prot · G809140 · 1984-12-31 00:00:00 — säger sig slå vakt omförsamlingarnas roll i valsystemet när det gäller kyrkomötesval, men kan godtaförslag till förändringar så länge församlingarna utgör den primära grunden förvalsystemet. menar också att det befintliga förslaget tillöverflyttning från församlingar fill ekonomiska samfälligheter är förkastligt.Då har man kommit till den yttersta gränsen för ett organ som behandlarekonomiska och administrativa frågor. Inte heller denna synpunkt har beaktats ipropositionen eller i majoritetsförslagef, Jag vill i detta sammanhang fråga är det så bråttom med att avgöra denna fråga just nu? Varför kan vi inteavvakta folkstyrelsekommitténs förslag, eventuella andra förslag tillförändringar av valsystemet när det gäller kyrkliga val som kan följa av detarbete som bedrivs kyrkokommitté eller den utvärdering avkyrkomötesreformen som har beställt? Jag vill med det anförda, herr talman, yrka bifall tillreservationen nr 1 i utskottsbetänkandet. har avgivit också en andra reservation, sombehandlar frågan om mandatfördelningen vid val fill kyrkomötet och antaletkyrkomöfesombud för . Antalet kyrkomötesombud för halverades i ochmed kyrkomötesreformen. representerades stiftet av biskopen, ettombud för prästerna i stiftet och två lekmän. Också denna fråga har varit föremål för kyrkomötetsbehandling. En enig centralstyrelse och ett enigt kyrkomöte har gjort enframställning om att antalet ombud för skall ökas till tre. Ellerrättare sagt: Grunden för antalet ombud ändras så, att minimiantalet ombud somett stift skall välja blir Det får den effekten atf antalet ombud för ökarmed ett. Man har alltså gjort den inomkyrkUga fördelningen att antalet ombudför eft stift ökar. Det går ut över ett annat stift. Men detta har kunnatbestämmas i full enighet på kyrkomötet. Till detta kan man också läggaytterligare ett förslag som är framställt av kyrkomötet, nämligen förslaget ombiskoparnas ställning. Om biskoparna skulle bli ledamöter av kyrkomötet innebärdet att man är tillbaka till den ordning som tidigare gällde för stift.Jag tycker att det är precis tvärtom med dessa två förslag. Beträffande dettalägger regeringen inte fram något förslag över huvud taget och kommenterar inteheller frågan om ytterligare representation för . Regeringenmotiverar detta med att det här är en fråga som bör anstå i avvaktan på denövergripande utvärderingen av kyrkomötesreformen. Jag anser att detta ärmotsatta förhållanden. Frågan om representationen för är en fråga somman inte behöver avvakta en utvärdering av. Däremot borde man beträffande denmer övergripande frågan om kyrkomötesvalen ha avvaktat en utvärdering. Med det anförda ber jag att få yrka bifallockså till reservation 2, Anf.93 (): I detta betänkande behandlas tvåpropositioner, I proposition 169 föreslår man vissa ändringar av reglerna omval till kyrkomötet i syfte att förenkla valförfarandet och förbättrakyrkomötets representativitet. Förutom en del ändringar i valtekniskt hänseende innebärförslaget nya regler i fråga om beräkningen av antalet elektorer i valdistrikten. Förslaget innebär också atf elektorer i sådana valdistriktsom består av två eUer flera församlingar inte längre utses av särskildadelegerade, I regel utses elektorerna i stället av pastoratens beslutandeorgan. Det innebär också en ändrad valkretsindelning såvitt gäller Härnösandsoch stift. Kyrkomötets årliga sammanträden flyttas, som , från riiars till augusti, och beräkningsgrunden för hur antalet ledamöteri församlingsdelegerade i kyrkliga samfälligheter skall bestämmasändras. De här lagändringarna - lagen om kyrkomötet och lagen omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter - föreslås träda i kraft den 1 oktober1985, Utskottet tillstyrker propositionen i samtliga delar, I proposifion 165 föreslår man vissa ändringar i lagen omsvenska kyrkan och i lagen om kyrkomötet. Dessa ändringar kompletterarförslaget till grundlagsändringar om centralstyrelses rättsligaställning. Ändringarna innebär att fårställning som förvaltningsmyndighet under kyrkomötet. Man kommer då till rättamed det problem som man haft, och som har beskrivit tidigare. Centralstyrelsen skall själv få tillsätta tjänster hosstyrelsen, och en ny myndighet under kyrkomötet inrättas, kyrkomötetsbesvärsnämnd. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft , När detgäller reservation 1 vill jag säga till att frågan om direktaval till kyrkomötet hör till de frågor som kommer att behandlas,avfolkstyrelsekommittén, BengtKindbom undrade varför det är så bråttom med förslagen i denna proposition. Omman kan förenkla och förbättra den nuvarande ordningen så gör man det, och detär precis det som sker i väntan på folkstyrelsekommitténs arbete. Beträffandereservation 2, som gäller mandatfördelningen vid val till kyrkomötet, delarutskottet statsrådets bedömning att man bör avvakta en övergripande utvärderingav kyrkomötesreformen. Det har varit för tidigt att göra detta. Kyrkomötetsrepresentafivitet kommer senare atf tas upp i debatten av min partikollegaTorgny , Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottefs hemställan påsamtliga punkter och avslag på reservafionerna. 94 BENGTKINDBOM (c) repHk: Eftersom överlät fill nästa talare att svara påmin fråga får jag återkomma till den . Jagär väl medveten om att folkstyrelsekommittén skall lägga fram ett förslag. Enav våra motiveringar för reservationen är ju att man bör awakta de totalaförändringar som kan komma i fråga om de kyrkliga valen och inte nu stanna fören dellösning. Det var ändå ett vagt svar jag fick på frågan varför det är såbråttom, att det gäller en förenkling för valförrättarna, för domkapitlen ute istiften, Def är de som har haft problem - de har fått dra ihop folk i störremängd . Jagfick ingen kommentar fill den grundläggande frågan, nämligen om församlingarnasrelafion till kyrkomötet och förhållandet när det gäller val tiH kyrkomötet. Fråganom snedrepresentation fick jag inget svar på. Jag får väl avvakta det, men jagkonstaterar att när det gäller min gmndläggande fråga - basen för kyrkomötet,synen på församlingarnas medverkan - så har ingakommentarer tiH majoritetens ställningstagande, 95 () replik: Jag anser att motion har blivit tillgodosedd i och medatt folkstyrelsekommittén kommer atf behandla frågan. Jag är något förvånadöver reservationen i denna del, Anf.96 () replik: Svaret på frågan kan ju inte vara att folkstyrelsekommittén behandlarden, behandlar ju det som kunde vara ett alternativ tillden nuvarande ordningen. Det har ingen betydelse i den fråga som vi harkritiserat, nämligen att man flyttar valen bort från församlingarna och övertill pastoraten. Anf.97 (): I likhet med kyrkomötet och regeringen föreslog, som redansagts, utskottet en ändring av reglerna om val till kyrkomöte. Det är så, somockså har antytts, att det nuvarande systemet med indirekta val tillkom 1982,då var kyrkominister. Det systemet gynnar mycket kraftigt de småförsamlingarna på de storas bekostnad. Alla förstår ju att ett system medindirekta val inte går att konstruera så att det skapar eri millimeterfättvisa.Ett införande av direkta val är bl. a. beroende av hur det går medfolkstyrelsekommitténs arbete. Det kan väl tyckas som om denna fråga är av relativtbegränsad omfattning, men vad vi här ser är ett mönster, ett mönster som gårigen hos , att skaffa sig fler mandat och större inflytande än vadpartiet är berättigat till, om man går efter principen alla rösters lika värde.Vi vet hur det är i det kommande riksdagsvalet. Där skall med hjälp avKDS skaffa sig extra mandat, som, om rättvisan skulle råda, egentligen skullegå till de andra partierna. I valet till kyrkomöte vill man genom att bevaranuvarande orättvisa system gynna de små församlingarna, som ju i regel liggerpå landsbygden i områden där har sina starkaste fästen. Eftersomjag sett att motionerat i frågan har jag roat mig med att seefter hur detta system slår i hans eget hemkontrakt, kontrakt iområdet kring . I det kontraktet bor ungefär 42 000 