prot · G80953 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tror inte attdet är för hårda ord att säga att detta också visar en uppenbar nonchalans motriksdagen från regeringens sida. Enligt vår mening bör nu göra ett uttalande, därdet klart sägs ut att regeringen skall presentera sina förslag såatt det blir möjligt att åstadkomma en samlad behandling av en frågas allaaspekter. Med dettaber jag att få yrka bifall till reservation 1. 59BENGT (): Vi kan väl vara överens om att försöka kortaav den här debatten. Jag blev klar över det då i stort sett intetog upp så många av sakfrågorna i sammanhanget. Så jag tror att vi är ganskaöverens. När det gäller kommunernas frihet att ta ut avgifter harvi inte velat vara med på sådana tankegångar, eftersom det skulle innebära enganska stor skillnad mellan de olika kommunerna. Man behöver ha vissariktlinjer och regler för hur avgifterna skall tas ut. Vi är tydligen ocksåöverens, reservanterna och utskottsmajoriteten, om att det behövs enlagstiftning på detta område. Frågan om det otillständiga, eller vad det nu var BirgerHagård sade, i att man inte hade lagförslaget fill behandling som manantog principerna för utbildningsfrågorna kan väl diskuteras hur länge somhelst. Jag tror att vi i utskottet har starka sakliga skäl för vårt agerande.Om jag inte uppfattade fel så sade han att det rörde sig om etthalvår. tog faktiskt ett beslut i principfrågan . Dettror jag att också sade. Det kanske inte är så särskilt bra, men hellerinte så väldigt svårt, att ta ställning till frågan så snabbt efteråt. Detfanns en viss grund för att anta lagförslaget senare, för om det hade inträffatnågonting vid riksdagsbehandlingen hade ju utskottet haft möjlighetatt justera det lagförslag som vi har att ta ställning fill. Meddessa ord, herr talman, yrkar jag avslag på de två reservationerna och bifalltill utskottets hemställan i sin helhet. Anf.60 (): Det är just detta som är poängen: antog inte propositionenförrän men hade alltså fått propositionenvad gäller själva lagförslaget. Detta tyder på att man mycket väl hade kunnatbehandla det i ett och samma sammanhang. för luftfartsverket, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (principer för propositioners innehåll och avlämnande) Utskottetshemställan bifölls med 207 röster mot 76 för reservation 1 av Per m. fl.1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (möjlighet fill avgiftsfinansiering av kurs) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av Per m.fl. - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 9§ Ny organisation för luftfartsverket, m. m. betänkande 1984/85:7 om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /85 (prop. 1984/85:25 delvis). 61 (): Inledningsvis vill jag yrka bifall till den moderata reservationen itrafikutskottets betänkande 7 och i övrigt till hemställan i betänkandet.Samtidigt vill jag deklarera att jag inte kommer att begära rösträkning. Det finns en lång rad utredningar av olika slag som har visat på detolämpliga i att ett verk har både myndighetsutövning och affärsdrivande verksamhet.Från press och allmänhet har också riktats hård kritik mot sammanblandningen avmyndighetsutövning och affärsverksamhet. Det har angetts en rad exempel på hurolika verk kan utnyttja sin monopolställning. Detta har främst gällt televerketoch posten. Konkurrensensätts ur spel genom att verket utnyttjar sin monopolställning. Det kan mankanske inte påstå att just luftfartsverket gör, men principen att skiljamyndighetsutövning från affärsverksamhet är mycket viktig och bör gälla. Ny organisation för luftfartsverket, m. m. Det är olyckligt att samma instanssom i egenskap av rörelseidkare fillverkar och säljer en produkt också provaroch godkänner konkurrenternas produkter. Förutom att det är väsentligt attåtgärda denna sammanblandning finns det effektivitetsvinster att göra genomett avskiljande. Det är vår uppfattning i moderata samlingspartiet. Uppenbarligen tror också