prot · G809135 · 1984-12-31 00:00:00 — Men när ministern själv tar upp en lång lista över problem bordedet väl mynna ut i att kommunikationsministern säger att han definifivt intekan vara nöjd med det sätt som monopolföretaget sköter sin service på, ivarje fall för tillfället. Jag har inte i mitt resonemang tagit med extremavinterdagar - det är alldeles självklart att den branschen som alla andra kanha sådana bekymmer - utan detta ärerfarenheter som gjorts under en än några svåra vinterveckor,ministern. Jag har inte, , jämfört prisettill SAS med något pris för bästa lastbil. Vad jag sagt är att även när detgäller lastbilstransporter eller transporter med tåg har man denna vinter haftproblem på grund av stark kyla . Man har haft problem på grundav att det varit rikligare med snö i de södra delarna av landet jämfört medandra år. Det är den jämförelsen jag gjort och det är det jag har respekt för.Oavsett vilken transportmetod det är fråga om - lastbil, tåg eller flyg -inserjag att vid naturhinder får människorna finna sig i att det inträffar förseningaroch att man kan uppleva servicen som mindre bra. Det är det jag tagit iförsvar. När jag räknar upp dessa problem gör jag det för att manfrån SAS sida har sagt att detta är de problem man har att brottas med och somman är uppmärksam på. Man är, , beredd att göra insatser för attförsöka få bort dessa svårigheter möjligt. Det är att gå alltför långt att ta fram sådana exempel somdet att man saknade flygvärdinnor i samband med en flygning från ochmena att det skulle vara genomgående och ett typiskt sätt för SAS att hanteraservicen. Vi skall väl vara glada åt att SAS försöker förbilliga verksamheten.Men det betecknas som snålhet. Den dag SAS höjer priserna är jag ganskaövertygad om att kommer att ställa krav på att man skall se omsitt hus och försöka förbilliga det hela. Jag tycker att det är gnälligt av att förafram dessa problem, och det är nästan barnsligt att tro att jag somkommunikafionsminister på något sätt skulle bli specialbehandlad på Arlandaeller på Kallax, Jag åker i samma flygplan som alla andra och jag checkar in påexakt samma sätt. Jag är alldeles övertygad om att jag träffar minst lika mångamänniskor som gör på flygplatserna. Det kanske är den skillnadenatt de människor som jag talar med understundom är kritiska, men de harförståelse när det inträffar sådana här situationer. De vet också att den storatillväxten av antalet flygpassagerare har gjort att SAS-Linjeflyg har fåttproblem när det gäller kapaciteten. Men jag tycker att det är tillfredsställande- och borde också vara tillfredsställd med att konstatera - attSAS tar sig an dessa problem och trots att det är fråga om betydande pengar kanse till att vi skall ha en kapacitet som svarar motbehovet. Omförbättrad service på inrikesflyget Anf.63 (): Det jag sade om flygvärdinnorna var bara ytterligare ettexempel på vad som händer. Sedan kan kommunikationsministern kalla detbarnsligt om han vill. Men det är kanske barnsligt av kommunikationsministernatt så intensivt försvara något som inte är riktigt. Jag skall inte nämna några namnhär, men jag skall ge kommunikationsministern en lapp med namnen på hans egnapartikolleger från som är lika irriterade som jag men som kanske harlitet svårare att föra en debatt eftersom det gäller deras egenkommunikationsminister. De är också intresserade av denna fråga. Kommunikationsministern säger att jag nog kommer att hasynpunkter om SAS måste höja priserna. Jag tycker att man skall försöka drivaSAS så billigt som möjligt, men jag vet att man måste höja priserna. Det finnsett ordspråk som säger att snålheten bedrar visheten, och jag tycker att det ärgångbart när man gör på det här sättet, I andra sammanhang kanske man kan tyckaatt SAS inte är så väldigt sparsamt. Vi behöver inte diskutera detta medprishöjning, SAS är ett monopolföretag, och ett monopolföretag