kyrkomedlemmar. Avdem bor ca 26 600 i och 15 800 i de 26 församlingarna runt om dennastad. Man skulle således kunna tro att , som har större befolkning ochfler kyrkomedlemmar, skulle få skicka fler elektorer tiH kyrkomötesvalet änresten av kontraktet. Men så är det inte alls. med ungefär 63 %av kontraktets kyrkomedlemmar får utse 9 elektorer, medan övriga får utse17 elektorer- således nästan dubbelt så många. Det är så det här systemet slår.Trots en avsevärt mindre befolkning och därmed ett mindre medlemsantal fåralltså människorna från den omgivande bygden utse nästan dubbelt så mångaelektorer som människorna inne i får utse. Jag skulle kunna ge en mängd exempel - hämtade alltifrånSkåne och, tror jag, nästan upp till - som visar på liknandeeffekter. Jag betonar att det är omöjligt att skapamillimeterrättvisa. Men då man har diskuterat och förhandlat om förändringarhar det visat sig att inte har velat vara med, medan de övrigapartierna varit villiga att skapa en något förbättrad representativitet.Ytterst handlar det ju egentligen om vilken syn vi skall ha på människorna - omvi vill verka för alla människors Hka värde, för att aHa röster skall väga likamycket. Om man vill uppnå ett ökat inflytande medsina idéer, finns det en respektabel och god väg atf gå. Det gäller nämligenatt försöka övertyga människor om att de idéer man har är de rätta och inte attutnyttja olika möjligheter i författningen. Det gäller såväl val till riksdagensom val till kyrkomöte. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan på alla punkter. 98 (): blev debattenlitet intressantare. Här får vi klara belägg för de ståndpunkter som egentligenligger bakom detta resonemang. Det är alltså inte representativiteten försvenska kyrkans församlingar, för kyrkfolket och för den lokala basen som ärdet framträdande utan det är jämförelsen beträffande partiernas representationi övrigt, vilket nu också framhålls. Om det hade varit meningen att kyrkomötetskulle motsvara sammansättningen i riksdag eller i den svenska valmanskåren,hade den saken kunnat ordnas på ett annat sätt. Det skulle kanske inte ens habehövts ett särskilt kyrkomöte. Ettargument som anförde var att de små församlingama mycketkraftigt gynnas i detta sammanhang. Men min fråga till varju: På vilket sätt återspeglas detta i sammansättningen av kyrkomötet? Jagfrågar alltså på vilket sätt den här representativiteten är sned? Ett avargumenten beträffande snedfördelningen var ju att hade för mångarepresentanter i kyrkomötet. Det kan möjligen inte förespegla någon att dettahänger samman med den grund som partiet står på när det gäller kyrkofrågorna. Jagmenar således att det infe finns någonting som speglar den bild av de små församlingarnasrepresentation som vill göra gällande. Han nämner Billingskontrakt, och det tycker jag är ett mycket belysande exempel på attresonemanget inte stämmer. Det råkar nämligen vara så, att 4 av de 15kyrkomötesombuden i stift kommer från kontrakt. 2 av dessakyrkomöfesombud representerar två och 2 de 26 församlingarnarunt omkring. Balansen blir då ganska bra. Det är bara det att Billingskontrakt totalt sett är kraftigt överrepresenterat i stift: Detta belyserpå ett strålande sätt att små eller stora församlingar inte kan tas tillutgångspunkt för att diskutera representativiteten på detta vis. Jag ärövertygad om att elektorsförsamlingarna vid valen i stiften väljer de ombud somde vill ha i kyrkomötet. Detkan finnas anledning att påpeka att kyrkokommitté i rapportenFörsamlingar i samverkan erkänner de små församlingarnas roll. Det sätts ingennedre gräns för en liten församling. Den skall fungera så länge det över huvudtaget finns förutsättningar för den uppgift som är given församlingen, nämligenansvar för gudstjänstlivet, evangelisationsarbetet, diakonin och undervisningenm.m. Däremot sägs det att de allra största församlingarna inte fungerar somförsamlingar. Religionssociologerna talar om högst 5 000, men kyrkokommitténhar varit litet försiktigare och valt 10 000-12 000 som en övre gräns för enförsamling. Detär att springa händelserna i förväg, framför allt med motiveringen att det ärpartigmpperingar som är avgörande för representationen i kyrkomötet, att intevänta på den utvärdering som har beställt. 