prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — Branschensinställning är klart negativ till detta. En reglering mot branschens önskemålskulle förmodligen bli både ineffektiv och krånglig. Utskotfsmajorifefen anseratt det är orealistiskt aft genomföra en försöksverksamhet, som vpk föreslår,inom delar av bokmarknaden eller i geografiska delar av landet. Om ett systemmed fasta priser skall införas, måste syftet vara att def skall bli permanent. Detnyligen träffade fackbokhandelsavtalef ålägger branschen eff störrekuHurpolitiskt ansvar. Det ser vi som en förutsättning för det samarbete medoch stöd från staten som bör finnas. Vi yrkar alltså avslag påvpk:s reservation i den här frågan, Itidigare inlägg har berörts de undersökningar om läsvanor som har föregåttpropositionen. Vi har ganska god kunskap om hurläsvanorna ser ut. Vi vet att2,5 miljoner vuxna svenskar läser böcker ofta, dvs, eller fleragånger . Vi vet också att närmare 2 miljoner aldrig eller ytterstsällan läser en bok. Detta är ett mönster som har varit relafivt stabilt underlängre tid. Glädjande nog finns def tecken på att bokläsandef ökar och atticke-läsarnas antal minskar. Boken behåller sitt intresse i förhållande tillannan mediekonsumtion. Menläsvanorna varierar kraftigt. Utbildningsbakgrund, arbete, boendeort och ålderskiljer olika gruppers läsvanor. De som tycker om atf läsa, de läser mer, medanfortfarande många inte har upptäckt läsandets glädje. Dethar visat sig aft litteraturkunskapen är sämre bland svenska skolbarn än blandskolbarn i andra länder. Vi anser att de insatser som regeringen har föreslagit för aft stärka kulturens ställning iskolan väl motsvarar en ökad medvetenhet inom skolan om språkets betydelse somgrund för all inlärning och som fömtsättning fördelaktighet i samhällslivet. Deolika verksamheterna med läsfrämjande insatser har förankrats och nya formerför åtgärder - nya idéer - växer fram på många håll. Statenskulturråd har avslutat den litteraturkampanj som refererade i sittinlägg. Erfarenheterna därifrån är mycket positiva. Bokförmedlare,studieförbund, skolor, bibliotek, litteraturfrämjandet och bokhan-. deln hargemensamt upparbetat ett fungerande samarbete, och def finns alla skäl att troatt läsvanorna och läsintresset har förbättrats i och aft denUtveckHngen kan fortsätta, Proposifionensförslag om Htteratur och bibliotek bygger på de metoder och det synsätt somutredningar och försöksverksamhet har anvisat. Förslagen i propositionen kanses som strategiska insatser för atf ge ringar-på-vattnet-effekter i fråga omökat läsintresse. Den förstärkning med 12,7 milj, kr. som föreslås kan väntasge till resultat atf vi får ett ökat samarbete, atf man initierarföljdsatsningar och bättre användning av tillgängliga resurser. Detär främst önskan om systemförändring, där den offentliga sektornoch samhällets insatser anses böra minskas, som är intressant i det härsammanhanget. Hur ser på samhällets ansvar och förutsättningar attstödja insatser för atf grundlägga ett aktivt kulturintresse och, kanskeframför allt i det här sammanhanget, väcka ett läsintresse? Moderaternavill minska statsbidragen till kulturen med 4,4 miljarder i förhållande tillden av regeringen föreslagna ramen. Vad är det som säger aff inte en sådannedskärning skulle drabba både skolan och biblioteken mycket hårt Hksomkommunernas kulturanslag, anslagen till studieförbunden osv,? De flestakommuner skulle med stor säkerhet i första hand värna det sociala området frånnedskärningar, och varje kommunalpolitiker inser aft sådana nedskärningar sommoderaterna föreslår skulle vara ytterst kännbara i den kommunala verksamheten. UlfAdelsohn anklagade för sedan moderata kommunalpolitiker för atf intevåga fa i tillräckHgt hårt i moderata budgetförslag. I de kommuner därmoderaterna har presenterat genomarbetade budgetförslag har kulturen sä gottsom undantagslöst kraffigt drabbats. moderata gruppmofionen till kulturufskoffef rekommenderaskulturinstitutionerna "en mer marknadsanpassad prissättning". Vadinnebär det för ekonomiskt ansträngda barnfamiljers möjligheter till besök?Ökar inte det under alla omständigheter orättvisan vad gäller barnenskulturvanor beroende på föräldrarnas förhållanden? Vilket ansvar har samhälletför allas tillgång fill kultur? awisar def föreslagna statsbidragettill kultur på arbetsplatserna. vet vi, som också har nämnts här ikammaren, aft av de böcker som lånas på arbetsplatsbiblioteken ärbarnböcker, sade: Då kommer föräldrarna atf fa hem böcker istället för att ta med sig barnen fill biblioteken. Det speglar en djupokunnighet om forskningsresultat som finns när det gäller verksamheten medarbefsplafsbibliotek. Detta finns dokumenterat, och jag rekommenderar IngridSundberg aft ta del av de forskningsrapporterna. Det är klart belagt. att de föräldrar somutnyttjar arbetsplatsbiblioteken inte i särskilt hög grad är de som är trägnabiblioteksbesökare, utan vi har fått en verksamhet som når nya grupper och somvidgar kulturintresset, och barnböckerna är här ringar på vattnet. Menden här verksamheten vill inte stödja med en enda krona. Och KarlBoo sade i sitt inlägg atf def är 3 miljoner för mycket tillarbetsplatsbiblioteken - även om han talade varmt för verksamheten och sade attden är vikfig. 3 miljoner är infe mycket i eff sådant här sammanhang, men detär glädjande att man ändå har kunnat införa ett bidrag till verksamheten. Anslagettill invandrarnas undervisning i svenska språket viH i det närmastehalvera. Vilka effekter får det på språkförståelse och umgänge iinvandrarfamiljer? Studieförbundensverksamhet var i en av hörnstenarna i det lässtimulerandearbetet. vill skära ned deras anslag . villockså minska anslaget fill kulturverksamhet i studieförbunden med 32 milj. kr.Däri ingår många förfaftarbesök, som skulle försvinna. vill ta bortanslaget till uppsökande verksamhet i bostadsområden, en besparing med 6,6milj, kr. Jag känner till en verksamhet som kaHas Alla barn är allas barn. Detär ett projekt som ABF driver och som innebär aft man har uppsökande verksamheti bostadsområdena genom att gå ut fill föräldrar och barn gemensamt och hakurser och akfiviteter. Där tar man upp sådant som kunskap om barn, derasfantasi och utveckling, och barnböckerna har varit en mycket viktig del avinnehållet. Andra studieförbund har arbetat på liknande sätt. Sådana insatservill upphöra med. Moderaternasfal om kulturens betydelse, föräldrarnas insatser och skolans arbete skorrarfalskt, när i verkligheten vill strypa allt arbete med aft föra utkulturen fill nya grupper och bredda kulfurintressef. krifik avmoderaternas kulturpolitik utgår frän en genuin kulfurkonservatism. Moderaternakänner inte något ansvar härvidlag. Förslagen mynnar ut i en renkrämarliberalism. Måttet på försäljningssiffrorna är det enda av intresse förden moderata kulturpolitiken, IngridSundberg sade i sitt huvudanförande att vill påverka människornaaft själva söka upp kulturaktivifeterna - jagfror att jag återger uttalandeträtt. Då vill jag ställa frågan: Efter de här strypningarna av alla kanaler påområdet - nedskärningen av kulturinsfitutioner och resurser- via vilka man kanfå kontakt med människorna och ställa till förfogande kulturella tillgångar,hur vill då aktivt nå människorna och väcka eft kulturintresse? Hurvill ni gå till väga, när ni sarntidigt far bort alla möjligheter som finns? Moderaternavill atf den klassikerutgivning som föreslås i proposifionen skall ske utanstafligt stöd. De anser att det räcker med att gör enförteckning över klassiker för skolan. Jag måste säga aff det är en mycketcentralisfisk inställning! Förstärkningen avsvenskämnets ställning i skolan mofiverar, enligt vad vi inomutskotfsmajoritefen anser, ett särskilt initiativ till en bättre klassikerförsörjningför skolan. Vi har gett skolan eft ökat lokalt inflytande,Klassikerlitferaturen skall naturligtvis användas i rätt sammanhang i undervisningen,inte