prot · G809167 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi hardärför, som framgår av det särskilda yttrandet, krävt aftkonsfifufionsutskoffef skulle ha beretts fillfälle att yttra sig i frågan innanriksdagen far ställning. Tyvärr avvisade majoriteten det förslaget. avvisar av nämnda skäl regeringenskrav att få denna fullmakt atf begränsa kreditköp. Vi avvisar dessutomförslagen därför aft motsätter sig den ekonomiska politik somregeringen vill föra och som har debatterats här . För vinnande av tid vill jag, herr falman, hänvisa tilldels vårt särskilda yttrande, dels vår reservation, fill vilken jag härmedyrkar bifall. 51PER (vpk): Jag skall i den här överläggningen uppehållamig vid lagutskottets betänkande nr 44 och det särskilda yttrande som jag fogattill detta betänkande. Med anledning av regeringens proposition 1984/85:217 omvissa ekonomisk-polifiska åtgärder m. m. har två lagförslag remitterats till lagutskottet- dels förslag till lag med bemyndigande att meddela föreskrifter ombetalningsvillkor vid kreditköp, dels förslag till lag om ändring ikonsumenfkrediflagen. Med anledning av propositionen har vpk avgivit enpartimofion, nr 3241, som dels gör en genomgång och värdering av den ekonomiskapolitiken, dels tar ställning fill de förslag som propositionen ställer. De häraktuella två lagförslagen godtas i mofionen om de förslag som ställs i mofionenblir i rimlig mån tillgodosedda vid behandlingen utanför lagutskottet. hade atf fa ställning till lagförslagen var def ännu infe känthur behandlingen av förslagen i mofionen 3241 skulle utfalla. Jag har i det läget valt aff för min del tillstyrkalagförslagen, men hålla öppet för ställningstagandet fill lagarna när de skullekomma upp till avgörande i kammaren. Mitt och den övriga vpk-gruppensställningstagande i kammaren gjordes beroende av hur våra motionskrav blivittillgodosedda. När det nu finns en uppgörelse som i rimlig måntillgodosett våra motionskrav, är både jag själv och den övriga vpk-gruppenberedda att rösta för de lagförslag som lagts fram av lagutskottets majoritet,i vilken jag ingår. I def här sammanhanget erinrar jag mig ett av mina allraförsta anföranden i . Def rörde just förhållandetmellan ställningstagandet i eft riksdagsutskott och det senareställningstagandet i kammaren. Jag hade gjort ett ställningstagande i utskottetsom sedan infe visade sig vara förankrat i den egna partigruppen, som kom aftgå emot förslaget. Vid frågans behandling i kammaren gick jag upp och gjorde enröstförklaring, varför både jag själv och den övriga partigruppen röstade påannat sätt än jag själv gjort i utskottet. Jag hänvisade då till dåvarandeordföranden i jordbruksufskoftet, i Skegrie, som för länge sedangick bort. Han hade sagt atf det i sådana här sammanhang handlade omriksdagsmoral. Jag minns att jag då sade aft jag åtminstone behövdevårsessionen för atf kunna få en uppfattning om huruvida det fanns enriksdagsmoral eller ej. -har det snart gått , och jag är i färd med afflämna . Jag kan konstatera aft det nog finns en riksdagsmoral i denmeningen atf den ställning man tagit i utskottet försöker man också stå för vidkammarbehandlingen. Är man inte säker på att man kan göra det, bör manfriskriva sig på def sätt som jag nu gjort i mitt särskilda yttrande. hände def ju infe något med våra motionsförslag påutskotfsnivå. Men, som statsrådet sade i går i TV, när lägethade mognat blev det slufligen en uppgörelse före kammarbehandlingen. Jag har därför inget annat yrkande än bifalltill lagutskottets hemsfällan i betänkande 44. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar: 52LENNART (): Efter dagens mycket omfattande debatt om denekonomiska politiken har jag just nu ingenting aff tillföra den debatten. Deolika riksdagsparfiernas företrädare har utförligt redovisat vilken uppfattningde olika partigrupperna har. Jag vill bara för min del deklarera atf jag anseraft det just nu föreligger behov av atf regeringen får den fullmaktslag som bl.a. behandlas i lagutskottets betänkande. Däremot finns det anledning aft säga ett par ord till NicGrönvall, som i sitt inlägg ifrågasatte om bemyndigandet till regeringenverkligen står i överensstämmelse med regeringsformens bestämmelser. Medanledning av detta vill