99 TORGNYLARSSON (s): Jag noterar medintresse att inte svarar på själva gmndfrågan omrepresentativiteten. Jag förstår att han framför allt vill byggasitt resonemang på församlingarna, medan jag anser atf vi måste bygga påmänniskorna som bor och verkar i församlingarna. Människor som bor, verkar ochär aktiva i stora församlingar måste vara lika mycket värda som människor i desmå. Vare sig man bor i eller i Häggum, som , måsterösterna så långt det är möjligt vara värda lika mycket. BengtKindbom talar sedan om en helt annan sak, nämligen om de små församlingarnasroll, hur värdefullt det är med små församlingar. Det är en helt annan fråga,där jag till stor del säkert delar hans uppfattning. Detnuvarande systemet med indirekta val fill kyrkomötet innebär att en röst i enliten församling väger ungefär så mycket som en röst i en storförsamHng, Jag viU ställa en fråga fill : Tänk om det var tvärtom,att en röst i en stor församling vägde så mycket som en röst i enliten församling! Hur skuHe och hans meningsfränder se på det? 100 BENGTKINDBOM (c): När det gällerrepresentativiteten säger att den skall bygga på människorna, Idetta sammanhang kan man naturligtvis ha oHka utgångspunkter, vilket ocksånoterades i debatten inför kyrkomötet. Man kan t, ex. ta hänsyn till dengudstjänstfirande församlingen eller aktiviteten i församlingslivet i övrigt.Jag anser inte att det finns någon grund för att säga att de små församlingarnaär så kolossalt överrepresenterade, om vi ser på församlingsverksamhetsåsom den redovisas i statistik och på annat sätt. Detär nu inte det vi diskuterar, utan vi har befolkningstal och röstetal att utgåfrån. sade själv att ett indirekt valsystem innebär vissa avstegfrån mHHmeterrättvisan. Det kan jag också hålla med om. Men om man nu säger attförhållandet är 1 på 3, skulle man ju gå längre. Varför skall man nöja sig meddet, och inte ta steget fullt ut? Det är ju fortfarande fråga om enöverrepresentation för de stora församlingarna. Jag tycker att detta är attdribbla sig ur den här debatten och försöka komma bort från att det ärförsamlingarnas ansvar för och medverkan i de här valen som utgör grunden föratt kyrkomötet representerar hela . 101 (): Jag fick inget svar av på min fråga. Jagvill bara konstatera att alla övriga partier som har medverkat i detta arbetedelar uppfattningen, att även om det inte går att skapa en fullständigrepresentativitet, så får vi ändå försöka gå en bit på vägen. Men det villtydligen inte medverka till. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om betänkande 33.) 102ANDRE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterakonstitutionsutskottets betänkande 33 om radio- och kassettidningar. 103 MAJ (vpk): Dagspressens uppgifter i ett demokratisktsamhälle är bl. - att ge deninformation som är nödvändig för att man skall kunna ta ställning isamhällsfrågor, - attsjälvständigt eller som språkrör för organiserade intressen kommenterasamhällsutvecklingen, - att i allmänhetensintresse granska och kontrollera de ledande i samhäHet och - att främjakommunikation inom och mellan olika grupper i samhället. Dessutom har dagspressen också enviktig uppgift i att sprida underhållning och förströelse samt uttrycka ochförmedla sociala kontakter. På detta sätt inleds kommunisternas motion2991 med anledning av regeringens proposition 1984/85:138 om radio- ochkassettidningar. Vi vill med den här inledningen naturligtvis understrykabetydelsen av att ha tillgång till dagstidningar. Alla vi seende vet vilkenroll dagspressen har för oss i vårt dagliga liv. Vi konstaterar i motionen atf de medborgare som inte kanläsa skriven information, det gäller t. ex. synskadade, utestängs fråndagspressen på precis samma sätt som de utestängs från så mycket annat men atfdet finns