prot · G80948 · 1984-12-31 00:00:00 — Försmåhus beräknas skatten på endast en tredjedel av taxeringsvärdet, och för allakonventionellt beskattade fastigheter blir den avdragsgill. För all något mildra effekten av skatten för de småhusägaresom har förvärvat sina hus och som därför har särskilthöga boendekostnader föreslås ett stegvis införande av skatten för vissafastigheter. För de schablontaxerade småhusen skall skatten således las ul med0,och . För övriga småhus och hyreshus pålantbruksenheter blir motsvarande siffror 0,7 och 1,4. Regeringen föreslårockså i proposition nr 85 en kompensation lill de fastighetsägare som omfattasav ränlebidragssystemel och som därför redan drabbats av de extraupptrappningarna av den garanterade räntan. Den proposifionen kommer attkommenteras av bostadsutskottets socialdemokratiske talesman i denna debatt. Vidare föreslås en kompensation till de pensionärer somhar fastigheter med ell högt taxeringsvärde och som är beroende av särskiltekonomiskt stöd till boendekostnaden -s.k. KBT, som ju betyder kommunallbostadstillägg. Det förslaget kommer att kommenteras avsocialförsäkringsutskotiets socialdemokratiske talesman i denna debatt. Det är alltså dessa förslag som har förorsakat ett antalborgerliga invändningar, som b. a. kommit till uttryck i tre reservationer tillskatteutskottets betänkande nr 17. Jag skall, herr talman, avslutningsvisnågot kommentera de reservationerna. I den första och mycket omfattande reservationen anklagasregeringen för alt inte ha berett ärendet tillräckligt. Detta har också varitdet genomgående temat i de borgerliga anföranden vi hört här tidigare. På detvill jag svara att det ju egentligen bara rör sig om en utvidgning av nugällande hyreshusavgifi. Mot den bakgrunden får det anses vara tillräckligt medden tekniska remiss som genomförts och de underhandskontakter som man haft medberörda intresseorganisationer. Reservanterna anför vidare att skatten till sin konstruktionär krånglig. Det kan finnas visst fog för del, men del ligger så all säga isakens natur, eftersom boendevillkoren är så skiftande i - olikaboendeformer, olika bosladsfinansieringsformer och olika skattevillkor. Skallman bygga upp elt system som på ett solidariskt och rättvist sätt fördelar deväxande bostadssubventionernas bördor mellan de boende, kan det bli invecklat.Del är som så ofta i skattesammanhang en svår balansgång mellan enkelhet ochrättvisa. Den balansgången har regeringen klarat på ett utomordentligt sätt. Idetta fall har systemet inte blivit mer invecklat än all del mycket väl låtersig förena med de förenklingssträvanden som pågår när det gäller löntagarnasdeklarationer. Del finns vidare inte någon som helst grund förreservanternas påstående alt de icke statligt belånade fastigheterna skullediskrimineras genom den föreslagna skatten och genom de föreslagnakompensationsåtgärderna. Tar man hänsyn till produktionskostnadsutvecklingen,bindningsliden för boi-tenlån, reglerna för boltenlåneinslitutens långivningm.m., så lär det vara myckel få av dessa fastigheter som harkapilalkostnadsökningar i nivå med dem som drabbat de statligt belånadefastigheterna. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 1. Bakom reservation 2 slår enbart de moderata ledamöterna iskatleulskot-tel. På den punkten är de borgerliga ledamöterna alltsåsplittrade. Del gäller frågan om hyreshusavgiflen skallavskaffas. Reservanterna förordar att det sker med retroaktiv verkan fr. o. m.den 1 januari 1984. Det finns lunga skäl av administrativ, bostadspolitisk ochslalsfinansiell art mot ett sådant förfarande. Jag yrkar därför avslag påreservation 2. I reservation 3 krävs att och liknandestiftelser befrias från den föreslagna fastighetsskatten - om den införs. Delhar hävdats av i debatten att Nobelprisels anseende ivärlden skulle kunna minska om prissumman sjönk. Jag tror uppriktigt sagt inte attNobelprisets anseende i första hand hänger samman med prissummans storlek. Förövrigt kommer med all sannolikhet inte skatten i fråga