jag säga följande. Frågan om rätt atfbesluta om bemyndigande till regeringen att meddela föreskrifter om villkorenvid konsumenfkredifer har prövats av samlingsregering och 1985 årssocialdemokratiska regering. Bilförsäljningslagens grundlagsenlighet har ocksåprövats av regeringsrätten . Regeringsrätten godtog lagen. Dessutom harprofessorn i offenflig rätt i sin bok om normgivningsmaktenuttalat att både bilförsäljningslagen och fullmakfslagen om kontoköp ligger inom ramen förregeringsformen, Def är denna rättstillämpning som har Nr 167 vunnit gehör här i landet, Def nu aktuella bemyndigandet skiljer sig intei Tisdaeenden princip från de fidigare beslutade fullmaktslagarna, 11 iuni 1985 Mot den här bakgrunden ärdet svårt atf förstå varför konsfifutionsutskot- tet till varje prisskulle yttra sig i frågan. Kanske var def för att spräcka Den ekonomiska tidsplanen för ärendets behandling i , nolitiken NicGrönvall synes inte godta den prövning som två regeringar har gjort ochinte heller den prövning som regeringsrätten har gjort. Vidare tycks han infeacceptera det uttalande som gjorts av professor , sig veta bättre när det gäller regeringsformens innehåll och fillämpning. Tilldetta vill jag bara säga, att då har aft i fortsättningenmotionera i och kräva en ändring av regeringsformen, Def är merarejält än atf på detta sätt ta upp olika tolkningsfvister, när vi nu har enklar praxis här i landet. Jag yrkarbifall till lagutskottets hemställan i dess helhet, Anf.53 (): Inflationen är ju eft problem som alla vill fa itu med. Trots aftinflationen har ökat tycker jag ändå att det är ett glädjandebesked aft från till har faktisktprisökningen på dagligvaror sjunkit med en hel procent i förhållande till denökning som skedde under fiden , Omtendensen fill låga prisökningar inom livsmedelsområdet fortsätter hela 1985,kommer vi aft ha de lägsta prisökningarna inom livsmedelsområdet . Också för våra baslivsmedel är prisökningstendensen hitfills i årovanligt svag, och den ligger under den prisökningstakt som man hade under allade borgerliga åren. Jagfår alltså konstatera aft för vanliga hushåll har regeringens åtgärder-devalveringen, Rosenbadsöverenskommelsen, prisstoppet m, m, -lett till att denviktigaste delen av inflationen för många familjer nu hålls i schack. Prisetpå dagliga livsförnödenheter påverkar ju mycket kraftigt reallönerna för storalöntagargrupper och bidrar till atf öka dessa gruppers köpkraft. Jag villalltså, herr talman, härmed kort konstatera atf def är ett mycket positivtinslag i den ekonomiska politiken atf den vikfiga delen av inflationen nuhåller på att minska, och def är detta jag kallar en rättvis ekonomisk politik. Jaghoppas att vi efter har en socialdemokrafisk regering som kanfortsätta denna politik, Anf.54 (): I bil, 2 till kompletteringspropositionen behandlas arbetsmarknadspolitikenoch dess inriktning för kommande budgetår, 1985/86, Arbetsmarknadsministernsäger i propositionen atf den viktigaste uppgiften för arbetsmarknadspolitikenunder kommande år måste vara att fullfölja 10 protokoll 1984/85:167-169 insatsernaför aft reducera arbetslösheten. Arbete åt alla är det övergripande målet förden ekonomiska politiken. Den ökning av sysselsättningen som påbörjats väntasfortsätta . Detta gäller såväl inom näringslivet som hos kommunerna. Men, herr talman, tillgången på arbetstillfällen varierardels inom olika sektorer av näringsHvet, dels mellan olika regioner och äveninom delar av en region. I motion 3214, bakom vilken står samtligasocialdemokratiska riksdagsledamöter från län, fas akuta frågor upp somgäller arbetsmarknadssituationen i mellersta och norra delarna av länet. Mankan knappast säga aft det här skett någon omstrukturering av näringslivet undersenare år. Omstrukturering innebär närmast övergång från en eller flera formerav verksamhet som ger sysselsättning till annan eller andra former. Men iOskarshamn, , , och har i stort sett baraindustrier lagts ned eller kraftigt bantats. Det har varit glest mednytillkommande jobb. Men träindustri (småhusfabriker), elekfroteknisk indusfri,varvsindustri, pappersindustri och verksamhet i slakteri har upphört ellerminskat i betydande omfattning. Dessutom upphör en av de störstabyggarbetsplatser vi haft i