nödvändigtvis bara i svenskundervisningen. Det är därför viktigt att inteklassikerserien representeras av ett alltför snävt urval. Genom ett brettanvändningsområde, både i och utanför skolan, kan produktionen spridas på fleratitlar och utgivningskostnaden per exemplar bli lägre. Moderaternasförslag aft lösa hela frågan om klassikerufgivningen med enlitteraturförteckning måste betecknas som rent nonsens - jag kan inte hitta ettlämpligare ord, och jag yrkar avslag på den moderata reservationen. Folkpartietvill atf klassikerstödet skall utgå som ett konsument- och distributionsstöd.Som kommentar till detta kan sägas att stödformen faktiskt inte närmarepreciseras i proposifionen, utan skall lägga eft förslag tillregeringen, som sedan får ta ställning tiH det förslaget, Mendet är sannoliktatt om man går vägen över direkta bidrag fill skolorna för köp av klassisklitteratur, ges inte fömtsättningar för att hålla ett så lågt pris som angivitssom önskvärt, ca , per bok, Kulfurutskottefdelar den uppfattning som kommer till uttryck i centermotionen 2997 attLitteraturfrämjandets möjHgheter aft göra klassikerutgivningen tiH en framgångbör utnyttjas. Däremot har inte utskottet kunnat ställa sig bakom motionen dådet gäller ensamrätt för Litteraturfrämjandet beträffande utgivningen.Önskemålet att det om möjligt skall bli en sammanhållen serie böcker medenhetligt utförande eller åtminstone en gemensam presentationsform, samt attmarknadsföring och distribution av praktiska och kostnadsmässiga skäl bör skeförenade, ger naturligtvis Litteraturfrämjandet goda förutsättningar för dennauppgift, inte minst genom def kontaktnät som byggts upp till skolorna för för alla barn och ungdomar. Jag vill därvidlag ansluta mig till , Folkparfiethar till betänkandet fogat en reservafion där man vill öka utgivningssfödet med2 milj, kr. Jag måste tyvärr yrka avslag på reservationen. Vi saknar pengar,och utskottsmajoriteten går på propositionens förslag. Närdef gäller En bok för alla vill inte ge något ekonomiskt stöd tillutgivning av vuxenböcker. för alla kom till som ett alternativ till den undermåHga kiosklitteraturen.Att det finns ett rikt och varierat utbud av högklassig litteratur tillganska låga priser kan ses som en lyckad effekt av En bok för alla. Enlika viktig uppgift är att söka nå läsovana grupper. Det låga priset i föreningmed direktförsäljning via folkrörelserna mofiverar i högsta grad eft fortsattstöd fill En bok för alla. Förutom på arbetsplatser och i skolorna möter man för alla på allt fler ställen - busstationer, sjukhusens väntrum,campingplatser osv. När verksamheten kan visa resultat, då vill drain stödet. Är de rädda för en ökad medvetenhet, eller varför finns det ingenkulturpolitisk ambition hos ? Jag yrkar avslag på reservafion nr 11, I betänkandet behandlasockså frågan om statligt stöd till utgivning av eft Jag tänker inte gå in på detta närmare. Den frågan kommer säkertstatsrådet att ta upp i sitt inlägg. Jag vill ändå säga att det i densupersnabba utveckling inom informationsteknologin som vi nu upplever ärglädjande att regeringen har för avsikt att genomföra satsningen på ett svensktuppslagsverk. Både regering och riksdag har vid ett flertal tillfällen uttalathur angeläget det är att ett sådant här uppslagsverk kan komma till stånd. Omdetta nu skall kunna ske är det avgörande att vi inte låter tillfället gå ossur händerna. Jag tycker att det är beklagligt att och moderaternaär så svala när det gäller konkreta insatser. Jag yrkar alltså avslag påreservation nr 10 och bifall till utskottets hemställan i den här delen. Vpkvill öka kulturtidskriftsstödet med 3 milj, kr. Jag vill bara kommentera dettalika kort som när det gäller förslag om utgivningssföd. Vi saknardessa pengar, och jag yrkar avslag på den reservationen, Slufligenkommer jag till frågan om . Vi vet att är emotstatens kulturråd, I propositionen ges en ökad beslutsrätt vidfördelning av medel till de olika litteraturkategorierna, I utskottsmajoritetenanser vi att det finns klara fördelar med den modell som föreslås. Det ärinte lämpligt att lägga myndighetsuppgifter på , lika litetsom det är lämpligt att bokbranschen skall överta uppgifter som till betydandedel är kulturpolitiska. förslag kan inte uppfattas på annat sättän att de egentligen helt vill ta bort utgivningsstödet och låtamarknadskrafterna ensamma ta över. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 16 () replik: Med den tid som står mig till buds kan jag inte delta i en storkulturpolitisk diskussion som tar upp de kommunala ekonomiska förhållandena. Jagskulle vilja beröra några av de frågor och kommentarer som utskottets viceordförande tog upp. Det skulle bl, a, vara nonsens med en litteraturförteckning.Är det inte maktfullkomlighet och besserwissermenfalitef att påstå att vad somär fallet i praktiskt taget samtliga europeiska länder, nämhgen att man iläroplanen har inskrivit vilken litteratur eleverna bör ha kommit i kontaktmed, skulle vara nonsens? Jag tycker att detta visar en brist på känsla förvilket värde litteraturen kan ha i vår skola, en brist som kanske är betecknandeför socialdemokraterna , försökte sedan få def att framstå som om de resultat man uppnår direktkunde relateras till anslagets storlek. Varför har då socialdemokraterna integått med på kommunisternas förslag om en bibliotekslag och 3 milj. kr, mera?Detta skulle i så fall ge ett ännu bättre kulfumtbud, Def är här fråga om vadvi vHl använda pengarna till, men det är också fråga om en skillnad iuppfattningen om på vilket sätt de använda pengarna ger resultat. 3 protokoll 1984/85:163-164 Vi tror faktiskt att detta att göra människormottagliga för kultur är betydligt mera effektivt än det socialdemokratiskaförslaget att man skall kunna köpa kulturkonsumtion med statHga medel på allaområden. Jag kan ta exemplet med En bok för alla. Det framgick inte avIng-Marie anförande att även kulturministern har blivit alltmeraskeptisk, sedan det blivit klart vilka det är som köper de här böckerna och,som jag tidigare sade, att restupplagorna säljs för att användas som priser vidtivoHakfivitefer, Detär orimligt att dessutom inte konstatera att andra förlag - kalla dem gärna defria marknadskrafterna - väl konkurrerar med En bok för aHa när det gällerprissättning osv, frågar hur vi ser på samhällets insatser - med vår politik skulle vi pånågot sätt missgynna de kultursvaga grupperna, kan inte vara ovetande om att videon, som är den storakonkurrenten till läsandet, är företrädd främst bland låginkomstfamil-jer ochandra socioekonomiskt svaga grupper. Videon är inte gratis, och det är inteheller hyrandet av filmerna. Det är i dessa grupper- den målsättningen kan vienas om - som vi strävar efter att nå nya läsare. 17 () replik: nämnde att frågan om klassikerstödefs utformning ännuinfe är heU avgjord. Def tycker jag är bra, och jag tycker att regeringen skallfa sig en allvarlig funderare över hur det skall utformas, så att man inte ionödan stör marknadsbilden. Som jag nämnde ges det ju ut åtskilligaklassiker. Och vi kan riskera aft det blir ett system där klassikerges ut endast om man får direkt, statligt selektivt stöd. Jag tror därför attett sådant stöd är en ganska farlig väg. Däremot är vi intresserade av attfrämja utgivning av klassiker, och det tror jag kan ske i andra former. Vivill satsa mer än socialdemokraterna på utgivningssfödet, och vi betalar detgenom att inte anvisa pengar till arbetsplatsbiblioteken. Bakom det liggerövertygelsen att det är ett felaktigt spår atf vid sidan av folkbibliotekenbygga upp ett alternativt bibliotekssystem - som är precis vad det handlar om.Vi hade ett sådant system . Det fanns bibliotek i kyrkor, iordenshus och på en del arbetsplatser. Där gjorde man en fantastisk pionjärinsats.Men sedan kom man till ett läge där man sade att detta var en uppgift förkommunerna. Kommunerna överfog dessa små bibliotek och sade: Tillfolkbiblioteken