prot · G8092 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:2 Efter gudstjänst i , därpredikan hölls av ärkebiskop , öppnades i kammarensplenisal enligt def program som i bilaga fogats till detta protokoll. 1§ Tillkomsten av lag majesfäter, , herr talman, minadamer och herrar! I och högtidlighålles i år 250-årsminnefav antagandet av lag. var för det åretsriksmöte. Trots svåra och uppslitande inbördes tvister kunde ständerna tillsist anta den nya lagbok, som länge synts oundgänglig. hade man varit hänvisad fill de medeltidalands- och stadslagarna, och kung . De hadetillkommit för eft annat samhälle än barocktidens . De hade hunnit bliobegripliga för gemene man och otillräckliga för rättstillämpningen.Borgarståndet vid riksdag hade vittnat om att "riksensundersåfare i gemen äro likasom uti mörker stadde" och ville ha en lag,rensad "ifrån all tvetydighet och åldersmörker". Man hade, menademan, nu fått en sådan. Icke desto mindre hade den stora reformen fidigaremotarbetats av starka krafter. Det varda som senare en populär uppfattning, atten oföränderlig lag ger trygghet. Först sedan blivit en enväldig monark hade motståndet kunnatbrytas. tillsattes den stora lagkommissionen under ordförandeskap avErik Lindschöld, smedsonen från som hade blivit kungens främsterådgivare. Kommissionen skulle arbeta under nära eft halvt århundrade med sinstora uppgift. Föreställningen att en gammal ärevördig lag ändå haralldeles särskilda värden levde vidare. Ännu uttryckteRuneberg denna mening i Fänrik sägner. modigt och framgångsrikt hänvisa "den ryska härensövergeneral" till landets lag. Denna beskrives då som "vår storaskatt i lust och nöd". Den "skall överleva mig likasom jag efter denblev till". Samma tanke om en gammal lags stora värde utgör ockförklaringen till att 1734 ärs lag fått leva kvar som en yttre ram kring ensjudande modern verklighet såväl i som i . Kcrt efter 1809 årsrevolution gjordes djärva försök aft med en gäng ersätta den gamla lagen mednya, radikala texter i nära anslutning till tidens främsta lagverk, Napoleonscode civil och code pénal, med bakgrund i den stora ,men konservativa krafter stoppade då detta, främst av nya lagverk. Vi valde i vårt land i stället de partiella reformernasväg. Alltsedan 1734 års lag trädde i kraft har vi hållit fastvid principen, aft räffslivef i främsta rummet regleras av skriven lag, antagenav folkets företrädare. Alternativet kunde ha varit aff rätfen hos oss främstutformats av domare i praxis. Det är den väg, som de anglosachsiska folkenslagit in på. fill 1734 förflöt nära . har lagkommissionen arbetat igenom tidens aktuella problem, arbetatut serier av förslag till nya balkar, sänt dem på remiss fill landets mängadomstolar och myndigheter. hade texterna föredragits för ständernavid ett gemensamt möte och kunnat antagas. För kommissionen hade man tidigt lagt upp ett program.Lagen mäste vara kort och klar, skriven på god, ren och tydlig svenska. Framförallt måste lagen vara anpassad efter landets tillstånd och förhållanden. Denskulle uttrycka billighet. Bakom dessa tankar låg modern rättsfilosofi, närmastföreträdd av den från till importerade filosofenSamuel . När lagen fill sist var färdig sades den ha förorsakatmycken möda och eftertanke. Det korta och klara språket hade krävt storaansträngningar. För det har lagverket ofta berömts. Men man har samtidigtkonstaterat, att den korta texten gav domaren alltför ringa vägledning. Textenanslöt sig även avsiktligt till äldre tradition: indelningen i balkar varhämtad från de medeltida lagarna, tekniken att skriva tagbuden i anslutningtill en beskriven konkret händelse likaså. Ett lagbud som börjar "villbonden hjonelag bygga" uttrycker inga allmänna rättsprinciper - dem får delärde juristerna söka ställa upp vid sidan av lagtexterna. Den lag som antog var skriven för ett annatsamhälle än vårt, för ett av en alldeles annan organisation än dagens. Detta samhälle var dominerat av män - och skulle länge såförbli. Den ogifta kvinnan var omyndig, den