litetsnett. Lärarutbildning för m. m. Lärarutbddning för m. m. dagenseller, än mindre, i morgondagens lärarutbildning kommer def aft handla omstrikta block om 20 eller 40 poäng, utan def blir en mycket mera integreradutbildning. Man kominer ju dessutom atf vinna samläsningseffek-ter. Jagföredrar aft i diskussionen om en ämneskombination med fyra ämnen tala om ettgenomsnitt på minst 35 poäng per ämne. T.o.m. har en ämneskombination som innehållerfyra ämnen, men de har då valt att kalla den utbildning som ger de sista 20poängen för utbildning i stödämnen. Om def hade funnits ärliga ambitioner hosmoderata samlingspartiet och , skulle det inte ha varit omöjligt atffinna en mycket bred politisk bas för ett beslut om den framfidalärarutbildningen. har man i stället valt att av parfitaktiska skäl ställasig vid sidan om, och det är att beklaga för skolans och för elevernas skull. Men jag försfår aft rönnbären blev litet för sura. Detkostade på att ge centerparfiet rätt i så många stycken som det här skulle varafråga om. Men om man nu infe vill tro på vad vi säger, så borde man kunnalyssna på den fackliga organisation som har atf bevaka intressena för defstörsta antalet av de lärare def här är fråga om. Jag syftar då, Per , påsamma fackliga organisation som Per åberopade, dvs. , LR har nämligen producerat en alldeles förträfflig skrift, somheter "Lärarutbildning för kvalitet i undervisningen" och som är ettalternativt förslag fill den promerrioria som presenterades som en föregångaretill regeringens proposifion, I denna skrift sägs bl, a: "Inom ramen för 180 poäng kan lärare utbildas i fyraämnen. Fördelen med detta är atf lärare därigenom lättare kan undervisa i ämnende är behöriga i. En annan fördel kan vara att övergången mellan mellanstadietoch högstadiet underlätfas genom aft högstadielärare med bred utbildning harviss tjänstgöring på mellanstadiet. Lärarutbildning omfattande kombinationer i fyra ämnenskall alltid ha sin utgångspunkt i en freämneskombination, dvs, 160 poängsutbildning byggs på med ytterligare eft ämne om 20 poäng, Påbyggnadsufbildningartillskapas som ger möjlighet för lärare med grundskolekompetens atf någymnasiekompetens och vice versa," Om man läser cenfermotionen och utskottsbetänkandet kanman konstatera att detta nästan ordagrant överensstämmer med de synpunkter somanförs av den lärarorganisation som enligt Per var helt emot dennaförändring i den nya lärarutbildningen, Dét som nämndes i skriften om påbyggnadsutbildningar föratt ge gymnasiekompetens överensstämmer med ett annat centerkrav, som också harblivit fillgodosett i utskottsbetänkandet. Jag måste i det sammanhanget noteraatf folkpartiefs förslag innebär atf de ämneslärare som man vill utbilda enligtfolkpartiets modell skall ha endera en specialisering med inriktning motundervisning på högstadium eller en specialisering med inriktningmot undervisning i gymnasieskolan. Det medföratt det i likastor-eller, om manså vill, liten - omfattning som när det gäller utskotfsmajoritetens förslagkrävs en komplettering för atf uppnå den dubbla behörigheten i vissa ämnen. Iandra ämnen har man behörigheten direkt och automatiskt. Jag har också litet svårt atf förstå varför man gör effsådant enormt stort nummer av sambandet mellan och gymnasieskolan.Vi har ett lokalmässigt samband i eff mycket stort antal låg-, mellan- ochockså högstadieskolor. Vi har grundskola på, om jag minns rätt, ca 4 000 olikaställen runt om i landet, men vi har inte mer än ett 80-tal fasta gymnasieskoleorteroch därutöver gymnasieutbildning på ytterligare några ställen, men dåföreträdesvis yrkesutbildning. Integrationsmöjligheterna är alltså intespeciellt stora. Jagfortsätter aff referera fill , som säger aft ämneskombinationernabör ses över utifrån att "utbildningen i för skolväsendet mindreanvändbara kombinationer skall upphöra"-dvs. ett antal av dem vi har i dag- "samt aft utbildning skall ges i kombinationer där det är möjligt . förde studerande aff efter utbildning få arbete". Det senare borde ge Per och moderatasamlingspartiet en tankeställare. Att hävda, som gör i sinreservation, aff den enskilde lärarstuderandens eget intresse skall vara detenda som styr innehållet i ämneskombinationen är så naivt atf det infe bordeframföras av en ansvarig utbildningspolitiker. Det avslöjar på ett obarmhärtigtsätt aft skolpolitiker ingenfing vet och ingenting kan om skolansbehov av lärare eller om möjlighetema att organisera lärarutbildning. 1 frågan orn möjliga ämneskombinationer gör utskottet enbeställning hos regeringen och begär atf denna skall återkomma fill riksdagenefter att i planeringsarbetet ha prövat frågan om man inom studiegången kanbyta ut något eller några ämnen mot ämnen ur en annan ämneskombination. Dettabör vara möjligt, även om man av praktiska skäl måste ta hänsyn tilllärarutbildningens organisation. Så till frågan om fasta ämneskunskaper. Också här försökerman från reservanternas sida konstruera motsättningar som inte finns. kandet slås fast aff lärarutbildningen skall utformas så, attden ger fasta kunskaper i de enskilda änmen som ingår i läroplan.Med hänvisning fill centermofionen sägs också att kunskapsinhämtandet skallutgå från klart definierbara ämnen. Att skillnaderna inte är större framhävs avatt reservanterna här som på flera andra ställen yrkar bilall till dencentermofion som redan är tillgodosedd genom tillkännagivandet i majoritetstexten.På samma sätt väljer man atf i flertalet reservationer polemisera, infe medutskottsmajorifeten, utan med det ursprungliga regeringsförslaget, Sorn jag redovisade inledningsvis är centerkraven ipartimotionen 2892 i mycket hög grad tillgodosedda i ufskoflsbefänkandetsmajoritelstext. Att reservanterna nu trots detta väljer att hänga upp sinareservationsvis framförda synpunkter på yrkanden i samma centermotion tyder påen viss argumentnöd. Slutresultatet blir i ett flertal fall att bådeutskottsmajoriteten och reservanterna yrkar bifall fill samma centermofion, ochdet är ju i sig ett gott betyg åt denna. Men det är ett mått på attåsiktsskillnaderna i sak inte på långa vägar når upp till tonläget i den debattsom föregått beslutet. Frågan om goda ämneskunskaper och arbetssättet i skolanhar gjorts till något av en huvudfråga i debatten. Detta har utskottet ocksåtagit fasta på Lärarutbddning för m. m. Lärarutbildning för m. m. ochbemödat sig om så klarläggande skrivningar som möjligt. verkar dockdetta ha gått reservanterna förbi, Def finns formuleringar i vissareservationer som gör def berättigat aft ställa frågan huruvida reservanternahar läst utskotfsbefänkandefs majorifefsfext. Vad finns def t, ex, för sakliga invändningar aff göra motföljande citat ur betänkandet: "Enligt utskottets mening bör lärarutbildningenutformas så att den ger fasta kunskaper i de enskilda ämnena som förekommer på läroplan," Eller motdetta stycke: