prot · G809113 · 1984-12-31 00:00:00 — Det förråande tror jag att vi skall tala väldigt tyst AnL39 (): i sade tidigare att man arbetade för ochtalade för i motionen att amatörboxningens regler skulle gälla vidprofessionell boxning. För amatörboxningen gäller att ronderna skall vara högsttre. I den professionella boxningen, inte minst vid de större tävlingarna,sker det förhandlingar mellan domarna och parterna om det antal ronder somskall tillåtas i matchen. Detär mycket märkvärdigt att höra att det inte skulle vara någon skillnad för enaktiv boxare mellan att gå tre ronder och att gå tio eller tolv, utom att hanskulle vara så att säga trött i de senare ronderna. Tror verkligen IngvarKarlsson att en trött boxare har lättare att värja sig mot hårda slag av enmotståndare? AnL40 (vpk): Det finns en skillnad mellan dem som ser arenaidrotter somunderhållning och dem som vill se förråande sporter. Jag ser idrotten så, attden skall ge möjligheter till samvaro, gemenskap, kamratskap och vänskap ochbefrämja folkhälsan på bredden. Jag kan aldrig tänka mig att professionellboxning befrämjar folkhälsan. Den måste ju verka i rakt motsatt riktning. Naturligtvisskall även amatörboxning ha de allra strängaste säkerhetsbestämmelser. Ochtanken med boxning är fakfiskt inte att deltagarna skall slå ned varandra, utandet är en form av fäktning. Därför tycker jag att de som har föreslagit attprofessionell boxning skall tillåtas tjänar de intressen som vill fortsätta ettförråande av sporten i alla dess former. De går inte i något sammanhang emot dekommersiella inslagen. Egentligen bidrar de på alla de sätt till sportensutarmning - för att kanske få fillfällig pubhcitet. AnL 41 iBengtsfors (c): Jag tror inte alls att det är som säger, Hans prat omförråande inverkan är inte på något sätt dokumenterat, utan det är bara etttyckande. Detkan vara ett bra tyckande ifall man vill utmåla en motståndare som brutal ochvill fördärva en viss verksamhet - då kan man prata om en förråande inverkan. Jag harflera gånger pratat om sådant som kan förråa i olika situationer. men jag menar att boxningssporten inte är något speciellti det samman- Onsdaeen den Till fruSundberg: Jag vill inte fortsätta debatten med henne längre. ett par repliker har jag förstått att intevet ett dugg om boxning. Idrott rekreation Det är därför, fru talman,beklämmande alt man i det utskott där fru och turism är ordförandeskall behandla en sådan här motion. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 10(medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 77 förreservafion 1 av m.fl. Mom. 13 (höjning av mottagaravgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avIngrid m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 18 (sändning av TV-program från ) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 140 förreservation 3 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. kulturutskottets betänkande 12 Punkt 1 Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (det statliga stödet tillfrämjandeorganisationerna) Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 96 förreservation 1 av m.fl. Mom. 4 (kommersialismen inom idrotten) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 förreservation 2 av . Mom. 5 (fipsmedlens användning till idrotten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avEva - bifölls med acklamation. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet,m.m. Mom. 6(tillsättandet av en parlamentarisk utredning rörande vissa idrottsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avEva - bifölls med acklarnation. Mom. 7 (upphävande av lagen om förbud mot professionell boxning) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 40 fördet av i under överläggningen framställda yrkandet.1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (fjällturismen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avJan-Erik - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, 1984/85:15om anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m,m, (prop, 1984/85:100 delvis), 1984/85:20om anslag till statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader, m, m, (prop, 1984/85:100 delvis) samt 1984/85:22 omundervisning för invandrare i svenska språket, m, m, (prop, 1984/85:100delvis) AnL 42 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 15, 20 och 22 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså utbildningsutskottets betänkande 15 omanslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m, m, I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Forskningoch centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. AnL 43BIRGITTA RYDLE (m): Till detta betänkande frånutbildningsutskottet har fogats fem reservationer. Jag yrkar bifall till defyra reservationer där vi moderater finns med som undertecknare. Jag villkommentera reservafionerna 1,3 och 5, och jag börjar med reservafion 1, I budgetproposifionen föreslås att 3 milj, kr, överförsfrån det centrala anslaget för forsknings- och utvecklingsarbete inomskolväsendet till länsskolnämndernas utvecklingsstöd. Vi moderater anser, imotsats till utskotts- majoriteten, att dessa 3milj, kr, bör ligga kvar på central nivå. Detta yrkande har för övrigt redanbehandlats i utbildningsutskottets betänkande 13, Imotion 1984/85:1928 av påpekas att det inte är möjligt förlärarna vid riksinternatskolorna - humanistiska läroverk ochGrännaskolan - att delta i lärarfortbildning, eftersom inga särskilda statligamedel finns avsatta för detta. Utskottets majoritet avslår motionen och utgårfrån att regeringen följer utvecklingen och vidtar åtgärder. De tre borgerligapartierna vänder sig i en gemensam reservation, nr 3, mot detta. De anser attstaten har ett särskilt ansvar även för eleverna vid dessa skolor. Därför börlärarna vid riksinternatskolorna ha samma möjlighet till fortbildning medstatliga medel som andra lärare. Ekonomiskt utrymme för detta bör finnas inomramen för fortbildningsanslaget, och det bör inte föranleda några nyakostnader. Såtill reservation 5, som rör anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet, det s,k, SÅS-anslaget, Itidigare budgetpropositioner har skolministern uttalat farhågor för attfördelningen av resurserna under detta anslag blir så komplicerad att anslagetförlorar i överskådlighet. Det har också visat sig att hanteringen av anslagetinte har varit problemfri. Nuvarande regler har uppenbarligen inneburit altanslaget - tvärtemot intenfionerna - fördelats tämligen jämnt mellan kommunernaoch t, o, m, inom kommunerna. Vimoderater förordar mot denna bakgrund i vår mofion 1984/85:2822 att anslagetavskaffas, I stället vill vi införa två nya anslag. Till det ena, som vi kallarBidrag till handikappade med särskilda behov inom skolväsendet, vill vi föra100 milj, kr, för nästa budgetår. Till det andra anslaget, som vi kallar Extrabidrag till studie- och yrkesorientering, vill vi föra 5 450 000kr. Regeringen bör återkomma med förslag om regler för bidrag ur de tvånya anslagen. Dessutomanser vi att 40 milj, kr, av SÅS-anslaget bör överföras tillförstärkningsresursen under grundskoleanslaget. Vi menar att bidraget med de avoss föreslagna förändringarna kommer att utnyttjas på ett så effekfivt sätt attdet går att göra en besparing på 100 milj, kr,, vilket också är välmotiverat.avstatsfinansiella skäl. Jag yrkar alltså, frutalman, bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 5, Forskningoch centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. AnL 44 (): I reservation nr 4 tar vi från centerparfiet upp fortbildningsbehovetför lärare. Eftersom vi längre fram i vår kommer att diskutera den här fråganmycket grundligt i samband med att vi tar ställning till den proposition om enframtida lärarutbildning som vi har att arbeta med, skall jag fatta mig mycketkort. Vivet att det finns ett mycket stort behov av vidareutbildning för lärare.Framför allt gäller det lärare som på högstadiet tvingas undervisa i ämnen somde inte har någon utbildning eller kompetens i. Vi har sett att det i mångaskolor är en mycket stor del av lärarpersonalen som undervisar i ämnen som deinte har kompetens i, och det kan inte vi tycka är acceptabelt på något vis. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet,m. Det harmed kunskapsinlärning att göra. Vi tycker att det är vikfigt att kräva att detär goda kunskaper som skall förmedlas till eleverna. Denna fråga kommer naturligtvis att finna sin lösning,förhoppningsvis när vi får det nya lärarutbildningsförslaget. Men i harvi sagt att det faktiskt är nödvändigt att förstärka detta område redan nu.Därför har vi genom att omprioritera tillfört detta anslag ytterligare 10 milj,kr, som skall användas till vidareutbildning av ämneslärare. Med dettaber jag att få yrka bifall till reservationerna 4 och 3, AnL 45 (): Större delen av utskottets betänkande nr 15ägnas åt lärarfortbildningen. Eftersom den frågan, som redan nämnts, kommer atttas upp i ett större sammanhang i samband med att behandlarpropositionen om lärarutbildningen, ämnar jag här endast göra några kommentareri anslutning till de motioner och reservationer som står för ibetänkandet. Det är viktigt att de förändringar som skett i läroplanengenom Lgr 80 följs upp med en rimlig fortbildning av lärarna. Det handlar omarbetssätt och metodik, men också om behovet av fördjupade ämneskunskaper hoslärarna, I synnerhet väcker det s, k, kvackandet i undervisningen på högstadietdjup oro . nöjer jag mig dock med att yrka bifall tillreservation 2, där i enlighet med motioner från och moderaternakrav ställs på bl. a. fördjupade ämneskunskaper och en smidigare organisationav fortbildningen än den nuvarande. I reservation 3 har samtliga borgerliga representanter iutskottet uttalat sig för att också lärare vid riksinternaten skall fåmöjlighet att fortbilda sig med hjälp av statliga medel. Vi anser att statenhar lika stort ansvar för dessa lärares fortbildning som för övriga lärares.Det reguljära fortbildningsanslaget bör därför användas för att också täckadessa kostnader. Jag yrkar alltså bifall till reservation 3, Några ord vill jag också yttra om en fyrparfimotion somhandlar om fortbildningen för lärare i no- och teknikämnen. Några särskildamedel kommer inte att avsättas under kommande budgetår för detta ändamål, menutskottet menar att det ändå finns goda skäl för att fortbildning anordnasockså , då teknik förblir ett prioriterat fortbildningsämne. Jag ärangelägen att betona viklen av att så blir fallet, kommer förfolkpartiets del att senare understryka detta. , fru talman, vill jag ta upp frågan omfortbildning för lärare i religionskunskap, I inget annat ämne är det såvanligt att undervisningen bedrivs av obehöriga lärare. Därför har också av motioner på detta område varit föremål för kammarensbehandling. Av allt att döma har det arbetet också i någon mån burit frukt.Sedan åtskilliga år tillbaka är religionskunskapen ett s, k, prioriterat ämnei.fortbildningshänseende. Det har blivit ett större utbud avfortbildningskurser både på lokal nivå och vid högskolorna. Men det tycks talång tid, innan informationen om vilka möjligheter som finns och vilka villkorsom gäller når de berörda, nämligen Först har, som utskottet konstaterar, ett ökatintresse för fortbildning i religionskunskap kunnat förmärkas. Detta är dockett glädjande tecken, som jag tacksamt noterar. Det är nu min förhoppning attallt fler lärare på såväl högstadiet som mellanstadiet skall använda sig av demöjligheter till fortbildning som erbjuds i detta ämne, som är av så vitalbetydelse för personlighetsutvecklingen. Därmed, fru talman, yrkar jag alltså bifall tillreservationerna 2 och 3 och i övrigt till utskottets hemställan, AnL 46 (): beslutade attfrån anslaget Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolområdet föraöver 3 milj, kr, till anslaget Länsskolnämndernas utvecklingsstöd. Riksdagenbör därför anslå återstoden av anslaget till det centrala utvecklingsarbetetoch därmed avvisa reservation 1 till det nu aktuella betänkandet, I övrigt behandlar dagens betänkande frågan omlärarfortbildningen, dess organisation, anslagsbelopp, lärarfortbildning förriksinternatskolor samt särskilda åtgärder på skolområdet. Föredragande statsrådet ämnar företa en översyn av helafortbildningen av lärare, SÖ och UHÄ har inlett en utvärdering och statsrådetlägger stor vikt vid att fortbildningsorganisationen blir ett verksamt medelför att leda skolans utveckling till samklang med de mål som vi bl, a,bestämmer här, I fråga om den utvärderingen vill reservanterna skicka med ettuttalande. Detta anser utskottet överflödigt, eftersom översynen kommer att taupp alla de aspekter som anges i motionsförslagen. När det gäller medelstilldelningen vill centerparfietanvisa 10 miljoner, riktat till ämneslärare för att bredda deras kompetens. Ensådan ämneslärar-komplettering skulle ge en begränsad ämneslärarulbildning iytterligare ett ämne. sköter ju högskolan lärarutbildningen och kansäkerligen ge nog så bra fortbildning. Att ge ämneslärarutbildning iytterligare ett ämne bör anslå tills den nya lärarutbildningenkommit i gång. Det anslag som begärs till lärarutbildningen i riksinternatskolorna,reservation 3, står alla de tre borgerliga partierna bakom. har härett förflutet där det sagts att dessa skolor har en särskild karaktär och ävenett särskilt ansvar för den egna fortbildningen. har genom anslagsgivningeni övrigt garanterat trygghet i utbildningssituationen för eleverna. Skulle ensituation uppstå som gör det nödvändigt att ingripa, förutsätter vi attregeringen återkommer till med förslag. Slutligen vill inte biträda förslaget om"särskilda åtgärder på skolområdet". Regeringen föreslår ett beloppav 245,5 miljoner. tycker inte att beloppet har använts rätt ellerger den nytta som avsetts. Majoriteten pekar dock på att huvuddelen av anslagetgår till elever med särskilda behov. Det skulle vara alltför brutalt all görade drastiska ingrepp som föreslår. Vi har också här i ettförflutet på just denna punkt, där tidigare stått för en besparingnär det gäller det s, k, SÅS-anslaget, Jag skulle kanske kunna tillägga att detär typiskt alt Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet,m.m. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet,m. moderaternaanser att man just på den här punkten kan spara. Jag yrkar avslag också på denna reservation och i övrigtbifall till alla delar i utskottets hemställan, AnL 47 () replik: Det är riktigt som säger att vihade samma krav vid behandlingen av det här anslaget i samband med förra åretsbudgetproposition. Vi hade också en likartad reservation, I debatten dåkommenterade majoriteten över huvud taget inte vårt förslag. Det var tydligeninte så intressant då som det är . Om man ser, , vad som sammantaget anslås avstatliga medel fill verksamheten i , finner man att det rör sig ominemot . Då tycker jag faktiskt inte att vi i detsammanhanget kan tala om någon drastisk nedskärning, speciellt inte om manbetänker att man med en annan uppdelning av anslagen skulle få en betydligt mereffektiv användning av medlen, en användning där medlen verkligen skulle kommadem till del som är i behov av anslagen och inte, som det nu tydligen är, enanvändning där medlen ganska jämnt smetas ut över hela skolväsendet. AnL 48 () replik: Jag måste säga att jag blev något förvånad närHelge kommenterade detta med fortbildning och sade att det ordnar sigbara vi får en ny lärarutbildning. Jag trodde att vi i utskottet egentligen varhelt överens om att det finns ett stort behov av fort- och vidareutbildning,framför allt när det gäller lärare som undervisar i ämnen som de inle harkompetens till. Det behovet kommer naturligtvis inte att. bli mindre när vi fåren ny lärarutbildning, om man nu skall ge de ifrågavarande lärarna sammamöjligheter som den nya lärarkategorin får . Man säger också att vi skall lösadet här på . Jag tycker att det är att ta mycket lätt på vad som utei skolorna upplevs som ett mycket stort problem. Det är just om kompetenseninom ett ämnesområde där man undervisar men inte har kunskaper som det handlar.Om det trodde jag att vi var överens. AnL 49HELGE () replik: säger att vi anslår i runda tal14 miljoner till . Det är nog riktigt. Dessutom skall vi också kommaihåg att kommunerna kanske anslår en summa som närmar sig den nämnda. Vi har anslagen uppdelade på olika angelägna områden.Anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet är riktat till de grupper som vivill särskilt skall stödjas och stimuleras. Det gäller t. ex. helahandikappgruppen och dem som har det svårt i övrigt i skolan. Vi vill ge demförstärkningar och resurser, så att de på ett jämlikt sätt kan få sinskolutbildning. Därför tycker vi att det är litet bestickande att man just påden här punkten av statsfinansiella skäl vill spara 100 miljoner. Sedan tillKerstin och de 10 miljonerna för att ge ämneslärarna behörigheti ytterligare ett ämne. Det kan i och för sig vara mycket riktigt ochintressant att göra en sådan satsning. Jag säger inte att det är fillräckligt,utan vi får vänta fills vi har fått förslaget om den nya lärarutbildningen ochfattat beslut om densamma. Sedan får vi se vad vi måste göra med de lärare somredan befinner sig i en utbildningssituation. Del är möjligt att det blir frågaom en modell av det här slaget som måste till. Det vet jag ingenting om ,utan det får vi återkomma till . AnL 50 () replik: Det är helt riktigt, , att det ärangeläget att det här anslaget används på bästa sätt. Det är också därför somvi vill dela upp anslaget så att 100 milj. kr, av det går direkt till dehandikappades behov i skolväsendet. Och det är faktiskt mer, , änden del av anslaget som de handikappade eleverna får såsom del nu är utformat. Det är just därför att vi vill slå vakt om dem som mest äri behov av stödet som vi vill göra den här uppdelningen. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet,m. AnL 51 () replik: Det är naturligtvis bra att man vill riktastödet speciellt till handikappgrupperna, men det finns också andra, som i och försig inte är handikappade men ändock har olika handikapp i andra hänseenden. Jag har inte sett någon signal frånnågon ansvarig som säger att vi nu misshushållar med resurser. Därför tror jagdet är väl använda pengar som vi sätter in för särskilda åtgärder påskolområdet. Därför tycker jag inte det finns något fog för att göra en såkraftig besparing som här föreslås. AnL 52ELVER (): Vi lever i med allt snabbare tekniskutveckling. Främst datatekniken har förändrat arbetsvillkoren på många områden.Utvecklingen går också mycket snabbt inom t. ex. bioteknik och när det gällernya material av olika slag. För att följa med i utvecklingen, välja rättmetoder och bevara och stärka vår konkurrenskraft krävs kunskaper ochkunskapsförnyelse på alla nivåer. Det krävs kunniga lärare att förmedlakunskaperna på ett konstruktivt sätt, I en fyrpartimotion, nr 1895, som jag varit med om attväcka, har vi motionärer erinrat om att klasslärare i naturorienterandeoch tekniska ämnen har erbjudits fortbildning i . Det projektet, somhar berört samtliga rektorsområden på låg- och mellanstadiet, har syftat tillatt var tredje låg- och mellanstadielärare skulle få en ämnesinriktadfortbildning om minst . Man har också strävat efter att ge lärarna påhögstadiet ökade förutsättningar att ge en samlad nutidsorienterandeundervisning. De särskilda pengar man har erhållit , 9 milj,kr, vartdera året, har kunnat ge en sådan här fortbildning, I årets budgetproposition faller dessa pengar bort.Visserligen uttalar utbildningsministern att det är nödvändigt med ytterligareinsatser för att stärka lärarnas kunskaper inom de här områdena. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet,m. också atterfarenheterna från nuvarande no/teknikfortbildning för klasslärare är mycketpositiva. Efter denna klara sympatiyttring från regeringens sida avstår manfrån att ge besked om på vilket sätt denna uttalat goda, positiva fortbildningskulle kunna garanteras, I motionen har vi gett några konkreta exempel på hur detskulle kunna gå fill. Summan av våra förslag är att skulle ge ettklart besked att denna framgångsrika och värdefulla utbildning och fortbildninginom de naturvetenskapliga och tekniska ämnena för lärare i skallsäkerställas. ger i sin kommentar fill mofionen ettreferat av vad föredragande statsrådet har anmält i propositionen, nämligen attdenna fortbildning även i fortsättningen bör prioriteras. Utskottet menar atttrots att några pengar inte har tilldelats så skall det även i fortsättningenanordnas fortbildningsverksamhet, där då kommunerna får ett särskilt ansvar.Utskottet hävdar att motionen i huvudsak synes vara tillgodosedd. Men låt oss se på hur läget är för fortbildningen, Ianslutning till beslutet om ny läroplan för , Lgr 80, beslöts ocksåatt en omfattande fortbildningsinsats rörande naturorienterande och tekniskamoment skulle genomföras med början /81, Som stöd för det lokalaarbetet att utveckla denna undervisning i skulle var tredjeklasslärare erhålla en ämnesinriktad fortbildningskurs motsvarande en vecka.Härutöver skulle det lokala utvecklingsarbetet ytterligare stödjas ochstimuleras såväl materiellt som personellt från både lokal och central nivå, I årets budgetproposifion säger regeringen att SÖ beräknaratt ca 5 500 lärare har deltagit i denna fortbildning vid utgången avinnevarande budgetår, och att minst samma antal kvarstår att fortbilda.Utbildningsministern betraktar den särskilda fortbildningen i naturorienterandeoch tekniska moment som ett led i genomförandet av Lgr 80, Hur ser det då ut när det gäller fortbildningskurser inaturorientering/ teknik vid landets högskolor? har man varitoroad över att det varit en nedgång - föregående år. Tyvärr förefallernedgången att fortsätta. Jag har studerat hur det ser ut på tre högskoleorter. I Umeåhade man en utannonserad kurs. Det blev en kurs. I Uppsalahade man fyra utannonserade kurser. Det blev en kurs. I Göteborghade man 18 utannonserade kurser. Det blev 15 kurser. Ett ganska hyggligt utfall, kanske någon säger. Men hurser det ut som ligger framför oss? En färsk rapport från samma högskoleorter ger vid handenatt i kommer inte någon kurs till stånd. I , där man har planerattre kurser, blir det en enda. I , där man har planerat 18 fortbildningskurser,blir det högst åtta. I har antalet kurser alltså mer än halverats.Norr om finns en enda fortbildningskurs på högskoleort eller - om manså vill - norr om finns ingenting av detta som statsrådet ochutbildningsutskottet förklarar är så värdefullt och som sägs vara enförutsättning för att genomföra Lgr 80! Bredviddenna fortbildningsverksamhet har man också givit en material- Såsom ett organför kontakt, erfarenhetsutbyte, debatt och informafion m.m. mellan lärare ochskolor som arbetar med att utveckla den naturorienterade undervisningen harprojekttidningen fått ett mycket gott mottagande och spelat en storroll. Den inskolning i att fortbilda sig själv som enskilda lärare härigenomhar fått måste fillvaratas, och det är därför vikfigt att Novisen kan fortsättaatt utges. Det ser emellerfid ut som om den kommer att upphöra. Det vore ettresursslöseri om detta organ, som har nått tusentals lärare, inte längre kommeratt användas. Lägetför fortbildningen är alltså mycket allvarligt. Den fill riksdagenlämnade propositionen om lärarutbildning, vilken här har citerats av utskottetstalesman, har för övrigt den bristen att man inte tillräckligt haruppmärksammat problemet med tekniklärarutbildningen. Jag tror alltså att inuvarande situation särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkra den fortsattavidareutbildningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen.