prot · G80986 · 1984-12-31 00:00:00 — Men att vitillämpar denna lagstiftning har också ett internationellt symbolvärde, och detär ett av skälen till att vi vill behålla och dessutom skärpa den. Detlagförslag som utrikesutskottet nu tillstyrker innebär en betydande skärpningav Sydafrikalagen. Närdet gäller framtiden för de svarta i är vi optimistiska - och detmåste vi vara. Av det skälet är vi inte beredda att helt dra undan svenskaföretags möjhgheter att försöka överleva i tills den dagen kommer dåapartheidpolitiken försvinner. Det är skälet till att den här möjligheten tillfotfäste finns. Företagen kan i begränsad utsträckning ersätta vad som ärförslitet. De får inte utvidga sin verksamhet, men vi accepterar att de kanfortsätta i den begränsade utsträckning de gör. Jagtror också att det är mycket viktigt, herr talman, att man försöker undvika attgöra den här lagens tillämpning alltför administrativt krånglig. Det är skälettill att det accepteras att ett belopp på . kan få användasutan särskilda tillstånd, under förutsättning att det gäller en ersättning avvad som blivit förslitet. Det är en liten summa pengar. Det kan bli fråga omlitet möbler eller liknande. Att underställa alla dessa småären-den enadministrativ behandling skulle vara att krångla till det hela, och det skullekosta en massa pengar för kontroll. Denskärpta lagstiftningen innebär, som sagts, förbud mot att låna utpengar eller att skriva på borgensförbindelser åt den sydafrikanska stateneller de sydafrikanska myndigheterna samt förbud mot finansiell leasing.Problem kan uppstå när sådan här verksamhet utförs av dotterföretag i andraländer. Därför riktas lagen också mot de svenska företagens dotterföretag.Detta kan naturligtvis leda till vissa komplikationer i relationerna till andrastater. Det är denna diskussion som tas upp i det OECD-uttalande som Margarethaaf har hänvisat till. Dethar från olika motionärers sida önskats vissa ytterligare restriktioner, t. ex.en bestämmelse om för hur dispenser kan ges. Jag tror att det ärganska klokt att vi inte heller här krånglar till det för mycket utan att vilåter hela den här frågan bli föremål för en översyn under de närmaste åren.Utskottet ställer sig bakom tanken att frågan senast den sista december 1990skall ha gåtts igenom, och att vi skall kunna få en revision av Sydafrikalagen.Det finns nu en rad frågor där vi inte är beredda att binda utredningen, utanvi vill låta den vara så förutsättningslös som möjligt. Detta är inte heller,som vi i utskottet ser det, något som gör att företagens möjligheter attutvidga sin verksamhet i på något sätt påverkas. Det får inte skenågon utvidgning avverksamheten, det får endast ske en viss ersättning av försliten materiel. Detger möjlighet för företagen att överleva, om de så önskar, tills den dagenkommer då apartheidpolitiken har avskaffats och då folk är frittigen. Namibiafråganskall jag bara nämna med ett par ord. Handeln med är utomordentligtliten. Den varierar något . Den direkta handeln gick när detgäller svensk import ett av de år vi har granskat . Detmotsvarar några pälsar. Utskottet har menat att det är för små belopp det handlarom för att man på grund av detta skall införa en ny princip i vår utrikeshandeloch totalförbjuda handeln med . Handeln har en för liten omfattning föratt man skall göra detta. Denstora handeln med har vi ingen överblick över. Det gäller varor -diamanter och annat - som går genom och som kommer ut på marknaden iAmsterdam och på andra ställen. Vi har ingen aning omvarifrån de sakerna kommer - det har vi ingen kontroll över. När den storaboven, , klarar sig är det kanske inte rimligt att sätta åt offret,, för den lilla handel som det trots allt rör sig om. Av det skälet harvi avvisat ett förslag om sanktioner i detta avseende. Jag vill sluta där jag började genom att säga att det är mycket viktigtför oss alla att vi slår vakt om de strävanden som finns i vårt land, ute i debreda folklagren, att fördöma apartheidpolitiken. Vi bör informera om vad somhänder