prot · G809158 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi tror att detta är viktigt att göra innan man går vidare.Men vi utesluter inte att det kan komma att finnas behov av eft visstkompletterande statligt stöd för den fortsatta utvecklingen av vindkraft iSverige, Vi anser emellertid att regeringen i så fall bör återkomma tillriksdagen med ett sådant förslag. Drivmedelhar varit ett av debattområdena beträffande den här proposifionen. Konkurrenssituationenpå den svenska bensinmarknaden är mycket hård. Detta beror huvudsakligen på enöveretablering på marknaden, I en sådan marknadssituation är det inte onaturHgtatt kampen om marknadsandelarna i många fall blir skarp. Det är heller inteonaturligt att priset används som främsta konkurrensvapen. Det tjänar främst konsumenternapå, enligt vår uppfattning. Detta är inte en marknadssituation där det ärpåkallat med StatHga interventioner eHer hot om infervenfioner. Regeringensagerande och klara hot på detta område måste bestämt avvisas, Folkparfietsklara inställning i denna fråga framgår av reservation 78, Det är nödvändigt att vidta effektiva åtgärder för att minska bilismensnegativa påverkan på vår miljö. har kväveoxidernas roll när detgäller försurningen uppmärksammats alltmer. En stor del av kväveoxidutsläppenkommer via bilarnas avgaser. Dessa utsläpp kan nedbringas med s, k. katalytiskrening, Katalyfiskrening fömtsätter emellertid blyfri bensin för atf fungera. Det är angelägetatt blyfri bensin - av detta och av andra hälso- och miljöskäl -införsi och övriga . har anvisat tidsperspektivet. Vianser atf det brådskar på det här området. Sedan till vissa åtgärderför omställning av energisystemet. Iproposifionen föreslås aft 300 milj. kr. avsätts under anslagspunkten E 22,Vissa åtgärder för omställning av energisystemet. Def underlag regeringenredovisar som motiv för detta anslag är synnerligen bristfälligt. Från vårthåll föreslår vi att avslår förslaget. Förde åtgärder som sammanförts under detta anslag borde ett bättreberäkningsunderlag kunna redovisas. Vi anser därför att regeringen böråterkomma till med preciserade förslag. Detta gäller särskilt t, ex,stödet till vindkraft och kommunernas fjärrvärmeutbyggnad. Herr talman!Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservationerna 9, 42, 45 och 57, beträffande vilkajag har för avsikt aft begära votering. Övriga reservationer från mitt partiavstår jag från att yrka bifall till. Det innebär inte att jag tar tillbaka dekrav som rests i reservationerna - de kvarstår självfallet - men det innebäratf kammaren och falmannen kan vinna tid vid voteringen, Anf.12 (vpk); Dagsdebaften i energifrågan har hettat till litet grand de alha senastedagarna. Det är också ganska naturligt. Vi som sysslat med dessa frågor efterfolkomröstningen och det riksdagsbeslut som sedan följde har allesammans velatavvakta och se varthän det skulle bära i väg med utvecklingen på energisidan iSverige. Efter hand som tiden går och saker händer eller inte händer blir detnaturligtvis ett ytterligare intresse och mer debatt om dessa frågor. Det harunderbyggts av vissa opinionsmätningar som publicerats och vissa andra inlägg idebatten. Man kan väl säga - vilket redan har berörts av andra talare - att denmisstro som redovisats bland svenska folket i fråga om atf beslutet omavveckling skall genomföras är mycket väl motiverad. Närman ser aft def saknas konkreta beslut om hur, när och i vilken ordningkärnkraffsreaktorerna skall avvecklas, måste detta naturligtvis hos svenskafolket få den effekten att man tänker att politikerna har haft sina debatteroch sina omröstningar och atf de nu struntar i vad folket har sagt. gör desom de vill i alla fall. Jag tycker aft detta är mycket beklämmande, och jagdrar naturligtvis rakt motsatt slutsats av det här resultatet jämfört med demsom är kärnkraffsanhängare, vilka tar det som intäkt för att svenska folket nuskulle vilja har kärnkraft. Det är precis tvärtom. Det visar ett ökat föraktför politikerna, vilket drabbar oss allihop. Vi borde alla hjälpas åt för attröja undan gmnden för detta i stället för att dra felaktiga slutsatser. Motdessa slutsatser strider också den andra undersökning som varit aktuell idagarna, den från , om förändringen när def gäller stödet till de olikaawecklingslinjerna - om man nu får kalla dem så. Så kallades de i alla fall engång i tiden när de lades fast. Jagkan, i likhet med vad som tidigare gjorts av från ,konstatera aft detta bara är precis vad man skulle kunna ha väntat sig. Denkonstruerade och falska Hnje 2 får nu vidkännas det välförtjänta nederlag somman kunde se låg i denna konstmktion. Det var en konstruerad linje,som kom tiH för atf förhindra ett klart ja eller nej till kärnkraften. Efterhand som det kommer flera fakta och kunskaperna ökar, kommer naturligtvis denlinjen aff utplånas. Människor ansluter sig antingen till ett klartnej, linje 3, som ju har fått ett något ökat stöd, eller till den mera klartuttalade ja-linje som stod för -linje 1 i kärnkraftsomrösfningen.Det är alltså ingenting att förundras över aft vi har fått de här effekterna. Dettapekar mot att vi blir tvungna aff åter anknyta till den gamla energidebatten.Det är då viktigt att slå fast att kärnkraften inte har. förändrats under dehär åren. Det är inte bara fråga om säkerhet. Det talas allfid så mycket omsäkerhet och om . Detta är viktigt, men det finns många andra stora,övergripande problemkomplex som i det här fallet är ännu viktigare. En del harredan berörts. Här ingår självfallet sambandet kärnkraft-kärnvapen. För varjeår som går får vi mera bevis för aft detta samband finns - att varje form avkärnenergi bidrar till aft sprida kompetens för att tillverka kärnvapen. Så hardet varit i varje land, vilket jag åtskilliga gånger har påpekat från den härtalarstolen, och så kommer det att förbli. Dettaär ett memento för oss att verkligen ta fram dessa fakta och att inte försökadölja dem med fina ord och med tal om att det skulle finnas något slagsfredliga atomer. Det finns inga fredliga atomer. Har man kärnenergi, har man enprocess i gång, och då kan man också utnyttja den till att skapa kämvapen. Dethar också talats mycket om tredje världens energibehov och om uthuggningen avvärldens skogar - speciellt kanske i , som varit ett skrämmande exempelde allra och åren. Energiministern var inne på detta i sittinledningsanförande. Det har sagts atf man enligt lAEA skall befrämjakärnenergin för att utveckla kraftproduktionen i tredje världen. Jag skullevilja påstå att det riktiga är precis raka motsatsen. Det är inte kärnenergiman behöver där. Man behöver inte, och man kan infe klara av, dessa komplexaoch högt tekniskt utvecklade system på ett vettigt sätt i dessa samhällen. Omdet är något vi borde ha lärt oss av vårt biståndsarbete, så är det att vad debehöver i tredje världens länder är framför allt enkel, lättfattHg, lokalt ochregionalt användbar teknik - inte stora komplexa energisystem, som harutvecklats i våra samhällen. Vad som behövs i tredje världen äri första hand teknik för att tillvarata solvärme och solenergi och för atttillvarata vindkraften. Det är lösningen på deras problem - inte att producerakärnkraft. Vi borde också ha dessa litet mera internationeHa bindningar klaraför oss när vi diskuterar energipolitik här hemma i , eftersom förslagenfrån kraftindustrin bl, a, innebär att man skulle använda svensk kärnteknik somen exportvara. Det är någonting som vi i vpk bestämt vänder oss emot; vi äremot allt slags export av kärnteknik. Det kommer vi också att ta en röstning omså småningom - när det gäller en av våra reservationer. Närvi återvänder till situationen i så kan vi konstatera, som många har gjort,att vårt energibehov har varit , eller t, o, m, minskat totalt, sedanslutet av 7,0-talet, Och det är självklart att den utvecklingen kommer attfortsätta. Det kommer inte att bli några större problem med att ersättakärnkraften i , Om vi håller oss till de siffror som har tagits fram avEK 81, det lägre alternativet, så finner