landet: byggarbetsplatsen vid kärnkraftverketOskarshamn 3 och centrallagret för kärnkraftsavfall, där det för ett par årsedan fanns 3 000 anläggnings- och montagearbefare i full verksamhet. Vad jag nu nämnt bör ge tillräcklig indikation påproblemen inom detta geografiska område. menar att def här och föreliggerstarka behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nämnden presenterar också enrad objekt som borde komma till stånd för aft infe sysselsättningslägetskall ytterligare försvåras. Man presenterar och prioriterar objekt inom bygg-och anläggningssektorn i berörda delar av regionen, Def framgår av länsarbetsnämndens framställning aftbygginvesferingarna under kommande prognosperiod sjunker i förhållandetill föregående period, då den för övrigt redan var betydligt lägre ängenomsnittet för riket. Det brukar framhållas atf investeringar i vägar ochkommunikationer bidrar till sysselsättning på flera sätt. Dels ger de jobb ochakfivitet för byggare, åkare och maferialleveranförer, delsskapas genom eft förbättrat vägnät bättre förutsättningar för näringslivetsutbyggnad därför aff områdets attrakfivifef höjs. Höjd trafiksäkerhet vägerockså tungt. , kraftigt uppbackad av länsstyrelse,kommuner, näringsliv och fackliga organisationer, vill för atf få fill ståndmeningsfull sysselsättning för anläggningsarbetare m,fl, förbättra envägsfräcka -mellan och , Def är eft objektlokaliserat till den inre delen av mellersta län, där brisfen påbyggobjekt är stor. Mot bakgrund av vad som anges ikomplefteringspropositionens bil, 1 angående den s, k, finansfullmakten - därriksdagen bemyndigar regeringen att, om arbetsmarknadsläget så kräver, beslutaom utgifter intill , och där fullmakten får användas för finansieringav fidigareläggning, utvidgningeller påskyndande av stafliga investeringar som normalf finansieras med anslagpå statsbudgeten - har vi motionärer ansett atf såväl arbetsmarknadsläget somdet av länsarbetsnämnden redovisade vägbygget borde komma till stånd, och detredan efter sommaren. Vi förvånades över att infe objektet fanns med i defmeddelande som gick ut från närkompletteringsproposifionen presenterades, I stället för atf fa med def somfanns som nr 1 bland 13 prioriterade objekt fanns objekt med som hade nr 12bland oprioriferade -och dessutom i en annan del.av regionen. Som svar på vår mofion säger nu finansutskottet atf manutgår från aft regeringen far vederbörlig hänsyn till de planer som finns hoslänsarbetsnämnder och andra regionala organ när medel från finansfullmakfenanslås för sysselsätfningsfrämjande åtgärder. Vi tycker det är bra att utskottet uttalar sig så klart pådenna punkt. Det är regeringen som får och skall utnyttja finansfullmakfen närarbetsmarknadsläget kräver def. Detta ger oss också anledning atf förutsätta atf deintenfioner som ligger bakom idén med finansfullmakten skall kunna omsättas ipraktiken och att vägbygget - - också skall komma fill stånd. Därmedskulle den sysselsättningsökning som glädjande nog konstateras för landet iövrigt också kunna få någon - om än blygsam - motsvarighet i den del av Kalmarlän som jag här försökt göra mig till tolk för. 55 (vpk): Jag vill helhjärtatinstämma i vad här har sagt beträffande arbetsmarknadsläget iKalmar län och vägsfräckningen. Jag vill också yrka bifall fill motionerna 3214och 3216. 56AGNE (): Även jag vill ta upp regeringens användningav finansfullmakten när det gäller prioriteringen av sysselsäftningsobjekfen iKalmar län. Jag vill understryka def allvarliga i arbetsmarknadslägeti län, som här har beskrivit. Mot bakgrund därav är denpriorhering som regeringen inom ramen för sin finansfullmakf gjort för detillfälliga arbetsmarknadspolitiska insatserna i län från länefssynpunkt så hårresande felakfiga aff borde reagera. Detta har jag ochGösta påtalat i motion 3216, som behandlas i det betänkandet vi nuskall fatta beslut om. I länet har man av naturliga skäl ingen förståelse för affeff krisdrabbat område skall få stå tillbaka för ett område utansysselsättningsproblem. Lokalf är regeringens beslut omöjligt aft förklara. Defär sådant som ger underlag för misstro mot politikers sätt att fatta beslut. Regeringens beslut står fast. Det kan inte återkallaseller ändras. Men tokigheterna kunde i