i . Vi skall också ge pengar till information utomlands, viavåra folkrörelser, om Sydafrikasituationen. Målet skall vara ett fritt södraAfrika, förbättrade levnadsförhållanden för alla folk i södra ,avskaffandet av apartheid och ett liv i mänsklig värdighet för alla människor isödra . Jag yrkar bifall tillutskottets förslag. Förbudmot investeringar iSyd-afrika och 10 () replik: Jag har inga möjligheter att vara vare sig optimist eller pessimistbeträffande utvecklingen i . Vad kan göra är att på de sättsom är möjliga och med de medel som vi kan utnyttja söka verka för en fredligutveckling. Det måste vara en gemensam förhoppning i denna kammare att detskall gå att verka för en sådan, att apartheidsystemet kan avskaffas och attdet blir en fredlig och demokratisk utveckling i . Vadvi vänder oss emot. , är Sydafrikalagens förbud mot investeringar.Det är faktiskt ett avsteg från etablerad svensk politik, från en mycket viktigprincip i svensk utrikespolitik som vi är eniga om i alla andra fall. Vii moderata samlingspartiet tycker att detta är en oerhört viktig folkrättsligprincip och att det är allvarligt att vi gör ett avsteg från den. Genom avstegetfrån vår grundläggande uppfattning kan det hävdas att vi indirekt, urfolkrättslig synpunkt, erkänner det rättfärdiga i sanktioner som stormakterutan stöd i inför som ett led i sin utrikes- ochhandelspolitk. Vi menar att ensidiga sanktionerstrider mot svensk utrikespolitik, som vi Förbud mot investeringar i och alla i grunden egentligen är eniga om. Det är därför somvi har sagt nej till denna lag. 11 (vpk) replik: Jag är naturligtvis, som jag har sagttidigare, mycket nöjd med att vi har Sydafrikalagen. Jag är också i vissastycken nöjd med de nya bestämmelser som har tillkommit. Jag vill beteckna demsom en breddning av lagen, vilket är bra. nämnde ingenting om 8 §, som är en nyhet ilagen och som det skulle vara intressant att få höra något ytterligare om. Jagtyckte att vi kom fram till en mycket bra kompromiss i näringsutskottet. Detenda som krävdes var ett litet tillägg i 8 §. Det skulle vara intressant att fåhöra vilka argument som har anförts av utrikesutskottets majoritet för att integå med på denna klara förbättring av lagen, som jag tror skulle ha uppfattatsmycket positivt på många håll. När det gäller tidsbegränsningen för dispenser till 1990har vi, som jag sade tidigare, inte drivit denna fråga vidare. Efter dediskussioner som vi förde i näringsutskottet släppte vi i utrikesutskottetkravet på en tidsbegränsning till 1990. Det gjorde vi naturligtvis medutskottets skrivningar som underlag. Detta ställer självfallet ökade krav påregeringen. Om det inte blir bättre, måste regeringen ta itu meddenna fråga. Regeringen kan då inte bara sätta sig ned och hänvisa till att detfinns en utredning som skall ta sig an problemet. Det vardetta som vi stödde oss på när vi släppte tidsbegränsningskravet, som också ärmycket viktigt i dessa sammanhang. Det talas här mycket om tredje land och om , som har slagits upp ganska stort i enhögertidning. Skulle vi vika oss för påtryckningar från det internationellakapitalet på det sätt som här framtonar, tycker vi från vårt partis sida attdet är ganska dåligt beställt med den svenska självständigheten. Det finnsgrund för att avvisa propåerna om att lagen skulle vara ett brott motOECD-reglerna. Det bör framhållas. De som egentligen stöder utvecklingen i , det ärde verkligt reaktionära kretsarna i , men de gör det emot en ganska storamerikansk opposition, som är mycket kritisk mot . Som jag nämndetidigare har stöd också från , som har ett omfattande utbytemed på alla plan, inte minst på det militärindustriella planet. Men iövrigt är det en ganska kraftig internationell opinion emot vad som händer iSydafrika. Slutligen några ord om handeln med . Det äralldeles riktigt som säger, att vår handel med uppgår tillmycket små summor. Men just därför skulle vi mycket väl ha kunnat göra enpolitisk markering. Man skulle inte ha behövt hänvisa vare sig tillGATT-bestämmel-ser