har ju ingenkonkurrens - det är då inte fråga om vem som kan flyga billigast. Det är möjligt att vi träffar människor som har olikasynpunkter. Jag tror säkert att kommunikationsministern på flygplatserna harfått propåer från passagerare som tycker att situationen har varit besvärlig.Man är kanske litet hovsammare när man framför något sådant tillkommunikationsministern än när man gör det till vanliga, dödliga riksdagsmän -dem brukar man ju jaga ganska mycket. Faktum är att vi får många propåer omdetta. Jag tror inte att denna diskussion leder till något mer.Kommunikationsministern försvarar SAS, men jag tycker inte att det finns någonanledning att försvara företaget i det här fallet. Vi vet att det inte finnsnågon möjlighet att konkurrera med SAS - företaget har det bra förspänt på detsättet. Jag utdömer dock inte SAS på något vis. Emellertid tycker jag att man har handskats väldigt dåligtmed de svenska inrikespassagerarna . har det varittill förmån för flygplatser i andra nordiska länder, som man samarbetar med. Vivet också att det under en lång följd av år var det svenska inrikesflyget somfick betala förlusterna för danskt och norskt inrikesflyg. Det är inte så , men det var så under en lång följd av år. Jag tycker att det är bra om kommunikationsministern ärberedd - som han talade om - att säga till SAS att det fordras bättre insatser.Det vore ännu bättre om han sade att man är beredd att omprövamonopolställningen om inte SAS sköter verksamheten bättre än . Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Svar på interpellation 1984/85:127 om musselodlingen i huslän har frågat mig om jag i syfteatt minska de ekonomiska riskerna för musselodlare avser att ta initiativ tillnågon form av skördeskadeskydd, till undersökningar och uppföljning avvattenkvaliteten inom flera områden och möjlighet att snabbt och säkert kunnafastställa musslornas användbarhet samt till utveckHng av säkrare metoder föratt kunna avgöra gifthalten imusslorna. Underår startade odling av musslor i kommersiell skala i , Verksamhetenhar utvecklats successivt. finns ca 15 aktiva företag medomkring 45 odlingar. Härtill kommer verksamhet i skörde- och förädlingsledet. Vihar i gynnsamma förutsättningar för skaldjursodling. Tillgången påvattenområden för odHng är förhållandevis god. Intresset för verksamhetenbland befolkningen är starkt. Vi har goda kunskaper om vilka hänsyn som bör tastill miljön och andra intressen, Ibörjan av inträffade en algblomning i vattnen utanförvästkusten som ledde till en ansamling av gift i musslor. Saluförbud hardärefter gällt med undantag för . Det går inte attförutsäga när giftet försvinner så att förbudet kan hävas. Jagser allvarligt på det som hänt. Den ökande förekomsten av algblomning medåtföljande giftansamling i musslor är oroande. Detär enligt min mening angeläget att orsakerna till algblomningarna ochgiftansamHngen i musslorna klarläggs. Det pågår undersökningar om detta. Förnärvarande övervägs också kompletterande forskningsinsatser och undersökningarför kontroll av vattenkvaliteten. Jag förutsätter att berörda kommuner i sinfysiska planering tar hänsyn till vattenkvalitetens betydelse för musselodling. Detfinns flera skäl för att undersöka vattenkvaliteten. Bl, a, är det viktigt attbakteriologisk kontroll av vattnet sker både innan odlingen påbörjas och isamband med skörden av musslorna. Oavsett vattenkvalitet bör det alltidundersökas om det finns gifter i musslorna. De metoder som finns för dettabedöms av som fullt tillförlitliga. har ett laboratoriumi anlitats för att utföra analyserna. undersökermöjligheterna att skapa laboratorieresurser för detta ändamål inom landet. BeträffandeJens fråga om minskning av de ekonomiska riskerna för odlarna genomnågon form av skördeskadeskydd vill jag framhålla att staten medverkarekonomiskt till etablering och utveckling av näringen. Under de