skall alla kunna komma. är det kärvt för många kommuner. Jag tror atf det är vikfigt atf då slåvakt om att folkbiblioteken skall vara öppna för alla och nå alla. Däremot kanman göra särskilda aktioner för atf nå speciella arbetsplatser - det tycker jagär O.K. Men att bygga upp separata arbetsplatsbibliotek tror vi innebär eftalternativt sysfem som kan komma aft visa sig ganska besvärligt, och det kommernaturligtvis också att gå ut över folkbiblioteken. Tillsist vill jag beträffande uppslagsverket-eftersom hänvisadefill vad statsrådet kommer att säga - spara mina synpunkter till efterstatsrådefs anförande. 18ING-MARIE () replik: Först till beträffande enlitteraturförteckning: Jag tror inte att det är något som hindrar skolöverstyrelsenfrån att göra upp en förteckning med förslag till intressanta klassikerböcker.Men jag tror inte aft def löser problemet att tillhandahålla skolorna ettklassikerurval tiH rimliga kostnader, som här föreslås. Jag tycker det är ettintressant initiativ att på detta sätt möjliggöra en utgivning som kan användasockså på andra håll, såsom vuxenlitteratur och för biblioteksväsendet. Därtycker jag att kryper undan, när de skär bort detta statsbidrag ochsäger att det inte löser problemet, säger också: Anslagens storlek kan intevara beroende av de kulturpolitiska ambitionerna. Jag frågar; I vad skall manannars spegla kulturpolitiska ambitioner, om vi inte från samhäHets sida mäterdem i viljan att satsa? Man kan se på vilka anslag som vi har prioriteratsinsemellan. Jag räknade upp några där har skurit bort och intevill satsa. Det handlar ju om vilka anslag som man vill satsa på, enprioritering. Som jag kan se är alla anslag som syftar till ett brett kulturintresseoch till aft nå nya grupper ointressanta för , säger; Det viktiga är att göra människornamottagliga. Ja, men hur? Hur skall man göra det om studieförbunden skallbantas, om skolornas verksamhet skallskäras ned, om bibHofeken får mindreanslag, om Litteraturfrämjandet inte skall vara kvar och om arbetsplatsbibHotekinte skall få finnas? Hur vill göra? Ge mig det receptet, detvore intressant att ta del av. Hur gör man människorna mottagliga utan aft samhälletgår in och satsar pengar? Hon kritiserar En bok för alla och säger atf hon bliralltmer skeptisk då hon hittar dessa böcker på . Men det är kanske ettbra sätt att ge böcker som tivoHvinster i stället för alla skära elefanter. Jagtycker det är ett bra alternafiv, säger att det kan vara en risk för atfdef blir klassikerutgivning bara om det finns ett statligt stöd. Men vi harträffat ett fackbokhandelsavtal, och vi har en bra dialog med bokbranschen, Imitt anförande framhöll jag vikten av kulturpolitiska ambifioner också hosbokbranschen. Jag tror därför inte att den omnämnda risken är så stor. Jag trortvärtom atf liksom En bok för alla initierade ett problemområde, kanklassikerutgivning stimulera och öka konkurrensen, den som är så viktig. Vi får en konkurrenssituation förlagen emellan, Tag denutmaningen! 19INGRID () replik: Jag tycker böcker är bättre än skäraelefanter, men de skära elefanterna har fördelen att inte vara betalda medskattemedel, ställer frågor om hur man tror attkulturen klarar sig utan alla dessa statsanslag. Man kan avIng-Marie få intrycket att över huvud tagetinte vill vara med och stödja någon form av kulturaktiviteter. Men det vet honlika väl som jag att vi vill. Vihar en situation som inte är alltför dålig men som kunde vara mycketbättre. En stor del av förklaringen till detta ligger i utformningen av dengamla Lgr 68, Där fråntog vi eleverna möjligheter atf lära sig svenska, attskaffa sig den orientering i omvärlden som är nödvändig för att söka sig framtiH nya kulturaktiviteter. Detta ligger långt tHlbaka i tiden. En förbättringkommer att ske. Jag hör till dem som är övertygade om att dessa insatser äroändligt mycket mera värdefulla än den starka centralstyrning som Ing-MarieHansson förordar när det gäller svenskt kulturliv. Anf.20 () replik: Till IngridSundberg vill jag säga att det visst är riktigt att def finns kulturverksamhetersom vill stödja. Ni har ju infe nollbudgeterat inomkultursektorn, det skall jag villigt erkänna. sade att man måstetitta på prioriteringen, på var man vill satsa. vill satsa på etablerade grupperskuHurkonsumtion. Man vill ge mer åt kulturintresserade kulturkonsumenter, somredan har upptäckt och funnit ett värde i detta. När talar om skall låta människorna upptäcka kulturen och göra dem mottagliga, måsteföljdfrågan bli: Hur, och med vilka medel? Det har jag inte fått något svar på. inledde med att påminna om att vi den svenskanationaldagen 1985 diskuterar viktiga kulturfrågor. Jagvill understryka att den här diskussionen, liksom propositionerna om litteraturoch folkbibliotek, ytterst handlar om värdet av ett försvar för det svenskaspråket, för den svenska kulturen. Den handlar om att värna och hävda dengemensamma kulturbasen. Förslagenframläggs mot bakgrund av värderingar av en politik, som har förts under någraår . Jag syftar på den polifik som utgår från kuhurpoHtiska beslut1974. Det intressanta är att kunna konstatera att de båda utredningarna,bokutredningen och folkbiblioteksutredningen, visar att politiska åtgärder,beslut, i många avseenden har betydelse. visar attdet faktiskt i huvudsak är de privata konsumenterna som utgör bokmarknaden.Det statliga stödet på det området är bara ett par procent. Men det visar attdet i långa stycken har räckt för att förändra marknaden, underlättamarknadsprocesser och förbättra förhållandena på bokmarknaden. Vi har alltsåkunnat utgå från att det litteraturstöd, om vilket fattade beslut1975, i huvudsak har varit bra. Vi föreslår nu förändringar och utveckling avdetsamma. Jag tror atf det finns anledning aft också erinra om detta. Eftersom jag inte vill ta kammarens tid i anspråk för mera allmännareflexioner, skall jag mycket konkret ta upp några punkter som varit uppe tilldebatt . Först mycket kort om de fasta bokpriserna. förhållandetatt regeringen inte föreslagit en återgång till fasta bokpriser berornaturligtvis ytterst på insikten om att man inte återställer ordningen till1969 genom ett riksdagsbeslut. Så enkelt förändrar man inte marknaden. Vpkhar i sin reservation föreslagit försöksverksamhet med fasta bokpriser. Inteheller en sådan kan man införa om man har det minsta begrepp om hur marknadenfungerar. Hur länge skulle ett försök pågå? Skulle det vara regionaltavgränsat, t, ex, så att man har fasta bokpriser i men inte i ?I realiteten är alltså en sådan försöksverksamhet omöjlig. Klassikerutgivningenhar varit uppe till debatt . Låt mig på den punkten bara sägaaft det nu aktuella förslaget syftar till att möjliggöra för skolorna att köpaböcker. Det är alltså inte eft anslag fill skolorna där man lämnar ut pengaroch hoppas att de skall köpa böcker. Vi har i förslaget i stället valt attdirigera pengarna så att det faktiskt köps böcker i klassuppsättningar tilleleverna. Det tror jag inte kommer att skada dem som kommer att få del avstödet. Tvärtom tror jag att väldigt många av utgivarna - det är en hel del somger ut klassiska verk - kommer att upptäcka att också skolorna kan varaintressanta som köpare av klassiska verk. Jag tror att vi med detta kommer attfå i gång en process också i det avseendet. Jaghar fått frågor från både och omuppslagsverk, konkretiserar sina frågor genom att fråga: Ärbidrag till ett ekonomiskt bärkraftigt föriag kulturpolitiskt riktigt? Nej, detär infe fråga om stöd till ett förlag. Det är en insats för att få i gångutarbetandet av ett nationellt uppslagsverk. Det är för detta ändamål sompengama lämnas, inte för att stödja förlaget. Men det kanske är en poäng i ber ett förlag och inte någon annan aft ge ut en bok. Finnsdet löften och garantier?, frågar beträffande bidrag tillnäringslivet. Vilka utfästelser har givits till förlag och andra intressenter?,frågar , Inga utfästelser har gjorts i denna fråga.