all nämnvärt påverkaprissummans storlek. Jag yrkar avslag på reservation 3. Till allra sist vill jag yrka bifall lill skatteutskottetshemställan i betänkande 1984/85:17. har företrädare för tre partier yrkat återremiss avärendet till skatteutskottet. Därför kommer förmodligen kammarens beslut allbli sådant. måste då ta upp denna fråga igen under dagens lopp. fastighetsskatt,m. 11Förste vice talman () replik: Del är alldeles rikligt som , alt vi tydligen är eniga om målet att man inte kan låna lillkompensation. Det är därför vi också föreslår betydande besparingar. Men de ärpå delta område så konstruerade att de inte strider mot kraven på neutralitet ikostnadshänseende, likabehandling och skatt efter förmåga. Däremot talar allt för alt regeringens förslag strider motEuropakonventionens krav på likabehandling. Fastighetsskatten kommer allutgöra ett grundskott mot enskilt fastighetsägande. De som av olika skäl måstefinansiera sina småhus eller andra fastigheter utan statliga räntesubventionerskall nu ytterligare straffas för delta. Det har också klart visat sig atträntorna har stigit snabbare för enskilt belånade fastigheter än för destatligt belånade. Trots del skall ägarna ytterligare straffas för detta. Det står också helt klart att kompensalionsproposilioneninnebär en ytterligare favorisering av de allmännyttiga fastigheterna och eltlika uppenbart missgynnande av privatägda fastigheter. Jag antar alt bostadsutskottetkommer alt närmare behandla delta. Härtill kommer vinstdelnings-skatten, varskonsekvenser börjar bli alltmer uppenbara och som ytterligare vidgar klyftan ifråga om behandling av enskilt ägda fastigheter och de s. k. fastighetsskati, m. m. Slutsatsen blir tyvärr: antingen menar socialdemokraternaabsolut ingenting med sitt tal om neutralitet, valfrihet och rättvisa inombostadsområdet, och då är alla dessa företeelser - fastighetsskatt,vinsldelningsskall, olikformig kompensation osv. - bara att se som redskap föratt nå målet, en helt socialiserad bostadsmarknad; eller också menar manfaktiskt att målet är neutralitet. I så fall är denna och de övrigapropositioner som jag har berört bara skrämmande belägg för att regeringen ochsocialdemokraterna inte vet vad de håller på med, inte kan se konsekvensernaoch inte vet var man landar. Är det så som jag hoppas, alt socialdemokraterna verkligenvill sluta upp kring rättvisa och likabehandling på detta område, skulle jagmed tillfredsställelse hälsa om också socialdemokraterna biträdde vårt förslagom ålerförvisning till utskottet för den ytterligare beredning som verkligenbehövs. 12STIG JOSEFSON (c) replik: Det kan ju låta vackert när att vi solidariskt skall hjälpas åt alt finansiera bostadspolitiken, menman måste fråga sig om del är elt rättvist system som här kommer fram. Om vi ser tillbaka på vad som har hänt ,finner vi att det skedde en räntehöjning, framför alll beroende på en hög räntai utlandet, som drabbade oss under slutet av 1970-lalet. Den drabbade i allrahögsta grad den grupp som hade finansierat sina bostadskostnader ulan statligasubventioner. Vi vet att de statliga lånen för denna del av bostadsmarknadenvar bundna lill en fast och låg ränta. Diskontot höjdes, och de som inte hadede statliga lånen och därmed subventioner drabbades av betydande kostnadsökningar. Jag anser alt man förbiser detta när man nu lägger på nyabördor på den grupp som har drabbats hårt av kostnadshöjningar.Del är därför vi säger att det är en orättvisa när man behandlarfastighetsägarna som man gör i denna proposition. Jag måste faktiskt säga att jag blev oroad när LarsHedfors sade att delta förslag endast är en utökning och en utvidgning avhyreshusavgiften och att det därför kan räcka med den kontakt som regeringenhar tagit när del gäller att få in synpunkter på förslaget. Jag hoppas att detinte är en ny giv från socialdemokraternas sida, alt spola del utredningssystemsom vi har haft, med parlamentariskt sammansatta utredningar och delremissförfarande som därefter har följt beträffande ulredningsbetänkandet. Delhar ansetts vara ytterst värdefullt all på detta sätt kunnapenetrera frågorna noggrant innan del har lagts fram förslag. Det skulle varaolyckligt att gå ifrån denna princip. Jag vill ställa frågan: Är detsocialdemokraternas avsikt att släppa den gamla linjen när det gäller altförbereda ärenden? erkänner att förslaget i viss mån ärkrångligt. Jag måste säga att regeringens handlingslinje är egendomlig. Enannan proposition kommer nämligen att behandlas , därman för vissa grupper höjerskallen därför att man vill ha del enkelt. Här har man inte Nr 48 tillämpat denna princip utan i stället skapat ell myckel invecklat och . krångligtsyslem, där rättvisa ingalunda har uppnåtts. 13 () replik: Bostadssubventionerna är för höga, säger . Jag r ,", , .. " " fastighetsskatt, skulletill detta vilja lägga att skatterna också är för höga. Därför är del en sällsyntdålig kombination som regeringen här har valt, att höja både subventionerna ochskatterna. Jag vill litet grand angripa den här skrytvalsen om attfinansieringen tidigare gick över statsbudgeten, som det sades, och attborgerliga regeringar började låna. Den enkla förklaringen till attbostadssubventionerna har ökat så otroligt som de har gjort är att vi har fåtten kraftig ökning av räntorna. då man började medbostadssubventionerna kunde man från statens sida låna upp pengar lill i stortsett den ränta som man sedan lill fastighetsägarna lånade ul dem till. Underden borgerliga regeringstiden hade vi skillnader på upp lill i dessaräntesatser. Staten fick alltså skjuta till mellanskillnaden, när man beviljadeavdrag i deklarationerna för räntorna. På samma sätt var del medräntesubventionerna. Då ökade statens andel av kostnaderna för boendet oerhörtmycket. Del goda är all den åter kommer att minska om räntorna återigenminskar, vilket inte verkar så där alldeles nära föreslående. Alla skall vara med och betala på ett solidariskt sätt,sade . Jag tycker att han kan föra den diskussionen medvpk-representanten, som säger att låginkomsttagare, pensionärer ochbarnfamiljer drabbas. Ni båda kan enas om huruvida detta är solidariskt elleréj. Del här är inte någon rätlvisereform. Bosladsministern harmed en missvisande statistik försökt göra gällande alt egnahemsägare - särskilt de som bor i äldre hus eller i hus som har finansierats ulan statliga räntesubven tioner - skulle ha en särskilt stor skallebetalningsförmåga. De skulle ha sluppit lindrigt undan i fråga om bostadskostnadernas stegring . Den här statistiken är helt missvisande, eftersom bosladsministern inte låtsas om att det finns avgörande skillnader mellan räntebidrag och skattelättnader på grund av ränteavdrag. När låneräntan stiger på grund av en räntejuslering, då stiger visserligen i kronor räknat också ränteavdraget och skattelättnaden, men bostadskostnaderna ökar. I ränlebidragssystemel stiger subventionen så myckel att boendekostnaden förblir opåverkad. 14 () replik: Det är rikfigt som säger, atten av orsakerna lill att man tvingades börja låna var just att räntan steg såsnabbt. Del är ett av de bestående bidragen lill den svenska ekonomin som deborgerliga regeringarna har lämnat. Räntan har i stort sett fördubblats. Sedan till uppfattning att ärendet skullevara illa berett. Jag vill gärna säga all del här inte är fråga om något annat än en utvidgning av hyreshusavgiften, vilket jag också sade i milt inledningsanförande. fastighetsskatt,m. också någonting som deborgerliga reservanterna håller med om. Det står klart och uttryckligt ireservationen att det är fråga om en utvidgning av hyreshusavgiften. Då menarjag att det räcker med att man remitterar ärendet till datainspektionen, tillriksskatteverket och till , som är de närmast berördainstitutionerna i det här sammanhanget. Regeringen har också rättat sig efterde anmärkningar som kommit från det hållet. Jagskulle sedan gärna vilja erinra om hur det var när hans partisatt i regeringsställning, närmare bestämt . Då lade nämligen dens. k. mittenregeringen fram en