eller till att det ekonomiskt skulle kunna sljada Sverigeshandel osv. Det hade inte kostat oss någonting att redovisa ett avståndstagandegenom en bojkott mot . Argumentet att handeln går över tyckerjag är ett argument för vår ståndpunkt, eftersom det visar att är beroende av att kunna fraktavarorna den vägen, vilket strider mot FN-beslutet om självständighet. Anf.12 () replik: Jag vill först kommentera den sista fråga som togupp. Vihar med stort intresse läst näringsutskottets yttrande och haft en långdiskussion om det, men i våra egna bedömningar har vi kommit fram till attnågot tillägg till 8 § inte behövs. De mål som åsyftas kan man nå utan att göranågon ändring av lagtexten. Det är hela skälet till att någon kompletterandelagtext inte har presenterats . vill jag gärna säga att det är klart att vår Sydafrikalagom förbud mot investeringar i innebär ett avsteg från etableradsvensk utrikespolitik. Men det är här fråga om ett undantag, och det görs föratt markera hur avskyvärd anser att apartheid är. Det går aldrig attmissförstå detta. Vi har nämligen i olika sammanhang deklarerat att avstegetgäller och att vi därmed icke gör något generellt avsteg frånprinciperna för vår handelspolitik. I och i andrainternationella fora har vi otaliga gånger deklarerat detta, och inget land ivärlden kan därför hysa någon som helst tveksamhet om vad menar pådenna punkt. Därförskulle det vara utomordentligt värdefullt om hela , även moderatasamlingspartiet, ville vara beredd att medverka till förbud mot investeringar iSydafrika, så att vi därmed fick större styrka bakom våra försök att få ävenandra länder att medverka till att skapa en vidgad internationell solidaritetmed de svarta människorna i . Förbudmot investeringar i och Anf.13 () replik: Jag lyssnar naturligtvis på StigAlemyrs deklaration och vet att det är den som den för fram.Det är rätt av regeringen att markera att vi inte vill lämna detinternationella regelsystemet, eftersom det är livsviktigt för somnation. Men frågan är hur andra nationer uppfattar detta. I utrikesutskottethar vi ju fått ta del av en promemoria som visar att andra nationer ickeuppfattar saken som så enkel som vi vill framställa den och att man bl. a. inomOECD har ställt frågor till , eftersom rnan anser att det gällerextraterritoriell lagstiftning. Vi vill alltså framställa den här frågan somenkel, men andra nationer uppfattar den inte som enkel. Det visar att dettaändå är ett brott mot det internationella regelsystemet, som är livsviktigt förSverige som en liten nation med en stor handel. 14 (vpk) replik: Jag betvivlar självfallet inte att man i utrikesutskottethar läst näringsutskottets yttrande. Enligtmin mening innebär 8 § något nytt. Den innebär faktiskt den störstaförändringen i den ny lagen jämfört med den gamla. Den öppnar för, som Förbudmot investeringar i och uttryckte det,en mindre byråkratisk handläggning, och vi ser den generella dispensgivningensom ett sätt att ganska smidigt komma ifrån den typ av rabalder som förekommitunder tidigare perioder, då man har fått ge dispens till SKF, m. fl. Nuslipper man ifrån detta, allting går smidigt och de här investeringarna kanfortsätta. Dethar riktats en mycket stark kritik mot detta. Den lilla återstod av kritik somfinns har uttryckts i vår reservation nr 2 om att tidsbegränsa åtagandet enligt8 § genom en liten komplettering. Vi tycker att det hade varit bra med en sådankomplettering. Det går naturligtvis att hävda, som utskottet har gjort i sinskrivning, att en skärpning skulle kunna få den ena eller andra negativakonsekvensen, men det hade inte skadat om tidsgränser hade angivits. Jag vill slutligen yrka bifall till de reservationer som avgivits frånvpk:s sida och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Anf.15 () replik: Det är klart att en tidsbegränsning kunde ha skrivits in i 8 §, meneftersom regeringen ändå kan företa en sådan begränsning i sitt beslut var detinte nödvändigt. Det är inga stora skillnader i uppfattning mellannäringsutskottet