prot · G80995 · 1984-12-31 00:00:00 — De har inte möjlighet att dra nytta av de många andra, merakrångliga stöd som finns. Menfillbaka fill det här med utbildningen och ett utbildningscentrum iSjuhäradsbygden. Arbetsmarknadsministern säger att man har utrett detta och atttekoindustrin är viktig. Visst är detta bra, men vad vi förväntar oss nu är ettresultat av dessa utredningar och att man fyller det hela med någonting, så attdet inte bara blir utredande och vackert tal. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga1984/85:419 om svavelutsläppen från oljekraftverk Berfil Måbrink har frågat när man kan förvänta att ansvarig myndighetupphäver dispenserna vid oljekraftverk och att verket tvingas tillatt rena sina rökgasutsläpp från svavel. Karlshamnsverketär ett oljeeldat kondenskraftverk avsett för elproduk-fion. Vid verketsfillkomst genomgick detta s.k. dispensprövning enligtmiljöskyddslagen. Enligt de planer som då redovisades skulle Karlshamnsverketi takt med att kärnkraftens bidrag till elproduk- tionen ökade komma attanvändas endast vid toppbelastning på elnätet. Vid miljöskyddsprövningen ansågsdärför inte som rimligt att ställa krav på särskild rökgasrening vidKarlshamnsverket. Utsläppen av svaveldioxid regleras i stället enligtsvavellagstiftningen. Enligt denna får utsläppen från oljeförbränning uppgåfill höst svavel/megajoule filifört bränsle. Detta motsvarar ensvavelhalt på i oljan. Denna regel gäller helalandet. Blekingevar ett av de första områdena i landet där bestämmelserna om högst svavel ioljan infördes. För del skedde detta . del har således sedan denna fidpunkt gällt att olja med ensvavelhalt överstigande inte får användas. Enligt uppgift har under senareår inga dispenser från detta krav givits. Verketanvänds sålunda endast för topplastproduktion. På grund härav har utsläppenunder senare år varit låga. Mot bakgrund härav har inteansett det som angeläget att ta några särskilda initiafiv beträffandeutsläppen från . Utsläppenfrån bör enligt min uppfattning bedömas mot bakgrund av detotala svavelutsläppen från oljeanvändningen i området. Enhgt vad jag harerfarit håller på med en utredning i denna fråga. Det ärenligt min uppfattning angeläget att denna utredning slutförs så snart sommöjligt. kommer då att redovisa de åtgärder som verket anserbehövs för att minska svavelutsläppen från oljeförbränning ytterligare. Talmannenmeddelade att eftersom var förhindrad att närvara fick OswaldSöderqvist ta emot svaret. 19 (vpk): Jag tackar jordbmksministern för svaret på fråga. kommentar fill det som sägs i svaret om kärnkraften som skulle avlösaoljeprodukfionen. Man kan säga att om vi inte fått den kraftiga introdukfionenav el i våra värmesystem hade vi inte haft detta problem. Det är tur attdistributionsnätet hållit den här kalla vintern då man varit tvungen att ta utmycket el och köra gamla oljekondensverk, som , för ftillt. Detfinns en del oklarheter beträffande den aktuella frågan, I början av 1970-taletvar bestämmelserna helt annorlunda, och då körde vi ut mycket svavel i ,har ingenfing gjorts i detta gamla verk. Jordbruksministern hänvisarfill svavellagstiftningen, enligt vilken svavelhalten i eldningsolja får uppgåtill högst , Den regeln gäller i hela landet. Såvitt jag kan förstå gällerden ju också för verk som är byggda senare, enligt de strängare bestämmelserna,och som är ålagda att införa rökgasavsvavling. Hur ställer det sig då? Släpperinte fortfarande ut betydligt mycket mer oljeavgaser änexempelvis ett modernare verk som infört rökgasavsvavhng? Är det barasvavelhalten i själva oljan som är avgörande för detta? Dettaär en intressant fråga, eftersom det uppenbarligen inte har gjorts någontingsedan början av 1970-talet i detta avseende i . Faktumär att genom att vi har fått den toppbelastning som jag har berört tidigare,och som även jordbruksministern