metoder för att göra dagstidningarna tillgängliga också försynskadade. Vi konstaterar vidare att de kassettidningar som finns helt klartfyller en mycket vikfig social och kommunikativ funktion och attinformationssituationen och samhällsförankringen väsentligt breddas ochförstärks genom dagstidningar på kassett, vilket innebär att synskadadesdelaktighet i samhällslivet på detta sätt blir betydligt större. Bristen i den proposition som föreligger frånregeringen är att den infe far hänsyn till de berättigade krav och önskemål somkommit från de synskadade om att de, på samma sätt som seende, skaH ha rätt attsjälva välja vilken tidning de önskar läsa. I propositionen föreslås nu stöd till en ny typ avtalutgåva som skall ges ut gemensamt av två eller flera dagstidningar isamverkan. Den här talutgåvan skall till hälften innehålla unikt, förlagetrogetmaterial - som def heter- ur en enda dagstidning och till hälften innehålla ensammanställning av material ur två eller flera dagstidningar. Det innebär attdet kommer att göras specialutgåvor av dagstidningar just för synskadade, någotsom vi i motionen framhåller kan vara frestande ur ekonomisk synvinkel men somklart strider mot medborgarnas grundläggande rättigheter. Fördelningsekonomiskahinder får inte läggas i vägen för gmndläggande Nr 140 jämlikhetskrav, som det i det härfallet är fråga om. Torsdaeen den " svenska grundlagen ger som bekant alla människor rätt tillinforma- tions- och yttrandefrihet. Denrättigheten måste också gälla för synskadade. Det måste vara statsmakternas mål atf alla medborgare oavsett handikapp Radio- och '" samma grundlägganderättigheter, och vi politiker får inte medverka kassettidningar ''" eftersatta grupperssituation blir sämre än nödvändigt. Att skapa särskilda, artificiella fidningar för desynskadade är enligt vår mening att direkt motverka strävandena mot jämlikhet.Därför måste alla tidningar, som söker statligtstöd för att kunna ge uttalutgåvor, också kunna få det. Genom att ändra anslaget frånreservafionsanslag till förslagsanslag möjliggörs detta, och vi har därförföreslagit det i vår motion. Vi avvisar därmed också att man prövar speciellavarianter av talutgåvor, som inte motsvaras av en specifik tryckt förlaga. Utprovningen av ny teknik är intressant, och den ställervi oss naturligtvis positiva till. Den bör även fortsättningsvis prövas. Mendetta får inte gå ut över utgivningen av kassettidningar med de metoder vi hari dag. Därför understryker vi i motionen att medel för inköp av tekniskutrustning inte skall belasta anslaget utan tas från taltidningskommitténsreserverade medel. Jag tror att de förslag vi ställer i stort sett sammanfallermed de synskadades uppfattning. Jag vill med detta yrka bifalltill vpk:s reservation. 104OLLE (): Ändamålet med taltidningar har varit att ökamöjligheterna för de synskadade att få tillgång till samma information viapressen som den övriga befolkningen. vidtagna åtgärder har tagit siktepå att skapa en mångfald i tidningsutbudet, och detta ligger enligt minuppfattning helt i Hnje med den grundlagsfästa informationsfriheten. Man kan naturligtvis med beklagande notera att defföreslagna stödet och tidningsbranschens egna insatser inte har räckt till föratt tillgodose en allsidig utgivning av taltidningar. Detta är infe någotargument mot att fullfölja ansträngningarna, att verka för - såsom har utvecklat inför utskottet - statsmakternas mål att allamedborgare oavsett eventuella handikapp skall ha samma grundlägganderättigheter på informationsområdet. Vi är inom utskottet eniga om att för att stimuleratidningsföretagen att ge ut faltidningar är det rimligt att såsom föreslås ipropositionen stöd i fortsättningen kan utgå till alla kostnader förverksamheten. Om vi då ser på det alternafiv till försöksverksamhet somenligt propositionen föreslås skall börja innebär def i korthet att enmöjlighet öppnas, som sade, för två eller flera tidningar att gåsamman och framställa en falutgåva, vars första hälft i huvudsak speglar