och utrikesutskottet. bedömde det icke varanödvändigt att föra in en tidsbegränsning i lagtexten - näringsutskottet tyckteatt man kunde göra det. I stort sett är det ingen som helst skillnad mellan debåda utskottens synpunkter beträffande vad som kommer att hända. Det papper vi fått från behandlar tekniska saker. Det visar attdet är svåra problem. Jag vill inte påstå att detta med dotterföretag sominvesterar i är en enkel fråga. Det kan komma i kollision med bådesvensk lagstiftning och exempelvis brittisk lagstiftning. Den diskussionen harkommit från . Det är ett svårt problem, som vi får lösa på någotsätt. Av dessa tekniska skäl får man inte hindras attgöra den större insatsen mot apartheid i . Det är litet olyckligt omMargaretha just hänvisar till att det är tekniskt besvärligt och attvi därför inte vill göra någonting. Det är vår vilja att göra en insats och attgöra det allra bästa av denna insats för de svarta människorna som är detavgörande. Jag upprepar att jag beklagar att det inte kan vara total enighet omdetta i den svenska . har inte visat på någon reform som pekar i riktning moten ändring av apartheidpolitikens grundvalar. Hemlandspolitiken ochtvångsförflyttningarna fortsätter. Den nya konstitutionen, som har berörts idebatten här, ställer den svarta befolkningsmajoriteten utanför detparlamentariska systemet. Rasåtskillnadssystemet fördjupas och permanentas.Genom att systemet är fastställt i lag är situationen i unik. Isjälva verket försämras situationen och förvärras läget i viktiga avseenden för de svarta.Rasdiskrimineringen i apartheidsystemet har funnits länge, men genom den s. k.hemlandspolitiken har åtta miljoner människor förlorat det allrasista av sina rättigheter genom att de t. o. m. förlorat rätten som medborgarei sitt eget land. Åtta miljoner människor har alltså successivt efter 1970förlorat sitt medborgarskap i sitt eget land. Sydafrikafortsätter sin aggressiva politik gentemot grannstaterna. Överenskommelsernamed och har ännu inte lett till några positiva resultat,opererar fortfarande i Mogambique och sydafrikanska trupper ärkvar i södra . olagliga ockupation av fortsätter.Utvecklingen har tyvärr inte fört Namibiafrågan närmaresin lösning. Ihöstas ökade våldet och oron i . Omfattande demonstrationer har ägtrum, bl. a. mot parlamentsvalen, mot undervisningssystemet, mot hyreshöjningar.Bitterheten och otåligheten bland de svarta ökar. Utvecklingen har fortsattatt skärpas. Sedan den tid då vi lade fram propositionen och försöktebeskriva läget i har läget ytterligare tillspetsats. Det har ju ocksåberörts i debatten här. Inovember organiserades en omfattande arbetsbojkott, en s. k. stay-away-aktion.Boj kotten, som stöddes av de ledande svarta fackföreningarna, fick enimponerande stor anslutning. , tror jag, engagerade sigfackföreningarna i en politisk demonstration i samarbete med politiska ledareoch studentledare. Regimensvarade med osedvanlig brutalitet. Polis och militär gick in i de svartasbostadsområden för att slå ner motståndet. Drygt 80 människor dog ochhundratals sårades. Otaliga arresteringar och fängslanden av oppositionsledareoch fackföreningsledare ägde rum. Degrupper och organisationer inne i som arbetar för en förändring stårnu mer enade och beslutsamma än . Den politiska medvetenheten ochsamarbetet mellan framför allt fackföreningarna och olika-oppositionsgrupperhar skärpt tonen i motståndet. Den sydafrikanska regimen känner siguppenbarligen hotad och trängd. Regimens repressiva åtgärder mot oppositionenfortsätter ju. Många har här nämnt att så sent som i går arresterades"åter ett antal ledande apartheidsmotståndare, anklagade för högförräderi,bl. a. , en av ordförandena i UDF, och prästen ,som gästade och träffade en del av oss som ärnärvarande i den här kammaren. Polisen genomförde razzior och husundersökningarhos flera av de största organisationerna. I samband med tvångsförflyttningarnafrån i rapporteras om våldsamma sammandrabbningar mellanpoliser och befolkningen med flera dödsskjutningar