regeringen det, eftersompropositionens förslag i vad gäller omorganisationen av luftfartsverketmotiveras med att man vill uppnå bättre marknadsinriktning och störreeffektivitet. Det gör man genom att skilja de rörelsedrivande verksamheternaoch myndighetsutövningen åt. Detta är skäl som vi verkligen kan ställa oss bakom. Mendet förefaller något egendomligt att regeringen inte tar steget fullt ut, dvs.fullständigt avskiljer myndighetsutövningen från den affärsdrivandeverksamheten. Vad beträffar flygplatserna föreslår regeringen att de gesen större självständighet och eget resultatansvar. Det anser vi vara förslag irätt riktning. Vi har därför, herr talman, inte velat gå emot förslagen iproposifionen, men har genom en motion markerat att vi anser att förutsättningoch behov finns för ett fullständigt avskiljande av myndighetsfunktionen frånden affärsdrivande verksamheten. Vi har angett att en bra modell för att ge flygplatsernaeget resultatansvar och möjligheter att nå större effekfivitet äraktiebolagsformen. Vi föreslår därför att regeringen återkommer med förslag ienlighet med vår motion. Utskottet har inte velat tillstyrka vårt yrkande imotionen. Därför har vi sett oss nödgade att på denna punkt markera vårprincipiella inställning genom en reservation. har i ett särskiltyttrande ställt sig på samma linje vad beträffar önskvärdheten av ettfullständigt avskiljande av den rörelsedrivande verksamheten frånmyndighetsutövningen. Jag yrkar bifall till den moderatareservafionen i trafikutskottets betänkande 7 och i övrigt bifall tillhemställan i betänkandet. 62SVEN-GÖSTA (): Svenskt inrikesflyg har under de senaste årenhaft en gynnsam utveckling och har därmed fått sin rättmätiga plats i vårtrafikförsörjning. Allt talar för att denna positiva utveckling kommer attfortsätta under resten av 1980-talet. I proposition 25, bil. 4, framhållerföredraganden att det är naturligt att luftfartsverket främjar en på sundaekonomiska villkor grundad utveckling och verkar för att en fillfredsställandeflygtransportsför-sörjning uppnås och vidmakthålls fill lägsta möjligakostnader. Det framhålls vidare att man med detta bl. a. menar att verketsjälvt eller att verket i samverkan med övriga intressenter skall vidta ellerinitiera åtgärder som stärker sektorns långsikfiga konkurrensförmåga. För attsäkerställa konkurrensförmågan krävs att luftfarten bedrivs med hög säkerhetoch effektivitet samt på en hög servicenivå. Det sägs vidare att verkets handlande bör präglas av enökad marknadsorientering. En sådan inriktning bör också ta sig uttryck i enanpassning av luftfartsverkets organisation. har föreslagiten ny orga nisafion som kommer att syfta till ökad marknadsorientering. I stortinnebär den nya organisationen att flygplatserna får ett delegerat ansvardirekt under verkschefen, att flygplatsavdelningen i samband därmed avvecklasoch en teknisk avdelning inrättas, att en marknadsstab inrättas och att en starkare avgränsning görsmellan verkets myndighets- och rörelsedrivande enheter. Utskottets moderata ledamöter har i sin reservation, somGörel nu redogjorde för, hävdat att det inte är tillräckligt med enstarkare avgränsning mellan verkets myndighets- och rörelsedrivande enheter,utan att de anser att det borde vara en fullständig avgränsning. Detta har inteutskottsmajoriteten ställt sig bakom, utan vi yrkar avslag på reservationenoch den motion som den bygger på. I propositionen föreslås också att regeringen bemyndigasatt besluta om framtida ändringar i luftfartsverkets organisation. Utskottetser ingen anledning att motsätta sig detta, men utskottet vill dock framhållaatt beträffande de framtida och mera principiella ändringarna av organisationensom kan befinnas påkallade, bör förslag härom fortsättningsvis föreläggasriksdagen för godkännande. I utskottsbetänkandet behandlas vidare utbyggnadsbehovetför inrikesflyget på . Sedan inrikesterminalen togs i brukhar emellertid utvecklingen blivit en helt annan