tar upp, har vi fått en mycket kraffig ökningav svavelnedfallet i . Jag tror att vi kan vara överens om att detberor på att man har varit tvungen att köra det här verket. Därför kvarstårBertil Måbrinks fråga, även om möjligheten hålls öppen att åtgärder skallvidtas när den utredning som håller på med är slutförd. Kanjordbruksministern säga någonting om när detta i så fall skall ske, och iövrigt kommentera frågan om olja med enprocenfigt svavelinnehåll ochrökgasavsvavlingen vid olika verk då den oljan används? Det speciella med oljekondenskraftverket i är ju att detnumera används i så liten omfattning, under så korta tider, att det sammantagetär fråga om mycket låga utsläpp från detta verk. Man har från naturvårdsverketssida inte ansett det vara rimligt att göra investeringar på hundratals miljonerkronor för att försöka begränsa dessa mycket små utsläpp. Även i det härsammanhanget får man i någon mån väga kostnader mot den nytta man uppnår och setill att man placerar de resurser man kan sätta in så, att man får störstamöjliga utbyte av det arbete som vi skall bedriva för att begränsa våraluftföroreningar. Vi är alltså helt överens om att detta är ett av de storaproblemen, som vi måste möta med effektiva åtgärder. Vi har lagt framen proposition som gäller den punkten, och vi får väl fillfälle att diskuterafrågan mer generellt när den propositionen kommer på bord. Menmotivet för att man inte har krävt att detta kraftverk skulle förses med denhögre formen av rening är uteslutande att det används i så liten omfattning perår. Det används enbart som ett topplastverk. Anf.21 (vpk): Jag måste tolka jordbruksministerns andra anförande som att ,i jämförelse med moderna verk som har rökgasavsvavling, släpper ut mer svavelnär det används. Viråder inte över klimatet. Det gör att när vi får en sådan här vinter och detblir en toppbelastning, då kommer detta verk att köra ut mer svavel än ettmodernare verk som har rökgasavsvavling. Jag är överens med jordbruksministernom att detta skall åtgärdas så fort som möjligt. Det som är intressant är attfå veta om jordbruksministern kan säga någonting om när detta kan ske. Kanskevi får en kall vinter också. Det finns en tendens att fler vintrarefter varandra blir kalla. Skall vi då fortsätta köra utan attsätta in rökgasavsvavhngen, eller tänker man vidta några andra åtgärder? På den sista frågan vill jag bara svara att det är naturligt att förstgöra den ytterligare undersökning som har funnit motiverad föratt man skall få en total bedömning av vilka effekter man kan erhålla medhjälp, av olika åtgärder som sätts in och vilken roll som exempelvis det härverket spelar i sitt sammanhang i sitt område. Sedan kan man bedöma vilket somär det vetfigaste sättet att placera de resurser som man anser det är rimligtatt sätta in för att komma åt problemafiken i dess helhet. På den punkten kanjag nu inte svara exakt när översynen kan vara genomförd, utan jag avvaktarnaturvårdsverkets undersökningar. Men jag har markerat i mitt anförande att jagmenar att det är angeläget att det sker skyndsamt. Omvärnpliktigas skador i samband med vinterutbildning Överläggningen varhärmed avslutad. 8 § Svar på fråga1984/85:413 om värnpliktigas skador med vinterutbildning har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder föratt undvika att värnpliktiga kommer till skada under vinterutbildning. OswaldSöderqvist hänvisar i sin fråga fill vissa övningar vid K 4 i därköldskador bland de deltagande soldaterna har uppmärksammats. Såväl justitieombudsmannen som chefen för armén harbeslutat att utreda de aktuella händelserna. Jag vill inte föregripa resultatetav dessa utredningar och avser därför inte vidta någraåtgärder. 24 (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret på min fråga. Jag kan haförståelse för att försvarsministern vill avvakta de nämnda utredningarna ochse vad som kommer fram av dem. Det är ganska självklart. Sålänge vi har bestämt oss för att hålla ett militärt försvar måste vi också haÖvningar. De måste ibland med nödvändighet bh ganska hårda, och jag tror inteatt försvarsministern och jag har olika uppfattningar i den frågan. Men det harfunnits och finns många övertramp i dessa övningar. Det finns chefer som gärnabedriver övningar med reahsm till övermått. Och bakom fidningsmbrikerna i dettafall kan vi ana det vi brukar kalla jägaranda - dvs. ätt man pressar sinasoldater fill nivåer i övningarna som är onödiga, eftersom det gäller övningari fredstid. Detfinns gamla militarisfiskt manhaftiga floskler såsom att man orkar dubbelt såmycket som man själv tror, tio gånger mer än ens mamma tror osv. Jag tycker attvi skall vara uppmärksamma på sådana tendenser och beivra dem mycket hårt närde dyker upp. Jag hoppas att försvarsministern gör det Omdet svenska deltagandet i mötet i mot kommunismen i om utredningarna visar attdet har varit på det sättet. Jagskulle också vilja efterlysa litet normer. Det har i varje fall tidigare vidgarnisonerna i funnits normer för hur kallt det får vara om man skallgå ut med trupp. Det har framför allt gällt vid utbildningar, som är någotannat än övning. När man är ute på övning kan man inte avgöra hur kallt detskall bli nästkommande dygn - det kan ju smälla fill och bh kallt. Men det harockså förekommit att man har avbrutit övningar- också relativt stora sådana -när temperaturen har gått ned mot . Jagskulle vilja höra om försvarsministern har några synpunkter på det. Finns detnågra oskrivna eller fastslagna normer? Om sådana inte finns: Är det intelämpligt att införa normer för när trupp skall hållas ute och det är mycketkallt? Det skall självfallet inte behöva inträffa några köldskador undervärnpliktsutbildningen. Ansvaret härför åvilar både befälen och devärnpliktiga. Denormer som finns säger att varje chef skall vidta de åtgärder som behövs föratt förebygga att personalen utsätts för ohälsa eller olycksfall. All personalskall medverka i samma syfte genom att dels följa givna föreskrifter ochanvända den utrustning som behövs, dels iaktta den försiktighet i övrigt somsituationen kräver. Närdet gäller de aktuella frågorna förstår väl att jag inväntarJO:s och chefens för armén utredningar innan jag gör ytterligare kommentarer, Anf.26 (vpk): Det är varje chefs plikt, oavsett på vilken nivå han befinner sig, attmåna om sina soldater. Annars är han en dålig chef, och det blir ett dåligtförband. Vad man kan fmkta är, som jag sade tidigare - vilket jag tror attförsvarsministern också i viss mån fruktar - att man har gått ifrån normerna.Men jag avvaktar försvarsministerns ställningstagande sedan fakta har lagtsfram om vad som har hänt, vem som har felat - om någon har gjort det - ochhuruvida det hela i så fall skall beivras. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1984/85:442 om det svenska deltagandet i mötet i mot kommunismen iLatinamerika 27 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har frågat utrikesministern vilka åtgärder han ämnarvidta med anledning av att tre svenskar deltagit i ett möte i , vid vilketvissa frågor om behandlades. Frågan har överlämnatstill mig. Samtligatre svenskar - som i frågan beskriver som högt uppsattaofficerare - är pensionärer. De har deltagit i Parismötet som privatpersonerutan något uppdrag att representera eller den svenska försvarsmakten. Attinföra regler som inskränker privatpersoners fria rätt fill uflandskon-takterbör enligt min mening inte komma i fråga. På personer som innehaft högretjänster inom exempelvis försvarsmakten har man dock rätt att ställa särskildakrav på försiktighet och omdöme i internationellt umgänge. Jagvill tillägga att försvarsmakten självfallet inte har något som helst att göramed Parismötet, dess arrangörer eller finansiärer. Omdet svenska deltagandet i mötet i mot kommunismen i Anf.28 (vpk): Jag tackarförsvarsministern för svaret på min fråga. Jagär helt medveten om att deltagandet kritiserats också av ledande svenskaförsvarsexperter, men som jag sade i min fråga måste det ändå betecknas somuppseendeväckande, för att inte säga oförsvarligt, att tre fidigare högaofficerare - i och för sig pensionerade - just i ett skede då de progressivakrafterna i behöver all vår solidaritet åker ned fill ochdeltar i detta möte. Vi vet att svenska riksdagsledamöter från förhoppningsvissamtliga partier nu i dagarna kommer att vädja till senatorer att inte geytterligare stöd till contras. Jagär också medveten om det som försvarsministern säger, att vi naturligtvis intekan utfärda reseförbud för pensionerade tidigare höga officerare. Men då manläser i fidningarna att de åkt ner och passat på att redogöra för och förklarahur neutrahtet och alliansfrihet skall se ut blir man litet skrämd,när man vet att det var av en av de största anfikommunisterna - för att intesäga en ren fascist - som arrangerade mötet, nämligen denne . Jag uppfattartrots allt försvarsministerns uttalande som en klar krifik av detta deltagande. Jag är emellertid - som förfram kritik och som för en fast och konsekvent politikgentemot dessa länder- något osäker och undrar: Vad har vi för garantier föratt något sådant här inte kommer att ske igen? 29 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: De tre svenska deltagarna i Parismötet har samfliga i anslutning tillpensioneringen blivit reservofficerare, I den egenskapen tillhör de alltsåfortfarande försvarsmakten och är således bundna av vissa tjänsteföreskriftersom gäller för personalen där. De aktuella föreskrifterna innehåller inte någonreglering av reservofficerarnas privata uflandskontak-ter, och som jag framhölli mitt första svar finns det heller inte någon anledning att införa en sådanreglering. Ävenom formella regler saknas kan det emellertid vara lämpligt att den som tidigarevarit anställd på hög nivå inom försvarsmakten genom t. ex. försvarsstabenundersöker lämpligheten av att delta i en internationell sammankomst. Som detaktuella exemplet belyser finns det i annat fall ofta Om det svenska deltagandet i mötet i mot kommunismeni en riskför att deltagarna uppfattas som officiella representanter för ellerför vår försvarsmakt. 30 (vpk): Jag vill tacka försvarsministern för dettamycket klargörande svar. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1984/85:117och 123 fill justifieutskottet /85:126 fill socialutskottet /85:129fill finansutskottet /85:130 fill arbetsmarknadsutskottet /85:131 tillutrikesutskottet /85:132 till utbildningsutskottet /85:135 tillsocialutskottet /85:136 till bostadsutskottet 11 §Föredrogs och hänvisades Mofion 1984/85:2848till näringsutskottet 12 § Föredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /85:37-39 och 43 Jusfifieutskottetsbetänkanden /85:17-21 betänkande 1984/85:14 13 § Anf. På morgondagens föredragningslista upptas lagutskottetsbetänkande 17 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 14 § Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1984/85:133Skärpningar av stafistiksekretessen 1984/85:138Radio- och kassettidningar 1984/85:139Luftfartsverkets investeringar m. m. 1984/85:141Litteratur och folkbibliotek 1984/85:142 Förbättradeboendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjuka 1984/85:144 Ändring i beskattningenav utländska skadeförsäkringsanstalter, m. m. 15 §Anmäldes och bordlades Redogörelse 1984/85:19 revisorers berättelse övergranskningen av verksamhet 16 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:2849 av StenSture Paterson m.fl. 1984/85:2850 av ArneAndersson i m.fl. 1984/85:2851 av BengtKindbom m.fl. 1984/85:2852 av StinaGustavsson och 