som följd. Detär därför i detta läge extra angeläget att omvärldens stöd och bidrag tillkampen mot apartheid ökar och att det internationella trycket riiot densydafrikanska regimen skärps. budgetproposition föreslås ökat bistånd till södraAfrika och till befrielserörelserna och ökat bilateralt bistånd tillfrontstaterna. Det rör sig totalt om ökningar med ungefär 95 milj. kr. Förbudmot investeringar i och Förbud mot investeringar i och betyderatt totalt av vårt bistånd går till södra -eller40% av hela vårt bilaterala bistånd. Förslagen i den Sydafrikaproposition som diskuterasskärper vår Sydafrikapolitik i flera avseenden. Det gäller bl. a.investeringsförbudet, som kompletterats med förbud mot finansiell leasing. Låntill sydafrikanska staten och dess myndigheter förbjuds. Svenska företag blirskyldiga att lämna uppgift om överlåtelser och upplåtelser av patent ochtillverkningsrättigheter - licenser. Regeringen föreslås få bemyndigande attinföra förbud mot sådan tekniköverföring. Jag vill i detta sammanhang med tanke på OswaldSöderqvists inlägg påpeka att frågan om kärnteknologi och kärntekniskutrustning redan är reglerad i lagen om kärnteknisk verksamhet, som antogs år1984. På den punkten kan alltså vara alldeles lugn; någon sådanöverföring kan inte förekomma ens med den lagstiftning vi har . Det blir också en formell tillsynsmyndighet för lagen. Dethar påpekats under den tidigare debatten att det i detta avseende har funnitsen brist. får rollen att vara tillsynsmyndighet. Andraförslag, som inte direkt berör investeringsförbudet, är följande: Det gällande förbudet mot export till avkrigsmateriel utvidgas. FN:s vapenembargo har ju en vidare syftning än denvanliga krigsmate-riellagstiftningen, och här sker alltså en utvidgning. Den tar med övriga nordiska regeringarupp frågan om nedläggning av SAS flygförbindelse med . Regeringen avser också att gå ut med en ny rekommendationtill myndigheter och institutioner med riktlinjer för att undvika kontakter medSydafrika när det gäller kultur, vetenskap och idrott. Myndigheter och institutioner rekommenderas även att avståfrån upp-handUng från . Politiska partier, fackföreningar och folkrörelser fårenligt vårt förslag 1 milj. kr. för att utomlands sprida information om densvenska Sydafrikapolitiken - utöver de bidrag som har getts.Folkrörelsernas engagemang är ju mycket viktigt, både här hemma och i deninternationella opinionsbildningen. Jag skulle också vilja beröra FN:s Namibiadekret, som hartagits upp i några motioner. Enligt dekretet förbjuds all prospektering,utvinning, försäljning, utförsel m. m. av naturtillgångar utan Nambiarådetssamtycke. har stött resolutioner i generalförsamlingen som åberopatdekretet och understrukit betydelsen av att det respekteras. Den svenskaregeringen har också fäst de privata näringslivsorganisationernas uppmärksamhetpå dekretet. Det finns heller inte något svenskägt företag i sombedriver verksamhet av den art som anges i dekretet. Till följd av detinvesteringsförbud som vi har i är det också högst osannolikt attnågon sådan rörelse skulle kunna tillkomma. Genom vårt investeringsförbud gårvi på den punkten i själva verket längre än säkerhetsrådets rekommendationernär det gäller . Sverigeuppfyller sålunda i huvudsak redan kraven i Namibiadekretet, dels inom investeringsförbudet,dels genom statsmakternas rekommendationer till statliga och privata företag. Ettförbud mot import från , som föreslås i ett par motioner, skulle enligtmin mening vara ett slag i luften. Nog skulle det se egendomligt ut om vi, närvi inte har möjlighet.till en isolerad handelsbojkott av förtryckaren,ockupationsmakten , i stället skulle bojkotta offret, . Jagtror att en sådan åtgärd av en internationell opinion skulle uppfattas så, attSverige gjorde kosmetiska protester, som inte betyder någon uppoffring för 'oss själva - till skillnad mot investeringsförbudet, som verkligen är inriktatmot svenska ekonomiska intressen i . Den handel det gäller har dessutom,som framhållits av , en så