proposition med förslag om en hyreshusavgift avden nu aktuella modellen. Förslaget om denna hyreshusavgift, Sfig Josefson,hade inte ens föregåtts av en lagrådsremiss. Det hade över huvud tagel interemitterats. Detfinns ett gammalt ordspråk som säger att man inte bör kasta sten när man sitteri glashus. Det tycker jag att skall beakta. framförde invändningar mot att systemet med faslighetsskatten skullevara rättvist. Men det är faktiskt de statsbelånade fastigheterna som hardrabbats hårdast av de s. k. extra upptrappningarna av den garanterade räntan.Det var också någonting som kom helt utanför planerna för dem som var berördaav det. På den här punkten hänvisar till Tekniska högskolansutredning, som i och för sig är ambitiöst gjord och säkert värd de pengar denkostade, men enligt min mening kan man inte ta denna utredning till intäkt förnågonting i det här sammanhanget. Det finns nämligen så otroligt mångaförbehåll i den. Jag vill gärna läsa in till kammarens protokoll vad som står iden. Tillatt börja med anför man att utredningen baserar sig på statistiskacentralbyråns statisfik, och därefter slår det: "En viktig restriktion ärdärvid att hyreshus som är mindre än 500 m eller 10 Igh utesluts ur SCB:sstatistik." Detbetyder alltså att en stor del av fastighetsbeståndet inte är med som underlagi utredningen, och man kan därför inte dra några slutsatser av den. 15 Förste vice talmanINGEGERD () replik: Då får jag rekommendera att också läsa bostadskommitténsbetänkande. Det visar alldeles uppenbart att del förhåller sig som jag harsagt, nämligen att exempelvis småhus redan nu drabbas väsentligt mycket hårdareän vad l.ex. allmännyttans flerbostadshus gör. Det står vidare helt klart altfrifinansierade fasfigheter drabbas av räntor på , vilket är betydligtmycket högre än räntorna på allmännyttans fastigheter. Jagskall anföra några exempel och fråga om tycker att destämmer överens med kravet på rättvisa. Låtoss ta ett köpcentrum utanför en större svensk tätort! Det är ett par årgammalt. Det är uthyrt fill två tredjedelar. Man får in . per m i hyra pålångtidskontrakt, och man skulle behöva få in . Trots att det således gårmed stor förlust, skall detta köpcentrum betala två tredjedels miljoner kronori fastighetsskatt. Ettannat exempel: ett frifinansieral småhus. Ägaren är nära konkursens brant pågrund av de mycket höga räntekostnaderna. Han skall nu ställa upp och isolidaritetens namn dessutom betala fastighetsskatt. Vadtror alt de jag nu nämnt har alt säga till talet om solidaritet? LarsHedfors sade också att kompensafionen var mycket rättvis och bra. Låt mig geett enda exempel! Kompensafionensker på tre sätt: det är en kompensation för allmännyttan, en för övrigajuridiska personer och en för fysiska personer. Övriga juridiska personer fåren väsentligt lägre kompensation därför att det antas att de befrias frångarantiskatten. Men till denna grupp hör uppenbarligen också handelsbolag, ochhandelsbolag kan till ägas av en eller flera fysiska personer.För dem kan konsekvensen bli, förutom att de skall betala fastighetsskatt, attgarantiskatten för deras del faktiskt blir effektiv. Trots delta får de inteens den kompensafion som övriga fysiska personer får. Hur stämmer det överensmed talet om rättvisa? Tillsist vill jag säga, herr talman, att det är fråga om en helt ny typ av skatt,som drabbar själva skatlekällan. Den skall erläggas vare sig man kan bära deneller ej, alltså även om verksamheten går med förlust. Hur stämmer det överensmed grundlagens krav på alt konfiskation utan ersättning inte får förekomma?Det kan ju fakfiskt leda fill detta. fastighetsskatt, m. m. Anf.16 () replik; säger att de borgerliga partierna bar skulden tillräntehöjningen . Vi har mycket ofta fått höra sådanabeskyllningar även då det gällt andra områden. När det gäller räntehöjningenskulle jag vilja rekommendera att fråga finansministern och riksbankschefenvad som är orsaken till all räntan ändras. Man kan också ställa frågan: Om delär så alt socialdemokraterna vill ha en låg ränta, varför har vi då ettdiskonto på ? LarsHedfors vidhåller att det räcker med att tillfråga vissa beträffandehyreshusavgiften. Är avsikten den all socialdemokraterna skall frångå detulredningsförfarande som riksdag ändå har varit enig om? När det gäller den proposition om hyreshusavgifisom lades fram var det på det sättet att jag själv och även varmotståndare lill denna, och den proposifionen ledde inte till något resultat.Gör samma sak , ! Gå emot fastighetsskatten! Då handlar LarsHedfors på samma sätt som jag gjorde när förslaget om hyreshusavgift var uppe tillbehandling . 