1984/85:2853 av ArneNygren 1984/85:2854 av BörjeHörnlund och 1984/85:2855 av KerstinAnér 1984/85:2856 av EinarLarsson m.fl. 1984/85:2857 av LarsWerner m.fl. Livsmedelsforskning (prop.1984/85:121) Fullmäktiges i riksbankenförslag om ändring i lagen (1934:437) för riksbank och i lagen (RFS1975:6) med reglemente för (Bankoreglementet) (försl.1984/85:17) 17§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1984/85:114 av Carl-HenrikHermansson (vpk) till statsministern om embargopolifik: embargopohtik eller politik avexportkontroll började i sitt efterkrigsstadium . Det var enpolitik av ekonomisk krigföring som ingick i det . Formellt var denriktad mot och andra sociahsfiska stater, men i realiteten komden att rikta sig också mot en rad andra länder vilka påtvingades medverkan iembargopolifiken. Detta skedde bl. a. genom krav som uppställdes i samband medden s. k. Marshallhjälpen. Föratt genomföra den ekonomiska krigföringen skapades en särskild organisationkallad "", vanligen förkortat till Cocom.Organisationen grundades , Förutom detta formella arrangemang har Förentastaterna slufit hemliga bilaterala avtal om exportkontroll med en rad länderutanför NATO, I den utförliga analys av den amerikanska embargopolifiken somgivits av , dels i en akademisk avhandling, dels isammandrag i skriften Västerns ekonomiska krigföring 1947-1967, uppges mer än 50 nationer ha deltagit i dennaekonomiska krigföring. embargopolifik har förts med växlandeintensitet under olika avsnitt av efterkrigsfiden beroende bl. a. på depolitiska konjunkturerna i och utanför . I den amerikanska litteraturen vanligen framställts som en kontroll enbart över export av"strategiska" varor. Som påpekat berorverkställandet av politiken på hur man definierar en "strategisk"vara. "I har termen definierats på vidast möjliga sätt. amerikanska kongressen har till och med en damkam av plast med gillandeblivit definierad som 'strategisk', och i enlighet med logiken i en sådandefinition upphörde praktiskt taget all amerikansk export tillkommunistländerna ." Efter en viss avmattning, beroende bl. a. på tvekanhuruvida bojkotten verkligen var effektiv i förhållande till sina syften, synesFörenta staternas embargopolitik åter ha intensifierats.Detta synes ha samband med den ökade betydelsen av datorer och olikaelektronikkomponenter i den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Ny teknik, har utförligt beskrivit Förenta staternaskontroll av handeln. Den sammanfattar (nr 7 1985): "Den amerikanska kontrollen av känslig USA-tekniktränger djupt in i den svenska industrins vardag. Det breda beroendet: En mängdfil! synes 'oskyldiga' produkter tillverkade i svensk industri innehållerkomponenter som underkastas amerikansk kontroll. Det är inte bara handeln medsvensk teknologi österut som kontrolleras - handeln mellan västländer är ocksåberoende av godkännande. Det djupa beroendet: Den svenskaelektronikindustrin är djupt beroende av teknik från . Detta skapar en orointe bara hos industrin utan också hos myndigheter. Det stora ansvaret: Svenskaföretag blir direkt ansvariga inför de kontrollerande amerikanska myndigheternanär de handskas med avancerad eller 'känslig' teknik från . Vad gör svenskaföretag för att klara de amerikanska villkoren?" Svenska företag som vill importera varor från måste iett stort antal fall underteckna särskilda intyg, där man förpliktar sig attinte "vidareexportera, vidaresälja eller på något annat sätt göra oss avmed de uppgivna varorna, utan att det är uttryckligt tillåtet i , eller utan ett skriftligt godkännande i förväg från , fill: 1) något land som inte är godkänt för export enligtvad som framgår av följesedlar, fakturor eller på något annat sätt, 2) fillnågon person om det finns skäl att tro att det direkt eller indirekt leder tillöverlåtelse av varorna som står i strid med redogörelsen