någon mån rättas fill om detprioriterade vägbygget, där jobben verkligen behövs, snabbt kunde komma tillstånd. Regeringen borde därför omgående komplettera sitt tidigare beslut med attge klartecken också för ombyggnaden av väg 34mellan och Emmenäs i Hulffreds kommun, dvs. def projekt somregeringen prioriterat bort. Helafinansfullmakf ens 2,5 miljarder är såvitt jag kan förstå ännu inte utnyttjade.Detta borde, har vi anfört i vår mofion, ge regeringen till känna.Jag ber därmed, herr talman, att få yrka bifall till motion 3216. Anf.57 (): Med dettainlägg avser jag endast att göra en rösfförklaring. Folkpartietär inte representerat i lagutskottet. Därför ber jag aft få anmäla att vikommer att stödja den reservation som har fogats till lagutskottets betänkandenr 44. Def är eff självklart ställningstagande - i reservationen tillstyrks bl.a. vår egen partimofion. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolifiken) Först biträddes reservation 1 av m. fl. med 152 röstermot 18 för reservafion 2 avCarl-Henrik . 146 ledamöter avstod från atf Härefter bifölls utskottets hemsfällan med 153 röster mot 147 för reservafion 1 av BjörnMolin m.fl. 16 ledamöter avstod från atf rösta. (vpk) anmälde aft han avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Mom.2 (avskaffande av löntagarfonderria) Utskottetshemsfällan bifölls med 169 röster mot 146 för reservation 3 av . Mom.3 (inbetalning på likviditetskonto) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservafion 4 avBjörn m, fl,, delsreservation 5 av , bifölls med acklamation. Mom.4 (begränsning av konsumtionskrediter) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till reservation 6 av m, fl, - bifölls medacklamation. Mom.5 (skärpning av valutapolitiken) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 298 röster mot 17 för hemställan i reservation 8 avCarl-Henrik , 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 9 av m, fl, anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.6 (kreditpolitiska åtgärder) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 10 av Carl-HenrikHermansson - bifölls med acklamation. Utskottetsmofivering - som ställdes mot utskottefs motivering med den ändring däri som föreslagitsi reservation 11 av" m,fl, -godkändes med acklamation. Mom.7 (skattepolitiska åtgärder) Utskottetshemställan bifölls med 300 röster mot 17 för reservation 12 av Carl-HenrikHermansson i motsvarande del. Mom.8 (rättvis fördelningspolitik) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 12 av Carl-HenrikHermansson i motsvarande del - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 13 av m, fl, anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.9 (utnyttjande av investeringsfonder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m,fl, - biföllsmed acklamation. Mom.11 (de allmänna riktHnjerna för budgetregleringen) Förstbiträddes reservation 17 av med 24 röster mot 20 för reservation 18av , 274 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 16 av och med 52 röster mot 18för reservation 17 av , 247 ledamöter avstod från att rösta. Därpåbiträddes reservation 15 av m, fl, med 78 röster mot 53 förreservation 16 av och , 186 ledamöter avstod från aftrösta, Slufligenbifölls utskottets hemställan med 153 röster mot 78 för reservation 15 av LarsTobisson m, fl, 87 ledamöter avstod från aft rösta. Mom. 12 (senareläggning av beslutade statsutgifter) Först biträddes reservation 19 av m, fl, med155 röster mot 17 för reservafion 20 av , 146 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottefs hemställan med 153 röster mot147 för reservation 19 av m,fl, 17 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 13 (den offentliga sektorns effektivitet) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 21 av m, fl, anförda motiveringen - bifölls medacklamafion. Mom. 15 (specialdestinering av inkomster) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avNils Åsling och - bifölls med acklamation. Mom. 17 b (användningen av finansfullmakfen förtidigareläggning av vissa byggnadsprojekt) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 26 förmotion 3214 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 17 d (användningen av finansfullmakfen förfidigareläggning