resp.tidnings opinionsbildande innehåll. Den andra hälften skall kunna utformasgemensamt av alla samverkande tidningar och vara en sammanställning avmaterialet i dessa tidningar. Meningen är i den första delen att varje tidningvid sådan samverkan skall erbjuda abonnemang på den talutgåva vars första hälftåterger tidningens egen profil. I reservationen från vänsterparfiet kommunisternaavvisas försöket med samarbetsmodellen, och för det anför man principiellaargument. Utskotteti övrigt anser att försöket är värt att göra. Därvid utgår vi från det bistrafaktum att endast ett fåtal fidningar efter långtgående förhandlingar förmåttpåbörja utgivningen av falutgåva. Reservanternatalar om att man genom det här försöket inför artificiella tidningar. Mot dettakan anföras att tidningar av skisserat slag ändå ger de synskadade möjHgheteratt välja mellan talutgåvor som har olika politiska profiler. Jagvill tillägga att en samarbetsmodell av liknande slag tillämpas också itidningsutgivningen till seende, även om det självfallet sker undantagsvis. Vadjag framför allt syftar på är samarbetet mellan och socialdemokraternapå . Läsaren får där samma tidning inom hela innehållsområdet utanförde opinionsbildande avdelningarna. Vadjag här har anfört är inte att betrakta som eft motiv för att slutgiltigtacceptera samarbetsformen såsom en lösning för de synskadade, då de med allrätt kräver tillgång till tidningar. Det ideala målet är att de får tillgångtill all dagspress. Men ändå är ett försök enligt propositionen värt att startasom ett alternativ. Kravet på mångfalld i utbudet av def opinionsbildandematerialet tillgodoses. De synskadade kan välja tidning efter sin egenåsiktsriktning. Dåjag konstaterar detta innebär det inte att jag är omedveten om att desynskadade måste uppleva att de får en mindre variationsrik fidning än seende,i familjen och i vänkretsen. Detta är en nackdel som också måste utvärderasunder försöket. Jag är mycket angelägen om att propositionen bifalls, därför att denmåste ses som en vidareutveckling - till förmån för de synskadades berättigadekrav på tillgång till tidningar - av den verksamhet som förekommit alltsedantaltidningskommitténs tillkomst. Jag vill understryka vikten av att utrednings-och utvecklingsarbetet fortsätter. Nuföreslås en ökning av anslaget. Jag kanske vågar säga att det infe är enalltför optimistisk bedömning att våga anta att den tekniska utvecklingen i eninte alltför avlägsen framfid kan möjliggöra att de synskadade får tillgångtill dagstidningar med fullt innehåll. Det skulle kunna ske i form avöverföringar till syntetiskt tal eller punktskrift med hjälp av datorsättning. Meddet anförda yrkar jag bifall till utskottefs hemställan på samfliga punkter. 105 MAJ (vpk)replik: Skulle själv vilja ha en tidning som är ett hopkok avEskilsfuna-Kuriren och Folket? Men då skall man inte hellerbegära att de synskadade skall nöja sig med en sådan tidning, talade om atf verka för de synskadades rättigheter. Allt jag har lästoch tagit del av från , såväl centralt som lokalt, harställt de krav som vi ställer i vår motion. Vill man verka för de synskadadesrättigheter i det här fallet bör man stödja vpk:s mofion. Jag förstår inte heller varför man skall ha enförsöksperiod med det här när det så klart kommit fram atf de synskadade inteär nöjda med förslaget, inte tycker att det är bra. Det tycker jag är ettmycket starkt skäl att ifrågasätta förslaget, tänka om och stödja de förslagsom kommer från de synskadade och deras organisationer. Anf.106 () replik: Bara en kort notering. Jag konstaterade ju att jag inte ansåg atf detvar någon i och för sig idealisk form med en sådan här sammanslagen fidning.Men jag pekade ändå på att man på grund av brister i informationsfriheten ävenför de seende har tvingats till sådana försök på andra håll, vilka möjliggjorten mer allsidig tidningsutgivning, exempelvis på . Varför då avvisa ensådan möjlighet? Det är den motfråga jag vill ställa till . Jagbetraktar alltså detta som ett försök.