än den förväntade. Antaletregionala flyglinjer beräknas uppgå till 13 eller 14, och där är ca 120flygplansrörelser per dag. Det har blivit en fiofaldig ökning avtrafikintensiteten jämfört med vad som planerats. Därför krävs det nu ytterligare uppställningsplatser förflygplan, ökade utrymmen för väntande passagerare, större lokalutrymmen förincheckning och biljettförsäljning samt större lokaler förrestaurangverksamheten, som har ökat i förhållande till vad somförutsågs i programarbetet. Det totala investeringsbehovet uppgår till 25 milj. kr.,och utskottet föreslår att fill Flygplatser m. m. på filläggsbudget Ifill statsbudgeten för /85 anvisar ett reservationsanslag på 25milj. I anslutning fill utskottsbehandlingen har en motion frånsju centerpartister behandlats. I motionen har man framhållit att möjligheterbör skapas att minska trycket på genom att överföra en deltransfertrafik till andra flygplatser, främst och . Eftersominget bifall till motionen har yrkats, och eftersom det i det särskildayttrandet av och framhålls att man har för avsiktatt återkomma med en mera fyllig mofion i ärendet års allmännamotionstid, avstår jag från att kommentera den centerpartistiska motionen. Jaginväntar den allmänna mofionstiden och vad som kommer att framhållas ominrikesflyget i den kommande budgetpropositionen. Med detta yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen. Ny organisation för luftfartsverket, m. m. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Ny organisation för luftfartsverket, m. m. 63 RUNETORWALD (c): Det är rätt, som säger, attvi från sida inte har reserverat oss till förmån för motionen. a. på det förhållandet att vi hade litet på oss iutskottet att skaffa in material som ordentligt kunde belysa defrågeställningar vi ville redovisa och ha bedömda genom motionen. Jag vill ändå i korthet säga några ord. Vi harunder hand fått sådana upplysningar att vi konstaterar att den mycket kraftigatillväxten i fråga om flygplansrörelser och passagerarantal på ochsom har redovisat inte bara är en effekt av ökad trafik utani viss mån också en effekt av att de stora flygbolagen ser det ur striktekonomisk synpunkt för egen del intressant att koncentrera trafiken till fåomstigningsplatser. Genom att travestera ett känt uttryck skulle jag viljasäga: Vad som är bra för SAS är inte alltid bra för och förresenärerna. Med nuvarande taxepolitik och linjedragning blir det såatt många genom att de tvingas flyga via odiskutabelt får längrerestider än om de hade kunnat utnyttja eller för sina resorexempelvis till kontinenten. Detta har tydligen i de yttersta av dessa dagarnoterats av i , som kräver att man skall ordnadirektförbindelse mellan och , så att inte resenärerskall tvingas byta plan i för att komma till . På samma sättfinns det exempel på att det skulle vara betydligt gynnsammare för resenärernai och , om man exempelvis kunde använda fördirektflygningar till , , osv. Med den taxesättning ochden linjedragning som tillämpas ställer det sig i många fall mycketbilligare att använda småflygplan för matartrafik direkt till än attflyga via för att sedan färdas vidare. 1 går redovisades f. ö. i lokalradio attluftfartsverket just på grund av den ökade trafiken, som här, hade långt framskridna planer på såväl banutbyggnad och nyterminal som förbättrade förbindelser mellan och Arianda.Behovet av det sistnämnda, dvs. bättre förbindelser mellan centrumoch , är vi väl alla överens om. Däremot menar vi i att mangenom att stimulera till ett bättre utnyttjande av tillgänglig kapacitet iförsta hand på och skulle kunna skjuta på ytterligare investeringarpå i kanske , något som skulle innebära påtagligasamhällsekonomiska fördelar. För dagen nöjer jag mig med detta konstaterande. Vi får haen mera djuplodande diskussion i dessa frågor när vi skall ta ställning fillluftfartsverkets investeringskrav /86 och för återstoden av . Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3(fullständig avgränsning mellan luftfartsverkets myndighets- ochrörelsefunktioner, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Om de grekiska reselärarnas verksamhet 10 § Svar på fråga 1984/85:253 om de grekiska reselärarnasverksamhet har frågat mig hur jag ser påden förändrade inriktningen av de grekiska reselärarnas verksamhet i . Enligt de ursprungliga intentionerna (SÖ-FS 1979:206)skulle de grekiska reselärarna, knutna till , kunnautnyttjas vid svenska skolor för att informera om och därigenom varaen resurs för i första hand hemspråksundervisningen för grekiska invandrarbarn.Det förutsattes uttryckligen att de berörda lärarna inte får anställas somhemspråkslärare i . Frågan om rekrytering av hemspråkslärare utomlands harbehandlats i samband med budgetproposition, varvid föredragandenframhöll att förutsättningar för en sådan rekrytering inte föreligger. Det finns enligt min mening inteskäl att förändra inriktningen av de grekiska reselärarnas verksamhet. Någotönskemål om detta har inte heller framställts från den grekiska statens sida.Jag utgår alltså ifrån att de överenskomna förutsättningarna för reselärarnasverksamhet i beaktas. Verksamheten skall således utgöra enkompletterande resurs för hemspråksundervisningen, inte ersätta denna. 65HUGO HEGELAND (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Berörda lärare får inte - som det mycket riktigt står isvaret - anställas som hemspråkslärare i . Statsrådet säger att det intefinns skäl att förändra inriktningen av de grekiska reselärarnas verksamhet.Vidare säger han att något sådant önskemål inte heller framställts från dengrekiska statens sida. Statsrådet utgår från att gällande överenskommelsebeaktas, men så är det inte. I realiteten har svenska hemspråkslärare - som ofta är avgrekisk härkomst och således talar grekiska lika flytande som de grekiskareselärarna -friställts, därför att de s. k. grekiska reselärarna tar överhemspråksundervisningen, vilken de meddelar på sin fritid. De inom det svenskaskolväsendet anställda lärarna har alltså blivit sysslolösa som en följd av attgrekiska reselärare tagit över undervisningen på sin fritid. Om de grekiska reselärarnas verksamhet lockar degrekiska invandrarbarnen till sig, eftersom barnen i deras undervisning kanskeser en annan metod, mera auktoritet och en möjlighet att inhämta kunskaperenligt det gamla skolsystemet - som ännu gäller i . Jag kan anföra ett exempel på vad som kan bli följden avdetta. Exemplet är hämtat från en icke obekant ort, nämligen . Det somhänt i utgör bakgrunden till min fråga. En grekisk invandrare där,anställd inom den svenska skolan, har i realiteten blivit sysslolös sedan andrapå fritiden tagit över undervisningen. meddelade dennegrekiska invandrare tidigare undervisning i svenska. Han talade då också om förhållandenai . Det är ju det som han skall göra. Han följer svenska läroböcker. Degrekiska reselärarna gör inte det, utan de följer sin egen litteratur, så därhar inte svenskt skolväsende något inflytande. Jag undrar om statsrådet ändå inte anser att dessagrekiska reselärare i realiteten missbrukar den svenska statens gästfrihet? Detär ju svenska staten som ställer lokaler till förfogande och har gått med pådetta arrangemang. Språk- och kulturarvsutredningen uttrycker i sittbetänkande en viss kritik över reselärarnas verksamhet. Man säger att den intetycks fungera så som angetts överenskommelse. Man säger vidare attsamarbetet på skolan har varit dåligt och att det varit bristande informationbåde när det gäller institutlärarnas existens och när det gäller deras avseddafunktion. Jag vill fråga statsrådet om han verkligen är helt nöjdmed nuvarande situation. Jag har också sett det exempel som HugoHegeland redovisar och vet att det på sina håll i landet varit motsättningarmellan grekiska barns föräldrar och hemspråkslärare - man har haft olikasynpunkter på hur undervisningen skall bedrivas. På den punkten har jag i mitt svar understrukit vad somgäller