17 () replik; Först kort beträffande . Fastighetsskatten har karaktärav förmögenhetsskatt. har varit befriad frånförmögenhetsskatt. Det är mest denna princip som jag tycker att man bör slåvakt om i detta fall, och jag känner oro om man börjar tafsa på denna. LarsHedfors säger att fastighetsskatten enkelt låter sig förena med kraven påförenklad deklaration. Detta vill jag med bestämdhet invända emot. fastighetsskatt,m. är baraalt konstatera att lusentals skattskyldiga kommer att få felaktigt förtrycktablanketter med anledning av denna skall. Det är bara alt konstatera alltusentals skattskyldiga i samband med köp och försäljning av fastigheterkommer, om de inte själva gör något åt del, alt få betala denna skatt i ställetför dem som egentligen borde ha fått betala den vid försäljningen. Och del ärbara att konstatera alt fasligheter med blandad användning kommer alt kräva sinsärskilda, förmodligen behandling osv. Jag skulle kunna fortsättadenna uppräkning. Så enkelt är det inte som påstår. Låt mig sluta min replik med att säga att harslagit elt rekord. Han har kommit med det mest förenklade resonemang som jagnågonsin hört sedan jag kom lill denna kammare, nämligen hans resonemang omvarför räntan falller eller stiger. Jag hinner inte alt under denna replikförklara för varför räntan stiger eller faller, men jag kanförsäkra honom att om det under de borgerliga regeringsåren hade funnitstillstymmelse lill möjlighet att sänka räntan del allra minsta så hade mangjort del. 18LARS () replik: Faktum kvarstår, : Manlyckades inte att sänka räntan - tvärtom fördubblades räntan under den lid somvi hade borgerliga regeringar. För att fortsätta med alt la upp så påstår han att tusentals deklarationsblanketter kommer att gåul med felaktigt förtryck. Jag tror inte alt det blir fallet, men del ärmöjligt alt någon eller några blanketter kan ha felaktigt förtryck, beroende påfaslighetsförsäljning-ar och liknande. Då är del ganska enkelt alt tillsammansmed deklarationsblanketten skicka ut en liten informalionslapp: Titta eftersärskilt noga, för det kan inträffa att det finns en felaktig uppgift! Svårareän så är del faktiskt inte, . Till : Det är elt något egendomligt påslåendealt var motståndare till hyreshusavgiflen . Faktumkvarstår nämligen alt det var den borgerliga tvåparliregeringen som lade framen proposition om hyreshusavgift . Det betyder alltså att StigJosefson var motståndare lill sin egen regering och sin egen regerings förslag. Slutligen till : Beträffanderätlviseaspekten och påståendet alt de statsbelånade fastigheterna inte skulleha drabbats hårdare än privalbelånade fastigheter vill jag säga följande. Delvar faktiskt de statsbelånade fastigheterna som drabbades extra hårt avupplrappningen av den garanterade räntan. Det var någonting som kom heltoplanerat för dem som drabbades. Det är alltså delta som vi vill göra någontingåt. Vi kan hålla på och diskutera del här med rättvisa hurlänge som helst. Vi har helt enkelt olika rättvisebegrepp. Det är bara attkonstalera detta. För de borgerliga politikerna är det rättvisa alt vissaboendekategorier helt skall kunna dra sig undan ansvaret för höjningen avbostadssubventionerna. För oss socialdemokrater är det rättvisa all alla år medoch solidariskt bär kostnaderna för de ökade subventionerna och även för att vii någon mån skallkunna hålla bostadsbyggandet uppe. Talmannen anmälde att anhållit alt lill protokollet få antecknat att de inte ägderäll lill ytterligare repliker. 