utomordentligt liten omfattning att detförbud som avses verkligen skulle uppfattas som ett slags kosmetika, och det ärvi inte intresserade av i vårt bidrag till den internationellaopinionsbildningen. Ettförbud skulle dessutom med lätthet kunna kringgås genom att handeln leds överSydafrika. Någon kontroll härav vore inte möjlig. Vi har den principen att våralagar skall vara möjliga att kontrollera. Det är också en viktig princip förtrovärdigheten i vår politik. Jagvill vidare påminna om att innebörden av Namibiadekretet, som vi här har talatom, ingalunda är något renodlat importförbud. I stället kommer regeringen, somvi har sagt i propositionen, att ånyo fästa de privatanäringslivsorganisationernas och de statliga företagens uppmärksamhet påNamibiadekretet som sådant. Ettviktigt mål för vår Sydafrikapolitik är ju att få andra länder att följa vårtexempel, även om det inte skulle ske just genom den form av lagstiftning som vihar, utan kanske i stället genom att andra länder praktiskt bidrar till eninternationell isoleringsaktion mot . Det är många som har sagt, ochdet har också framhåUits från , att ingen har följt efter ochatt det inte har blivit någon sådan här effekt, men det finns nu viktigasignaler i en annan riktning: IUSA har Sydafrikadebatten intensifierats kraftigt, och kraven på åtgärder motSydafrika ökar i styrka och vinner anslutning från allt större grupper. Redanhar t. ex. flera delstater och ett tjugotal stora städer fattat egna beslut omatt från sina pensionsfonder avveckla aktieinnehav i amerikanska företag somhar intressen i . Ytterligare 20 delstater överväger en sådanlagstiftning. Hur stora belopp som avvecklats är svårt att säga,men enligt uppgifter i amerikansk press uppskattar man beloppet till ett . Äveni den amerikanska kongressen diskuteras aktioner för isolering av Sydafrika.Representanthuset har gått längst, men som bekant krävs både senatens ochrepresentanthusets samtycke. En s. k. sammanjämkningskommitté gemensam försenaten och representanthuset har kommit fram dels till att föreslå förbud motlån till den Sydafrikanska regeringen, dels till att uppdra åt State Departmentatt rapportera om utvecklingen i de amerikanska dotterbolagen i Sydafrika.Ytterligare, längre gående, förslag har framställts under behandlingen av dessafrågor i kongressen. Förbudmot investeringar i och Förbudmot investeringar i och INorge har det presenterats en rapport med förslag om åtgärder motSydafrika, och den norska regeringen förväntas fatta beslut omutvidgade och skärpta åtgärder mot . I har parlamentet gjortvissa principrekommendationer, även om ännu ingen lagstiftning har antagits påområdet. Detär sålunda inte betydelselöst för den internationella debatten vad vi gör iSverige, bl. a. eftersom vårt land är det första söm har infört en lag avSydafrikalagens typ. Vår lag tjänar alltså redan nu som exempel i deninternationella debatten på parlamentsnivå. Därför är det också viktigt hur vihanterar vår lag. I det sammanhanget är det både viktigt och glädjande attenigheten är så stor i den svenska , där endast heltställer sig vid sidan om. I första hand gäller den diskussion som vi för hurden tekniska tillämpningen av lagen bäst skall utformas. Denna debatt ärsjälvfallet väsentlig för att vi skall få en lag som fungerar så bra sommöjligt. Om vår Sydafrikapolitiks och vår Sydafrikalags inriktning och om deskärpningar som föreslås råder det sålunda en stor och bred enighet här iriksdagen. Det ger också tyngd och respekt i andra länder åt vår politik. 17 (vpk) repHk: I vpk:s motion med anledning av denna proposition har vi uttryckt attregeringens analys och beskrivning i propositionen är mycket bra. Det är ettframsteg jämfört med vad som har sagts från olika regeringar. Jag villgärna framföra det en gång till. Vad vi har kritiserat är tillämpningen avlagen och att den skärpning av lagen som vi gärna skulle ha sett, mot bakgrundav den analys som regeringen själv har gjort, inte blev litet kraftigare. Jagvill något beröra teknikexporten.