för överenskommelsen. Den avser reselärarnas verksamhet i den svenskaskolan. Reselärarna är till för att ge service, för att förstärka, för att varaden kompletterande resurs som jag talar om. De skall alltså inte vara hemspråkslärare- de anställs inte som hemspråkslärare. De skall ge kunskap om grekisk kulturoch grekiskt språk utöver det som hemspråksläraren ger. Jag vet också att det är ett antal av dessa reselärare sometablerat sig på en ort och driver något som kan kallas frifidsskolor pålördagar o. d. Då får vi höra kravet på att detta inte borde tillåtas. Mendetta berörs inte av överenskommelsen. Jag har i mitt svar sagt att jagförutsätter att överenskommelsen hålls. Jag kommer att begära in uppgifter omi vad mån man från det svenska skolväsendets sida anser att man hartillräckligt stort utbyte av de tjänster som reselärarna ger. Men vadreselärarna gör på sin fritid måste de själva få bestämma, på samma sätt somdet för föräldrarna måste vara fritt att låta barnen gå i skola ochsöndagar, om de skulle önska så. Man får i vårt land gå i studiecirkel utan att den hargodkänd lärare och utan att det ges bidrag till dem. Man har frihet att väljasina fritidsaktiviteter. Detta vill jag inteingripa mot och försöka ändra på, utifrån det krav som kommer från dem somverkar inom skolväsendet. Anf.67 (): Det är klart, herr statsråd, att det inte gäller att ingripa motfritidsaktiviteter - det vare mig fjärran, som representant för moderatasamlingspartiet, som mer än något annat parti trycker på den enskildes frihet.Men reellt handlar det faktiskt om att man inte följer den ingångnaöverenskommelsen, som statsrådet också är underrättad om. Jaghar också hänvisat till språk- och kulturarvsutredningens betänkande, där manuttrycker kritik över reselärarnas verksamhet - inte vad de gör på fritidenutan effekten av detta avtal mellan den svenska och den grekiska staten, somalltså inte gäller fritiden utan den hemspråksundervisning som grekiska lärare,sponsrade av grekiska ambassaden, bedriver. De använder sin verksamhet till attkritisera den svenska undervisningen och svenska lärare. Detär inte fråga om någon fritidseffekt, utan det är fråga om att de svenskabarnen till invandrare underlåter att delta i den undervisning i den svenskaskolan som sker på skoltid, för att i stället följa grekiska reseläraresundervisning på fritid. Ioch för sig är det ju över huvud taget frivilligt att gå i skola, om andra änföräldrar kan erbjuda motsvarande undervisning. Men det är inte fråga om detta,utan här använder man grekiska böcker, man talar om det grekiska skolväsendet,det grekiska samhället osv. och framför kritik mot det svenska samhället. Detär detta som ligger bakom att dessa grekiska invandrarbarn drar sig ifrån densvenska undervisningen. Det beror alltså på att de grekiska reselärarnakritiserar de svenska lärarna, det svenska samhället och det svenskaskolväsendet samt lockar över barnen till denna hemspråksundervisning påfritid. Dettavar ju inte meningen med avtalet. Det håller väl ändå statsrådet med om? Omde grekiska reselärarnas verksamhet Mitt intryck är nog allmänt sett att våra invandrare, liksom flertaletsvenska medborgare, tycker att vi har en ganska bra skola med goda lärare. Jagvet att det undantagsvis har förekommit konfrontationer, beroende på att manhaft olika värderingar av innehållet i undervisningen. Detta gäller inte minstkonfessionella frågor. Mendet aktuella fallet rör ju inte en undervisning inom skolans ram. Det gäller enundervisning som bedrivs utanför skolan, och jag förutsätter att den typ avundervisning som har kritiserats inte sker eller inte kan ske med hjälp avtimplanejämkningar inom skolan. Den måste alltså förläggas utom skoltid. Omdetta innebär att någon avstår från en möjlighet att få hemspråksundervisning,så kan man självfallet inte hindra vederbörande från detta. Om tidsplanen för vissa regionala TV-sändningar Jag tycker att frivilligheten i fråga omhemspråksundervisning