fem senasteäre'n har statligt stöd till musselodling i lämnats i första hand somglesbygdsstöd till ett värde av ca 7 milj, kr. Regeringen har dessutomföreslagit ökade möjligheter till regionalpolitiskt stöd i proposition1984/85:115 om regional utveckling och utjämning. Därtill kommer de forsknings-och undersökningsinsatser som jag tidigare nämnt. De utgör också ett betydelsefulltstöd till näringen. För ytterligare minskning av ekonomiska risker inomnäringen, såsom riskerna för skördeskador, är det enligt min mening rimligtatt musselodlarna själva vidtar lämpliga åtgärder. 65 JENSERIKSSON (m): Jag tackarjordbruksministern för svaret på min interpellafion. Det är alldeles rikfigt,som statsrådet säger i sitt svar, att musselodlingen fick en start - man kannästan tala om rivstart - 1979, Det bedrevs upplysning, och framtiden både för fisk- och förmusselodling bedömdes som ljus. När det gäller musselodling är det egentligen baraBohuslän som-kan komma i fråga, eftersom det för sådan odling krävs salt vattenoch skärgård. Kanske hade man vunnit på att inte skynda alltför fort, eftersomdet var en ny verksamhet som man kände ganska litet till. Men är det som detär: 15-20 musselodlare står med stora problem, även om man inte ännu kanbetrakta det som katastrof. Jordbruksministern säger vidare att det är angeläget attorsakerna till algblomningen och giftansamlingen i musslorna klarläggs. Jäg äri det fallet helt enig med jordbruksministern. Samfidigt kan man inte undgå attfundera över varför det har blivit så här. Man frågar sig om dessa problemalltid här funnits. Jag vet att när jag började fiska ,använde man aldrig musslor som växte på pålar och bryggor fill agn - dvs,musslor soiti växte uppe i vattnet. Man hade provat den metoden, men detpåstods att fisken undvek långrevarna, eller hackorna som det heter i ,öm de hade agnats med sådana musslor. Kan det vara så att sådant här alltid harförekommit? Jag har vidare observerat att ostronen som ligger på bottnen inteinnehåller gift. Men det kan bero på något annat. Man kan heller inte låta bli att fundera över vad som kanha hänt på andra områden . Man frågar sig varför torsk ochrödspätta är totalt borta i norra , Kan det vara övergödning, eller kandet bero på de tusentals och åter tusentals fritidsbåtar som vi begåvats med?Det är fullt med sådana i alla vikar, och deras bottnar är målade med giftigafärgämnen. Kan det vara utsläpp, inte minst från och industriområdet iÖstfold, som ligger bakom? Kan det vara en kombinafion av många faktorer? Ja, här finns en hel del att utreda. Det måste vara mycketviktigare att studera än t. ex. stensnultrans kärleksliv, som varit föremål förstora undersökningar. Varför har uttern försvunnit, och varför dog tusentalsejdrar oförklarligt ? Det här är vikfiga frågor, som borde bli föremål för ettmycket större intresse än det som ägnas dem . tillhör enligtden fysiska riksplaneringen de skyddsvärda områden som bl. a. skall användasför rekreation. Det finns anledning att vara mer observantpå vad som håller på'att hända än som är fallet. Den dag man inte kan fånga fisk i skärgården och då maninte kan äta musslorna är det att man sätter sig ner och ser över vadsom kan göras för att skydda en känslig miljö. Det har alltid funnits något slags föreställning om atthavet tål nästan vad som helst, och jag förstår att det lilla antal människorsom sysselsätts med yrkesfiske inte är särskilt intressant i sammanhanget.Fisket i har inte varit alltför mycket utsatt av regeringens omsorg.Sportfiske och rekreation har varit mycket intressantare - det berör ju såmånga människor. Kanske kan musslorna bli en väckarklocka som visar är långt framskriden, även om jag inte vill påstå att det närmar sigtolv.slaget. hälsar därför medtillfredsställelse att jordbruksministern i sitt svar klart uttalar behovet avkontroll och undersökningar. Men lita inte för