av vissa vägprojekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 3216 avAgne och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottefs hemsfällanbifölls. Mom. 2 a (höjning av bilaccisen) Det av och underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarande del bifölls med 170 röstermot 148 för reservafion 1 av m.fl. Mom. 3 (höjning av stämpelskaften på fastighetsinfeckningar) Utskottefs hemsfällan bifölls med 169 röster mot 149 förreservation 2 av m, fl. Mom. 4 (höjning av stämpelskatten på aktier) Def av och underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarande del bifölls med 169 röstermot 150 för utskottets hemställan. Mom. 5 (en extraskatterabatt) Utskottetshemställan bifölls med 301 röster mot 17 för det av under överläggningenframställda yrkandet i motsvarande del, 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom.6 (eft extra anslag till kollektivtrafiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot det av under överläggningenframställda yrkandet i motsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 149 för reservationen av Per-OlofStrindberg m, fl, 1984/85:34Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1984/85:36 Anslag tHlräntor på statsskulden, m, m, (prop, 1984/85:100 delvis och1984/85:150 delvis) 1984/85:39 Tilläggsbudget II ochtilläggsbudget III till statsbudgeten för Utskottets framställningar om att betänkandenaskulle avgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. i övrigt hemställt bifölls. Jaghemställer aft kammaren måtte ajournera sina förhandlingar till kl, 19,00 föratt bereda finansutskottet fillfälle att besluta om sammanställningar av statsbudgeten,m, m. Denna hemsfällan bifölls, varefter förhandlingarnaajournerades kl, 18,49, Kammaren hade medgivit att uppsatt anslag omkvällsplenum fick nedtagas. Nr 167 8 § Kammarens förhandlingaråterupptogs . 11 -looc 9§ Anmäldes och bordlades Tidigareläggning 1984/85:212 Ändring i luftfartslagen (1957:297), m. m. avsammanträde 1984/85:219 Den statligapersonalpolitiken 1984/85:223Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten 10 § Anmäldes och bordlades Förslag 1984/85:27Riksdagens revisorers förslag angående lönesystemen för SIDA:sutlandsstationerade personal och kostnaderna för att administrera dem 11 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1984/85:3243av och 1984/85:3244 av m.fl. 1984/85:3245av m.fl. Datapolitik (prop. 1984/85:220) 12 § Tidigareläggning av sammanträde I 2 kap. 6 § riksdagsordningen stadgas att kallelse tillsammanträde skall anslås i dagen föresammanträdet och minst i förväg. Om synnerliga skäl föreligger fårkallelsen dock anslås senare, I sådant fall får sammanträdet hållas endast ommer än hälften av ledamöter medger def. uppsattes - på grundval av då föreliggandeuppgifter om talefider - anslag med kallelse till arbetsplenum kl, 21,00, Det kan nu konstateras att ärendebehandHngen har gåttsnabbare än beräknat. Finansutskottefs betänkanden angående statsbudgetenföreligger , och utskottet har hemställt att ärendena skall förefas tillavgörande efter endast en bordläggning. Det finns vid sådant förhållande intenågon anledning att dröja till kl, 21,00 med def slutliga ställningstagandettill finansutskottets betänkanden. Jag får erinra om stadgandet att beslut somfordrar anslutning från särskilt flertal alltid skall fattas genom omröstning. Jag föreslåratt kallelse utfärdas till arbetsplenum kl, 19,10, Följande voteringsproposition upplästes och godkändes: Den som vill atfkammaren medger att kallelse utfärdas till arbetsplenum Nr 167 kl,19,10 röstar ja, Tisdagenden den det ej viH röstar nej, Om infe mer än hälften avkammarens ledamöter röstar ja har kammaren avslagitförslaget om tidigareläggning av ifrågavarande sammanträde, Tidisareläsenine av sammanträde Kammaren beslöt genom votering meduppresning att kallelse skulle utfärdastill arbetsplenum kl, 19,10 , 13 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1984/85:37 Statsbudgetensutgifter för /86 och statliga kreditgarantier(prop, 1984/85:100 delvis och 1984/85:150 delvis) 1984/85:38 Statsbudgetensinkomster för /86 (prop, 1984/ 85:100delvis och 1984/85:150 delvis) 1984/85:40 Statsbudget för /86 14 §Kammaren åtskildes kl, 19,05, In fidem