19 (): Dagens skatte- och bostadspolitiska debatihandlar dels om förslaget om införandel av en statlig fastighetsskatt, dels omförslag beträffande borttagande av de effekter som elt sådant beslut ger förvissa grupper. Inledningsvis frestas jag citera vad i . Han karakteriserar på följande sätt delförslag som nu står i begrepp all fatta beslut om: "Först höjer regeringen den subventionerade räntan.För att korrigera effekterna av detta inför man så en hyreshusavgift(fastighetsskatt). Sedan kompenserar man fastighetsägarna för denna skatt genomatt sänka räntan. Och därpå kompenserar man statsbudgeten för dennaräntesänkning genom alt 1986 höja räntan igen." Från sida yrkar vi avslag på förslaget omfastighetsskatten och självfallet även på de förslag lill kompensation somframläggs i en särskild proposition. motiv för att yrka avslag påförslaget om fastighetsskatten är bl. a. följande. - Först ochfrämst tycker vi all det samlade skatteuttaget redan är för högt. Ytterligareförslag till höjningar måste alltså avvisas. Förslagen i propositionen byggerinte på någon sedvanlig utredning, och del har inte heller förekommit någotordentligt remissförfarande. Förslaget i fråga är komplicerat ochsvårförståeligt för den enskilde medborgaren. Fastighetsskallen ger orimligakonsekvenser. De av regeringen i proposition 1984/85:85 föreslagnakompensatoriska åtgärderna kommer-om förslagen förverkligas- med nödvändighetall te sig slötande. De kommer även all upplevas såsom orättvisa. - Fastighetsskattenhar främst fiskala motiv. Boendekostnaderna är redan nu så höga att många ägareav egnahem befinner sig i en mycket brydsam ekonomisk situation. Resultatet avbostadskommitléns överväganden och beredningen i del avseendet borde haavvaktats. En av de viktigaste uppgifterna för kommittén är ju att göraöverväganden beträffande utformningen av ell nytt bosladsfinansieringssystem.Bostadskommillén har i sitt delbetänkande nr 35 refererat undersökningar somentydigt visar att nyinköpta privata fastigheter under en följd av år ger ennegativ, eller mycket låg, direktavkastning på eget kapital. Till att börja med är det intressant att få vela vilkamotiv regeringen har för skatten i fråga. Motiven har ju varierat. Först gällderesonemangen en omfördelning av kostnaderna inom bostadssektorn. Om del varmotivet, borde förslaget absolut inte ha lagts fram. Som jag nämnde är enav de viktigaste uppgifterna för bostadskommillén alt utreda hur en minskningav den statliga kostnaden för bostadssubventionerna skall kunna förverkligas. fastighetsskatt,m. fastighetsskatt,m. Subventionernatill boendel kan ju inte avskaffas, speciellt inte i elt läge med hög ränta.Men de generella subventionerna bör kunna minskas, bl. a. genom att låntagarnafår skjuta på betalningen av en del av räntan för att göra en inbetalning i ettsenare skede. Från sida har vi under elt antal år föreslagitatt man gör en utredning beträffande den metod som gäller s. k. ränlelån. Ombostadskommillén skall arbeta vidare med delta - arbetet är således redan igång - är den föreslagna fastighetsskatten helt klart ett hinder när del gällermetoden med räntelån. Jag kan inte tolka del på annat sätt än altsocialdemokraterna har bestämt sig för hur den framtida bostadspolitiken idetta avseende skall vara utformad. Man vill fortsätta med stora generellabostadssubventioner. Men eftersom man ser att del leder till en för starkbelastning på statsbudgeten säger man att man då får försöka lägga på nyaskatter för alt la in pengar till staten. Om det skulle vara på det sättet att fastighetsskatten iförsta hand skall ses som en fiskal metod att få in pengar till staten för altminska statens budgetunderskott, måste jag säga alt det då finns betydligtenklare metoder att tillgripa än detta krångliga förslag med åtföljandekompensationsåtgärder. Vi har ju en rad bestämmelser som reglerarbeskattningen av bosläder -vi har förmånsvärde, extra avdrag, garanteraderäntor, osv.