mycket på kommunerna! Derasresurser är begränsade, och det är en angelägenhet för hela folk attvår vattenmiljö kan skyddas. Det är inte en angelägenhet enbart för våraskärgårdskommuner, som alltför länge avtappats på sin bofasta befolkning ochsom inte har de resurser som behövs. Däremotdelar jag på intet sätt jordbruksministerns uppfattning, som kommer frånstatens livsmedelsverk, att de metoder som används för att prova gifthalten imusslor är helt fillförlitliga. Om det är riktigt som man har berättat för migverkar undersökningsmetoderna stenåldersaktiga. koncentrat av musslor till möss. Om mössen lever är musslorna bra, om dedör är de giftiga. Det påminner om förhållandena när riddarnabjöds på mat och kvinnorna fick äta först. Om de överlevde, kunde också männenäta. Finnsdet inga bättre metoder borde man försöka hitta sådana. Att mansedan måste åka till och inte kan göra proven i är under allkritik. Jag hoppas verkligen att en ändring kommer till stånd. Jordbruksministerntänker inte ta några initiativ för att tillskapa skördeskadeskydd utan pekarpå det etableringsstöd som utgått. Det är en klen tröst, eftersom odlingarna nuär i gäng och många har drabbats. Det här är något som man inte kunnat förutse.Jag vill påstå att det inte enbart är en sak för odlarna, som söker eftermöjlighet att finna sysselsättning vid kusten och svarat upp mot länsstyrelsersoch näringsnämndernas förhoppningar om att skapa arbetstillfällen i en känsligmiljö samt bevara kusten och skärgården levande. Jagtror att det måste till samlade åtgärder för att lösa problemen. Dessa åtgärdermåste komma som en följd av den nödvändiga kontroll och forskning somjordbruksministern tar upp i sitt svar. Jagskulle gärna vilja veta om jordbruksministern är beredd att satsa på den resurssom skärgården utgör, inte bara som rekreation utan som en resurs som skaparsysselsättning och där näringen både när det gäller odling och när det gällerfiske får företräde framför dem som smutsar ner och förstör möjligheterna tillliv i havet. Inledningsvis vill jag säga att kanske var litet orättvisnär han sade att regeringen minsann inte intresserat sig särskilt mycket föryrkesfisket. Det är ändå så att vi gemensamt var med om att lägga fast enfiskeripolitik som haft en viss betydelse för yrkesfisket i det här landet. Närdet gäller aHa de åtgärder som är motiverade för att värna om den miljönär jag helt överens med , Här pågår nu också en satsning både påforskningsområdet och i övrigt, som vi hoppas skall kunna ge ännu bättreresultat framöver. Framför allt har vi den gemensamma uppfattningen, somSverige framför inte minst i internafionella sammanhang, att havet icke skallfå bli en soptunna, där man kan göra sig av med föroreningarna hur som helst. Nr 135 När det sedan gäller frågan ommusselodlingens situation delar jag även på Fredaeenden '' punkten . Generellt när det gäller vattenbm- ' ' eftersträva, det har varit minambition, att se det som en näring medgoda möjligheter i , Men bör vi också ha ambitionen Om mussel- ''''ygg'' "PP näringen på ett sådant sätt att vi stegvis kan garantera attvi odlingen i framöver får en god grund för dennanäring. Det är möjligt att det, som sade, gick litet för forti början. Det är angeläget att man inte hamnar ien situation då etableringarna sker så snabbt att vi inte riktigt kan klara avkonsekvenserna av det hela. Så kommer vi in på frågan hur vi skall sköta kontrollenoch hur vi skall se på den form av skördeskadeskydd som har förtfram som ett tänkbart alternativ. Beträffande kontrollen arbetarlivsmedelsverket med uppgiften att se om vi skall kunna etablera den i ,så att vi i varje fall den här omgången inte behöver utnyttja , Detta är ioch för sig inte någonting som gör det onödigt att fundera över om vi skallkunna få ett samarbete på nordisk nivå som kunde vara till fördel för alla.Just nu pågår alltså ansträngningar på livsmedelsverket för att förläggakontrollen till , Beträffande metodernas effektivitet skall jag inte ta uppen diskussion med på den punkten , eftersom livsmedelsverketuttalat sig med utgångspunkt i sitt ansvar som myndighet när det gällereffektiviteten i detta sammanhang. Låt mig säga ett par ord om själva skördeskadeskyddet. Vihar sett det så att vi skulle ge ett stöd till näringen och näringensutveckling. Det har staten också försökt göra. Vi har på ett annat område,jordbruksområdet, skördeskadeskydd. Där pågår överläggningar med jordbrukarnaom hur skyddet skall utformas framöver. Ett av alternativen i det sammanhangetär att jordbruksnäringen själv skall ta över ansvaret för skördeskadeskyddet,mot bakgrund av att man skulle kunna utforma skyddet så att det på alla sättblir tillfredsställande ur näringens egen synpunkt. Det förekommer av och tillganska mycket kritik mot skyddet som det nu fungerar. Därför är det intesärskilt angeläget, tycker vi, att fortsätta att utveckla en skördeskadeförsäkringpå ett annat område, där staten skall ta initiativet och ansvaret. Jag vet att man i i dagens läge kan försäkra sig motalla de risker som kan uppkomma i samband med vattenbruk. Jag tror att det helabör ta sig det uttrycket här också, att musselodlarna själva funderar igenomriskerna för att tillsammans med försäkringsbolagen pröva på vilket sätt manskulle kunna skaffa sig ett skydd den vägen mot den typ av risker somföreligger. Sammanfattningsvis ärdet viktigt att samhället så långt det över huvud taget är möjHgt medverkartill att skapa de förutsättningar med avseende på vattenkvalitet och annat ochframför allt planering som skall ge den långsiktiga säkerheten förmusselodlingen. Anf.67 (): Jordbruksministern är naturligtvis inte främmande för attjag inte är nöjd med de insatser som har gjorts på fiskets område. avstå frånatt göra en uppräkning av på vilka punkter jag är missnöjd - det återkommer visäkert till . Jag har ingenting emot ett nordiskt samarbete. Jag tyckerbara att när man nu har startat med musselodling, bör man inom hametoder att undersöka musslorna, så att man slipper åka utrikes. Att livsmedelsverket anser att den metod som används i Osloär bra kan möjligtvis bero på att livsmedelsverket inte har någon bättre metod.Detta bör man då ta fram. Jag tycker inte att det skall varaavgörande om en mus lever eller dör, utan man skall kunna konstatera om det ärmycket eller litet gift i musslorna och på grundval därav avgöra om de äranvändbara. Det här är något av en naturkatastrof - om det nu inte ärnågonting som förekommer med jämna mellanrum; det kan vi också få se senare.Jag förstår att man kan utforma ett skördeskadeskydd av något slag, men det härproblemet har kommit på oss plötsligt. Om vi inte får musslorna giftfria snartså blir det en katastrof för dem som har satsat på odlingen. Hur de skall klarasig vet jag inte riktigt. De frågor som jag har tagit upp med jordbruksministernligger mig naturligtvis varmt om hjärtat. Det är ju fråga om miljön, och det ärfråga om miljön i det område där jag lever och har verkat i hela mitt liv ochdär jag förmodligen kommer att stanna kvar. Detta borde vara intressant ocksåför jordbruksministern, för han har ju ansvaret för miljön. När jag framställer en interpellation eller en fråga, görjag det alltid med två utgångspunkter: dels vill jag ha svar på vissa frågor,dels försöker jag påverka utvecklingen positivt. Jag hoppas att jag genom dennainterpellation något kunnat påverka utvecklingen av den miljö som vi har iBohuslän och som vi är rädda om. 68> Jordbruksminister : Herrtalman! Jag tror att vi på den punkten har samma ambitioner. Låt mig avslutamed att säga att jag delar uppfattning även i så måtto att jaganser att utgångspunkten för kontrollen naturligtvis inte skall vara om en muslever eller dör. Vi bör få en kontroll som gör det möjligt att få avsättningför de musslor som odlas och som gör det möjligt för människorna att äta demutan att löpa några risker. Överläggningen var härmed avslutad, 12 § Anmäldes och bordlades 1984/85:3190av m.fl. 1984/85:3191av m.fl. Uppdragsutbildning (prop, 1984/85:195) 1984/85:3192av m.fl. 1984/85:3193 av m.fl. 1984/85:3194 avIngrid m.fl. 1984/85:3195av m.fl. Radio-och TV-sändningar i kabelnät (prop, 1984/85:199) 13§ Anmäldes och bordlades 1984/85:57 Avveckling avensidiga koncessioner beträffande fiskhandeln 1984/85:10 Avtal angåendehandeln med (prop, 1984/85:94) 1984/85:14 Tilläggsbudget III (prop,1984/85:125 delvis) 1984/85:17 Förbindelserna med de baltiska folken m,m. 1984/85:16 Anslag tillarbetsmiljö m,m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:24 Anslag fillstatens bakteriologiska laboratorium m,m, (prop, 1984/85:126)1984/85:25 Ersättning enligt avtal om läkarutbildning och forskning (prop, 1984/85:135) 1984/85:24 Vissa för dengrundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågorm, m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:27 Anslag till utbildning förvärdyrken m,m, (prop, 1984/85:100 Jordbruksutskottetsbetänkanden /85:29 Lag om foder (prop, 1984/85:149) 1984/85:31Tilläggsbudget III (prop, 1984/85:125 delvis) 1984/85:17 Energibesparande åtgärder i bostäderm,m, (prop, 1984/85:100 delvis och 1984/85:125 delvis) 14 § Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:561av () till justifieministern om polisens användning avvideofilmning: I samband med demonstrationer i har detframkommit att det är vanligt att polisen använder sig av videofilmning avdemonstranterna. Har justitieministern för avsikt att vidta åtgärder föratt klarlägga hur Nr 135 sådant material används? 1984/85:562 av () till justitieministern om rikspolisstyrel-_ . sens uppdragsverksamhet inom ADB-säkerhetsområdet: Meddelande om beviljaderegeringen tillstånd att f''S bedriva uppdragsverksamhetinom ADB-säkerhetsområdet, Arbetet skulle ske i en ny enhet, ,Beslutet föregicks av en debatt, där man från olika håll redovisadebetänkligheter mot den föreslagna verksamheten. Tveksamheten gällde bl, a,möjligheten till avgränsning gentemot övriga uppgifter ochsvårigheten att avgöra vad RPS på det här området är skyldigt att göra enligtgällande instruktioner, alltså utan att ta betalt. Den principiella frågeställningen huruvida kommersiellverksamhet inom rikspoHsstyrelsens ram över huvud taget bör ske lågnaturligtvis bakom diskussionen. Skiljelinjen genterhot den självklarauppgiften som allmänhetens tjänare ansågs oklar. Eftersom verksamheten enHgt uppgift fått en icke ringaomfattning och man nu har erfarenhet, vill jag ställa följande frågortill justifieministern: 1, Vilken omfattning och inriktninghar verksamheten inom fått och hur sker beslutsfunktionen? 2, Hur har avgränsningar kunnat görasdels gentemot övriga uppgifter, dels gentemot det arbetepolisen är skyldig att utföra enligt gällande instruktioner? 3, Hur garanteraskonkurrensneutraliteten? Betalar t, ex, sociala avgifter? 1984/85:563 av () till statsrådet om regeringens presentation av innehållet i propositioner: var det presskonferensi , Socialminister presenterade innehållet ipropositionen om barnomsorgen, I den ursprungliga tidsplanen frånstatsrådsberedningen angavs att denna proposition skulle föreläggas riksdageni mars, I den reviderade propositionsförteckningen angavs att den skulle kommai april, När detta skrivs - - har ingen proposition kommit. Det kan vara förståeligt, om än beklagligt, attpropositioner försenas. Det är dock inte acceptabelt att regeringen presenterarinnehållet i propositioner innan propositionen läggs på riksdagensbord. Jag villdärför fråga vice statsministern, : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att setill att även får del av innehållet i propositioner sompressen får det? 15§ Kammaren åtskildes kl, 15,23,