faktiskt är viktig. Vi måste slå vakt om den principen.Därför vill jag nöja mig med att konstatera att vad regeringen har anledningatt kontrollera är att avtalet fungerar för skolans behov, inte för barnensbedömda behov av hemspråksundervisning, 69 (): Jag tackar statsrådet för detta förtydligande.Vi år helt överens om att vad frågan gäller är att ingången överenskommelseockså skall följas. Jag tackar även för löftet att statsrådet kommer att hållasig underrättad om att det ingångna avtalet faktiskt följs. Vad som händer ärnämligen att det får verkningar på skolschemat , det får verkningarpå undervisningen vid de svenska skolorna genom att en del flyttas tillfritidsverksamheten och kallas för fritidsundervisning. Men eftersom dennaundervisning bara delvis ersätter den undervisning barnen får i skolan, så kanman säga att därigenom har det uppstått en effekt som inte var avsedd. Jag förlitar mig på att statsrådet kommer att hålla signoga underrättad om den fortsatta utvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på frågorna 1984/85:256 och 269 om tidsplanen för vissa regionalaTV-sändningar har frågat mig om jag sernågra hinder för att den tidsplan som innebär att regionala TV-sändningar överMellansvenska och Värmlandsdistrikten skall starta under /86skall kunna hållas, har frågat mig om regeringen avser fullföljariksdagens beslut om sändningsstart med regionala nyheter iÖrebro-och Karistadsdistrikten, Eftersom dessa frågor rör samma problem besvarar jag dem iett sammanhang, har i uppdrag att planera och genomförautbyggnaden av de regionala TV-sändningarna och redovisar sina planer,I årets anslagsframställning har moderbolaget redovisat en planeradsändningsstart från för Mellansvenska distriktet och Värmlandsdistriktetunder /86, Detta överensstämmer med de planer företaget tidigarepresenterat. En osäkerhetsfaktor i detta sammanhang är den besparing på 50milj, kr, som enligt beslut skall fördelas på koncernens samtligabolag. Det är mot den bakgrunden som i sin redovisning avmedelsbehov till moderbolaget pekat på möjligheten att senarelägga starten avde regionala sändningarna från som ett av fyra tänkbara besparingsalternativ.Enligt vad jag erfarit gäller dock den ursprungliga planenfortfarande, vilket innebär att sändningarna över Mellansvenska ochVärmlandsdistrikten bör kunna komma i gång under /86, 71 (); Tack för det positiva svar som jag har fått på min fråga. Det är för oss som bor i området betydelsefullt att deregionala TV-sändningarna kommer i gång vid den fidpunkt som harbeslutat. sändes på försök regionala nyheter för ,, och . sändes tiominuter med regionala program över , startades den förstaregionala TV-sändningen, har det alltså snart gått . Deregionala nyhetssändningarna har ökat per dag, och åttadistrikt i landet har regional-TV, Men saknar fortfarande,alltså , regionala nyheter, Alla är säkert medvetna om vilket viktigt områdeMellansverige är. Trots det saknar vi fortfarande regional-TV, Ta bara somexempel det som händer inom stålindustrin och utvecklingen iBergslagskommunerna, Det är stora viktiga frågor för hundratusentals människor.Vad visas i TV och hur belyser man där dessa viktiga frågor? Jo, i bästa fallblir det ett kort inslag i Aktuellt och Rapport. Vi anser att det är angelägetatt vi lever upp till riksdagsbeslut om att vi skall ha en ökadsamhällsdebatt utanför . Televisionen i är just nu inne i ettintensivt planeringsskede. Mellan de två distrikten har etablerats en god ochmycket konstrukfiv samverkan. Därför är det vikfigt att sändningarna så snartsom möjligt kommer i gång. Jag är alltså glad över det posifiva svar jag har fått påfrågan och ser fram emot att sändningarna skall starta. Om tidsplanen för vissa regionala TV-sändningar 72BENGT WITTBOM (m): Jag tror att har läststatsrådets svar litet för snabbt, även om vi naturligtvis tackar för det.Detta är inte något klart besked om att de regionala TV-nyheterna kommer attbörja sändas.