i detta intygande,eller i strid med ." (Citerat efter Ny teknik nr 71985.) Denna försäkran gäller alltså den enskilda importaffären.Enligt vad Ny teknik uppger har emellertid över 300 svenska företag, sjukhusoch skolor skrivit under en allmän försäkran om samarbete när begär det.Denna skriftliga försäkran uppges ha följande lydelse: "LETTEROF (Skrifflig försäkran) Vigår med på att iaktta följande villkor för all framtida försäljning av varormed USA-ursprung köpta av oss: Vi går med på: a) Att inte vidareexportera USA-varor från utan godkännande iförväg från . b) Att sälja vidare bara fill pålitliga firmor som är kända somslutanvändare; att sälja vidare bara till andra handlare som såvitt vi vetsäljer enbart till pålitliga firmor som är kända som slutanvändare. c) Att samarbeta fullt ut närhelst vi får oss förelagt att stå förinformafion om hur USA-varor som godkänts för export till disponerats. Dessaåtaganden skall betraktas som komplettering av varje framställning vi kan halämnat, eller kommer att lämna, till våra amerikanska leverantörer för attunderstödja ansökan om exportlicenser från . Vi är införstådda med att dessaåtaganden ska förnyas ." (Ny teknik nr 9 1985.) Iett kompendium om skriver utlandschefen vid : "Försäkraninnehåller också en förbindelse om samarbete för att utröna vart varor tagitvägen. Ett företag som undertecknat detta får anses ha godkänt att revision ochkontroll från amerikansk sida får göras inom företaget." Närden amerikanska embargopolitiken diskuterats har det ibland anförts, att dethandlar om frivilliga åtaganden från de svenska företagens sida som svenskamyndigheter inte har någon anledning att lägga sig i. Detta är ettbetraktelsesätt som ej kan få stå oemotsagt. Att en främmande stats myndigheterskaffar sig kontrollrätt över verksamhet bedriven i kan inte sägas ståi överensstämmelse med principer om självbestämmanderätt och suveränitet. Detär heller inte så att det enda motivet bakom den amerikanska embargopolitikenär strävan att värna säkerhet. Mer och mer synes andra motivha trätt i förgrunden. embargopolifik är ett vapen i destora USA-baserade imperialistiska koncernernas kamp för att slå ut sinakonkurrenter. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga statsministern: Vilken omfattning har Förenta staternasembargopolitik vad gäller ? Vilken kvantitativ och kvalitativ betydelse harFörenta staternas embargopolitik när det gäller det svenska näringslivetsutveckling? Hur bedömer regeringen motiven bakom denamerikanska embargopolitiken? Anser regeringen att den kontroll avUSA-myndigheter som utövas i står i överensstämmelse med principerna omfolkens självbestämmanderätt och suveränitet? Vad avser regeringen att göra för att värna svenskaföretag mot kontroll utövad av utländska myndigheter? 1984/85:115 av () till jordbruksministernom markinnehav: skogsinnehav har påsenaste tiden blivit föremål för uppmärksamhet. I vissa fall sättslantbruksnämndernas prisprövningsregel ur spel, och som en följd härav uppstårdet svårigheter att kunna förvärva mark som utbjuds fill försäljning för bl.a.dem som arrenderar mark tillhörig . Ett exempel på detta som rönt stor uppmärksamhet är ettfall i Kalhyttan i i . Principen måste vara att arrendefastigheter fillhörandekyrkan skall ingå i den uppbyggnad av rafionella familjejordbruk som bidrartill en levande landsbygd. Det får inte bli en utveckling mot att kyrkanbibehåller och kanske t. o, m, utökar sitt innehav av skogsmark - medan däremotåkermarken fördelas på andra ägare - och därmed splittrar en enhet som mycketväl skulle kunna ge bärgning åt en ung brukare. Medanledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Avser jordbruksministern vidtanågra åtgärder för att förhindra att kyrkan på sätt som ovan angetts splittrarsitt innehav av skogs- resp, ? 18 § Kammaren åtskildes kl, 15,55,