vi att det gäller omkring perår. Det är ett alternativ som också har tagits fram av professor ,i hans och några andras bok energi, där man klart ochtydligt kan se hur detta är fullt genomförbart. Vi behöver inte ha mera el änomkring - om den används där vi behöver el, dvs, om vi inte slösar bortden i värmesystemen utan uppvärmer våra bostäder på annat sätt än genom attanvända högvärdig elenergi. Närdet gäller värmeproduktionen är det också självklart atf vi i första hand skallutnyttja inhemska bränslen, och därvidlag har vi ju kommit eff långt stycke på väg. Vi harmed tHlfredssfällelse sett den socialdemokratiska regeringens initiativ underde här åren. De har varit bra, men åtgärderna behöver fortsätta och bli bättre. Vihar varit kritiska mot aft man har haft planer på atf införa storakolkomponenter i den svenska värmeförsörjningen. har utvecklingen rättatdetta, och vi har fått se att kolanvändningen faktiskt har blivit mindre än vadman hade beräknat. Det finns all anledning att ställa krav på - och arbeta för- atf den skall bli ännu mindre. Detfinns enligt vår uppfattning ingen som helst anledning aft under enövergångsperiod ersätta oljan i värmesystemen med kärnkraffsel eller med kol -det är att hoppa från den ena svårigheten fill den andra, Def är bättre, har vipåpekat , aft låta den väl fungerande oljestruktur vi har få verka,avvakta utvecklingen av t, ex, inhemska bränslen i större omfattning, ochawakta utbyggnaden av mottryckskraft i de stora fjärrvärmesystemen, så att vidär kan få fram elproduktion och på def sättet ytterligare minska beroendet avkärnkraffsel i energisystemet. Dethar också talats mycket om effekterna på sysselsättningen. Vi har tagit upp denfrågan i vår motion och begärt en utredning från regeringshåll om detta medkärnkraften och sysselsättningen, Def var ju en stor fråga för fem sex årsedan, och det talades mycket om forparliv och elände om man inte fick bygga utkärnkraften. Det skulle bli arbetslöshet och def ena med def andra. har vifått våra tolv kärnkraftverk, och /79 fram till nuhar arbetslösheten bara ökat och varit oerhört svår aft komma till rätta medför alla slag av regeringar i det här landet. Vi kan alltså konstatera att detvar falska argument och att det hade varit väl motiverat att göra enundersökning av dessa påståenden om vad kärnkraften egenthgen har betytt ursysselsättningssynpunkt. Hur många jobb har räddats i tack varekärnkraften? Jag vågar påstå att inte ett enda arbetstillfälle i landhar räddats av kärnkraftsutbyggnad - och kan det bli så attarbetslösheten i stället kommer att öka. Somjag sade inledningsvis har vi som många andra partier velat awakta Htet, och vihar nu sett den socialdemokratiska regeringens agerande . I mycket har det varit bra; mycket har gjorts. Framför allt hardet gjorts en hel del mycket snabbt och bestämt, och det har varit bra.Fortfarande måste vi emellertid kräva en mera preciserad och mera uttalad viljaatt förändra energisystemet i . Vi saknar denna vilja. Jag tänker dånärmast på en avvecklingsplan och fortsatta kraftiga satsningar på attintroducera inhemska bränslen, på att bygga ut vindkraften och inte minst påatt få fram en ordentlig hushållningsplan både för elström och för annanenergi, så att vi kan komma ned till den helt möjliga siffran en bit inpå nästa sekel, varav ungefär el. Detta är fullt möjligt, men detfordrar åtgärder, som man inte kan fortsätta atf skjuta framför sig mycketlängre. Mycketav vad jag har sagt sammanfaller med vad skriver i sin reservation 2 iutskottsbetänkandet. I mångt och mycket skulle vi kunna ansluta oss till dennareservation, men i reservationen finns det också skönmålningaroch konstiga skrivningar, som jag anser atf borde ta bort med tanke påhederligheten. Jag skall emellertid inte lägga mig i den saken. I reservation 2skrivs det emellertid att det är viktigt "att den energipolitik som fördesunder fullföljs och fördjupas", vilket, enligt minmening, är en sanning med mycket stor modifikafion. Vad som hände åren 1976-1982var infe bara att vi bl, a, fick en mera småskalig eller mera differentieradenergiproduktion, utan vi fick också laddningen av 1976,vidare ett Cogéma-avtal med om upparbetning, ett avtal som vifortfarande lider av. Dessutom fick vi - centernbehöver väl inte ta ansvar för detta, men i vilket fall som helst gäller - laddning här i landet av ytterligare fyra stora reaktorer.Sådana skrivningar kan vi naturligtvis inte StäHa upp på. Vad som skrivits omsårbarheten är självfallet riktigt, och decentralisering av energisystemet ärnågonting lika självklart. Sparande och hushållning är mycket riktigt viktigakomponenter, som vi måste tänka på . Detta instämmer vi alltså i. Jag vill, herr talman, kommentera ytterligare någrapunkter i betänkandet, Jag har redan berört planen för avveckling avkärnkraften, vilket ju är en viktig fråga, I detta sammanhang var def ganskaförfärligt atf höra representant stiga upp ochhålla ett sådant anförande som han nu höll. Det verkar som om moderaternaingenting har lärt eller allting glömt. Jag vet inte vilket. Det är klart attden generation av moderater som debatterar energipolitik här i kammarengör det på ett mycket mera aggressivt och mycker mera långtgående sätt än vadvi var vana vid t, o, m, inför den avslutandefolkomröstningen och riksdagsdebatten. Jag hade fillfälle att delta i en debatt med enannan representant för riksdagsmoderaterna, fick jag hörasamma gamla floskler, Def talades om att det skulle bli kolanvändning,kolkondens och annat elände här i landet, om man inte fick behålla eller helstbygga ut kärnkraften, inte minst då inom värmeproduktionen. Jag tycker atfdetta är en ganska oärlig debatteknik, eftersom det ju finns så många fakta sompekar i annan riktning, bl, a, fakta i boken energi av ,I EK 81 finns det mycket väl underbyggda resonemang, som visar aft man bordekunna slippa den typ av argument som vi har hört här och som jag ocksåfick höra av representant. Det är alltså helt möjligt att aweckla kärnkraften utanatt det blir några större katastrofer. Detta har berörts tidigare,och vi får anledning atf återkomma till saken. Vi har för vår del också framhållit att def vore lämpligtatt börja med att avveckla , som är skadat och kan komma aft kostamycket pengar. Vidare har vi tagit upp andra alternativ som är viktiga i dettasammanhang, framför allt beträffande elproduktion. Det har vi sammanfört i enhushållningsplan som vi gärna skulle vilja ha förverkligad i det här landet.Det behövs en sådan, Eft program för vindkraftsproduktion, mottrycksproduk-tionosv, skulle då tas fram. Det är ju inte omöjligt atf bygga ut vindkraften - den frågan har berörtshär. Vindkraften är en framtida energikälla också för , Den ger jobb iSverige och ett bra underlag för en vettig exportsatsning. Därför finns det allanledning att satsa på vindkraften, som med fördel kan kombineras medvattenkraften. Vindkraften kan användas när vinden blåser, och kan vilåta vattnet i våra vattenkraftsmagasin stiga. Vi får på det sättet en reserv.Det gäller bara att försöka hitta den rätta balanspunkten. Det gäller alltsåatt försöka komma fram till hur mycket vindkraft som behövs för att så att sägabalansera den utbyggda vattenkraften. Jag menar att vi skulle få ett mycketbra och hållbart energisystem. Närdet gäller importerade bränslen och energiprodukter har vi i vårt parti underflera år slagits väldigt hårt för naturgasen. Vi ser nu att denna också kommeri en helt annan omfattning än man ansåg vara möjligt.Vi hälsar denna utveckling med tillfredsställelse och hoppas på en fortsattsatsning från regeringshåll i första hand när det gäller en utbyggnad avVästgasprojektet, ser vi också att en ytterligare utbyggnad av naturgasenkommer till stånd. En sådan satsning har framför allt med miljöfrågorna attgöra, något som har berörts väldigt mycket här. Omvi skall ha importerade energislag - och sådana kommer vi aldrig, i varje fallinte inom överskådlig tid, ifrån - är det bättre att större delen av importengäller naturgas och inte olja. Framför allt skall vi inte importera särdelesmycket kol. Naturgasen fyller alltså en väldigt viktig funktion i dettasammanhang. Imiljöhänseende måste man vara kritisk gentemot socialdemokraterna och densocialdemokratiska regeringen. Man talar ju mycket vackert om miljön.Energiministern har också här i talarstolen gett den historiskabakgrunden till satsningen på vattenrening etc, och framåt. Detvar ett riktigt och ett bra initiativ. Men detta arbete måste fortsätta också . Vi kan inte skjuta framför oss sådana saker som avgasrening och blyfribensin t, ex,, som regeringen gjort , utan man måste trycka på meraoch arbetet måste gå snabbare. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 10, 23, 28, 38, 58, 76,82, 103 och 110 i näringsutskottets betänkande 30 samt de reservationer som vihar gemensamma med centem, I fråga om dessa reservationer har yrkat,eller kommer att yrka, på rösträkning och votering. Kortfattatvill jag också beträffande skatteutskottets betänkande 50 säga att vi kommeratt stödja de centerpartistiska reservationerna 2, 5, 6,7 och 8, som ligger väli linje med vår syn på energiskattepolitiken och dess utformning. Vi kommerockså att stödja reservationerna 9 och 10 i skatteutskottets betänkande justnär det gäller avgasrening och blyfri bensin. De reservationerna ligger i linjemed vad vi har föreslagit. Slutligenyrkar jag bifall till vpk:s motioner och reservationer i fråga omnäringsutskottets betänkande 27 om förslag till en ny lag på torvområdet. Tidentillåter inte att jag utvecklar mina synpunkter i detta avseende. Men detkanske jag får tillfälle att göra i en replik . Jag vill bara sägaatt vi har sett förslaget till den nya lagen om torvfyndigheter som någonting 3Riksdagens protokoll 1984/85:158-159 Vi har dock intekunnat ställa upp på de förändringar som har gjorts beträffande koncessioner.Vi har noterat att minerallagskommitténs förslag i vissa avseenden har spolatsoch att den särskilda prövningen enligt naturvårdslagen skall tas bort. Dettahar gjort att vi inte har kunnat godkänna lagen i dess helhet utan vi hartvingats begära en omprövning av lagförslaget, har alldeles rätt i att det finns skäl till en merallmän debatt kring dessa frågor. Det var också skälet tiH att jag höll mittinledningsanförande , magsura kommentarer bryr jag migfaktiskt inte alls om mer än att jag beklagar att tydligeninte haft fHlfälle att njuta av det underbara vårvädret utan haftandra och tristare saker för sig. Jagmåste också säga att jag häpnade över den okunnighet om och den gammalmodigainställning tiH sakfrågorna som präglade anförande. Deindustriledare som ökar sin konkurrenskraft och tjänar stora pengar påatt effektivisera sin egen energianvändning eller på att tillverka produkter avny energiteknik skulle häpna om de hörde honom och andra företrädare förmoderaterna tala här . Vad de säger är inte alls representativt för deninställning som finns i industrin till dessa frågor. Jagmåste också säga att det var magstarkt att påstå att vi vid tiden förfolkomröstningen - 1979-1980 - inte kände till miljöriskerna när det gällerförsurning och annat. Det gjorde vi visst. Men det var ju så atf moderaternainte brydde sig om det. In i det sista har de motsatt sig aHa krav på skärptaregler på detta område. Det är bara nu när det blivit ett användbart vapen ikampen för kärnkraft som det blivit opportunt att bry sig omförsurningsris-kema. SåvHl jag säga ett par ord om detta med "riktpunkt". Jag är varkengammal vägarbetare eller militär, men jag har en gång i världen läst nordiskaspråk i syfte att bH folkhögskollärare i svenska, och jag betraktar migfortfarande som folkbildare och språkvårdare. Jag delar helt att "riktpunkt" betyder "slutpunkt" - punkt och slut. Jagvill också säga att det inte bara är utskottsbetänkandena som vi i vårt partioch i våra grupper diskuterar, utan regeringen diskuterar fakfiskt utformningenav propositioner både med utskottsgrupp och med riksdags-gmpp innan propositionernapresenteras för . Bakom oss har vi dessutom enhälliga beslut vidpartikongresserria. Men jag förstod att man på moderat håll skadeglatt skulleförsöka utnyttja detta, om inte annat så för att dölja den splittring som råderbland de borgerliga partierna. Jag skall svara på ett parfrågor som ställts till mig. TillHugo vHl jag säga att frågorna om ökad eleffektivitet skall diskuterasi def råd som vi skall kalla till. De diskuteras också i , och de har givitprioritet i forsknings- och utvecklingsprogrammet. Närdet gäller frågan om tror jag att def finns ett grundläggandemisstag, som jag vill undanröja. Lagstiftningen ger ingen annan grund för attstoppa verksamheten vid någon anläggning - och det vet - än Därför ärdet ingen säker metod att stoppa driften vid att säga nej tillanslag för byte av ånggeneratorer. Så länge kärnkraftsinspektionen godkännerdriften där, har man rätt att fortsätta med den. När det gäller vHken metod manvill välja för att klara de kraven är det faktiskt en sak för det ansvarigakraftföretaget att redovisa för kärnkraftsinspektionen. Jag vill inte ha någonfömtfattad mening om det. Som vi deklarerat vid många tillfällen är detsäkerhetsskäl som helt och hållet skall avgöra frågan om fortsatt drift ellerinte vid , Ingenting annat! De diskussioner som vi fört med vår utskottsgrupp harockså gällt om vi skulle yrka bifall till centermotionen som kräver att viskall lägga fast linje 2:s awecklingsplan. Vi kom fram till att vi inte bordegöra det, eftersom vi faktiskt ligger före awecklingsplanen och ett sådantbeslut skulle ha inneburit ett steg tillbaka. kan jag konstatera att detkanske var dumt, eftersom ett sådant beslut skulle ha undanröjt en delmissförstånd. Linje 2:s awecklingsplan innehåller 37 punkter. Av dessa handlar35 om den strategi för utveckling av alternativen till kärnkraft och olja somvi har arbetat efter i regeringsställning, ett arbete som vi nu kan redovisaresultaten av. Dessutom kan vi redovisa hur vi vill fullfölja detta arbete,något som nu inbjuds att ta stäHning till. Tvåpunkter handlar om aweckling i meningen stänga av reaktorer. Den ena säger attunder skall de sista kärnkraftsreaktorerna tas ur bruk. Tackvare en socialdemokratisk motion 1981 är det också beslut. Den andrahandlar om att kärnkraftverken skall börja avvecklas mot slutet av perioden1995-2000, och att energin från dem skall ersättas med inhemska energiråvaror.Det var den punkten som vi i det sista hoppades bli överens med om i EK81, och som ville göra upp om. Jag tror mig veta att OlofJohansson också hade den uppfattningen. Men andra i partiledningen motsatte sigdet och han fick icke göra upp på denna punkt. Dettaär vad linje 2:s aweckHngsplan handlar om. Jag tycker det är litet ledsamt attni inte kan avhålla er från att misstolka den. Jag har den framför mig, så detgår mycket bra att kontrollera ord för ord vad som står i den. Jag upprepar:Varför kan inte vi, som står fast vid gmnden att folkomröstningsbeslutet skallfullföljas, samarbeta? Genomatt ständigt påstå att vi inte fullföljer detta och andra krav bidrar ni tillatt skapa misstro mot att politikerna kommer att stå upp och försvarafolkomröstningsbeslutet. Det tycker inte jag är bra. Jag tycker inte heller attdet är bra om vi skall gå tillbaka till den gamla debatten i den meningen att viskall återuppta den uppslitande striden mellan olika fanafiska ytterlighetsgrupper.Om vi har lärt oss något är det att vi behöver lyssna på varandra och ta hänsyntill varandra och föra en poHtik som kan samla en så bred majoritet sommöjligt, även om inte var och en får precis som han vill på varenda punkt. Tillslut, herr talman, måste jag konstatera att den debatt som harförekommit mellan de andra partiernas företrädare, särskilt mellan ochmoderaternas representanter, visar att de är hopplöst splittrade, 110reservafioner har fogats fill näringsutskottets betänkande 30 och de utgör i den 3junil9'85~ huvudsak en polemik mellancentern och . Hur i herrans namn skall ni bära er åt med de härfrågorna för att bilda regering?