gifta stod under mannens välde. Hanägde agaräff mot husfru och barn. Kvinna ärvde hälften mot man - principen hadedock redan vållat strid och skulle göra så framåt.Kvinnan var hänvisad fill hemmets många arbetsuppgifter. Familjen och släkten var ännu samhällets grund, de höllossamman av blodets band. Adopfion är ett senare påfund. Äktenskapet krävdekyrkans välsignelse och giffomannens samtycke. En väsenflig skillnad råddemellan barn inomäktenskap och ogifta mödrars barn. Lagens regler härom var i många hänseendenen svårfunnen kompromiss mellan religionens krav och ständig mänskligsyndfullhet. Def svenska samhället var också väsentligen agrart,jordabalkens regler återspeglade bondens liv. Marken brukades ännu i solskiffeeller tegskifte. Storskiftefs radikala omgestaltning hörde framfiden fill.Livet i bysamhällena reglerades av byggningabalkens stadganden om åkrarnashävd, om stängsel och diken, om biskötsel och svin i ollonskog samt om kampenmot odjuret varg, ännu länge lantbefolkningens skräck och olycksöde. Den betydelsefulla handeln, som krävde modernare regler,fick stöd i en handelsbalk. Här stadgades om avtals ingående, om köpets former,ränta, försfräckning och mycket annat. Nya tankar hade dock redan vunnit gehör. Under lagarbetetsgång gjorde sig en kraftig opposifion ibland gällande, mot förtryck, fanatismoch privilegier av olika slag. Hela lagverket höll på att stranda pä en tvist,som i första hand gällde jakträtten. Adeln gjorde anspråk pä denna. Många villejaga och kunna bjuda på en harstek eller en skogsfågel, men adeln gjordeanspråk på rätten. Alla tänkbara argument av juridisk och miljömässig naturanfördes för och emot. När så en krufsprängd och av sexton sår märkt karolinbesvarade prästernas attacker med att erinra om att ej skickat utsina apostlar för aft ränna med bössa i skogen, utan för aft fiska, då brastovädret ut. Det blev sä våldsamt atf jakträtten måste lämnas utanför lagverketför atf defta skulle kunna bringas i hamn. Def skulledröja innan rättsfrågan kunde lösas i en lagtext. Då hadebönderna slutligen vunnit. Även straffrätten stod inför fortsatta reformer. Ännu gickvisserligen bland oss människor på jorden. Stränga straff krävdes för affhindra folket för aft samverka med honom och hans anhang. Bland lagstiftarnaanade många redan, att berättelserna härom blott var fantasier. Tron påBlåkullafärder och häxsabbafer var ett övervunnet stadium. skulle äventrolldom och förgörning höra forntiden fill. Men avskräckning var alltjämtstraffets främsta ändamål, även om förbättring ibland skymfar som eft önskemål.Bibelns ord gällde även: principen atf mördaren skall giva liv för liv vidhöllslänge. Def skulle dröja nära innan dödsstraffet i fredsfid avskaffades,än längre innan def upphävdes även för krigstid. En betydelsefull nyhet var fill sist att processen fått enför sin fid modern utformning och häradsrätterna en fast organisation.Bevisrätten blev tryggare. Ja, så var dä 1734 ärs lagbok färdig och kundepåbjudas fill efterlevnad. folk skulle kunna, som andra folk, grundasin sammanlevnad och trevnad på lag, förklarade författarna fill lagensföretal. Ständerna å sin sida hade uttryckt glädje över aft "nublivit en man och alla hava vi nu omsider en klar och tydlig lag". I anslutning fill lagjubileef ber jag aff få nämna attriksdagsbiblioteket i sitt handbibliotek anordnat en utställning fillhögfidlighållande av detta minne. 2 § Öppnande av AnL 2 TALMANNEN: Jag hemställer atf måtteförklara /öppnat. AnL 3 HANS MAJESTÄT KONUNGEN: Herr falman, ärade ledamöter! När öppnas,inleds ett nytt arbetsår för riksdag. här påHelgeandsholmen återinvigdes . Ni har således verkat i detta husunder ett är i det ansvarsfyllda värv som åvilar Eder som valda ombud förSveriges folk. I Edert förestående arbete kommer Ni aff få ta ställningtill många och svåra frågor. Edra beslut har betydelse såväl församhällsutvecklingen i stort som för den enskilde medborgaren. Till huvuduppgifter hör aft stifta lag. När vii år högtidlighåller tillkomsten av def mäktiga lagverk som gillades och antogsav , lag, finns det särskild anledning affbegrunda betydelsen av Edert lagstiftningsarbete. Genom defta danar Ni dagensoch framfidens . I dagens oroliga värld är de internationella kontakternaav särskild vikt. Goda förbindelser över gränserna är av stor betydelse förstabiliteten i vår del av världen oeh för våra möjligheter aft bidra fillfredliga lösningar på internafionella problem. Med dessa ord önskar jag Eder alla välgång och lycka iEdert vikfiga arbete för och för hela vårt folk, och jag förklararhärmed /öppnat. , , herr falman,ledamöter av riksdag! Den internationella ekonomiska krisen har varit långvarig,och den har drabbat också oss. I de industrialiserade länderna går fortfarande34 miljoner människor utan arbete, trots en uppgång i världshandel ochindustriproduktion. Underskotten i statsbudget och bytesbalans ökar i mångaländer. Skuldkrisen i tredje världen hotar världsekonomin. Den återhämtning som den svenska ekonomin genomgått de tvåsenaste åren avviker påtagligt från denna bild. I har vi lyckats atfminska underskotten i ekonomin som sysselsättningen hävdats ochvälfärden bevarats. Def är resultatet av en politik som syftar till aff samlanationen. Def är början på en mödosam färd, som kräver bäde målmedvetenhet ochuthållighet. är eft land atf vara stolt över. Vi har enenastående natur och är ett kulturellt öppet samhälle. Vi är en nation med rikanaturfillgångar, en väl utveckladindustri och yrkesskickliga män och kvinnor. Vi har tillsammans skapat eftvälfärdssamhälle av stor betydelse för allas frihet och trygghet. Samverkan påarbetsmarknaden har gjort den svenska modellen till ett internafionelltföredöme. I def svenska samhället finns skaparkraft och kunnighet,sammanhållning och ansvarskänsla. Dessa förutsättningar ger oss en unik chans aff bemästraden ekonomiska krisen. Def grundläggande säkerhetspolitiska mönstreti norra är oförändrat, men def strategiska intresset framför allt förden nordligaste delen har ökat. Militära uppbyggnader har skett i vårt näromräde.Samtidigt har vårt territorium utsatts för kränkningar . Dettaskärper kraven på neufralitetspolitiken. Den kommer aft fullfölja denna politikmed kraft, klarhet och konsekvens. Det får icke skapas förväntningar pä den enasidan, eller farhågor på den andra, om avvikelser från den valdahandlingslinjen. Vi skall slå vakt om förtroendet i vår omvärld för vårföresats aft icke ens under starkt yttre tryck lämna neutralitetspolitiken, atticke bli en utpost för den ena eller andra militäralliansen. Utrikespolitikenär vår främsta försvarslinje. Vi bejakar samtal och meningsutbyten, även ispända lägen eller dä åsiktsskillnader råder. Vi underbygger neutralitetspolitiken med eft efter våraförhållanden starkt försvar. Det är en fillgång för vårt land aft vårensförsvarsbeslut kunde fattas under bred enighet. Våra resurser aff spåra och ingripa mot främmande inkräktarei våra vatten ökar. Regeringen kommer icke att tveka att ingripa mot den ellerdem som kan komma atf kränka svenskt territorium. utrikespolitik inrymmer ett engagemang förvikfiga principer: respekt för självbestämmanderätten, social och ekonomiskrättvisa, fred och frihet. Men den är också ett uttryck för våra egnanationella intressen. Vi är i ökande grad beroende av utvecklingen i andraländer. Arbetet för fred och internationell solidaritet är också en del avSveriges säkerhetspolitik. Vi skall fortsätta atf försvara folkrätten. Respekt förfolkens rätt till självbestämmande och nationernas territoriella integritetmåste vara en självklar utgångspunkt för umgänget mellan staterna. Vi skall fortsätta atf värna de mänskliga rättigheterna.Def gäller grundläggande rätfigheter som frihet från svält och undernäring. Detgäller ocksä frihet från förföljelse och frihet från forfyr. Vi skall fortsätta aff verka för fredliga lösningar påkonflikter. är, med alla sina brister, def främstainstrumentet för atf gemensamt förebygga och lösa konflikter. Ett starkare FNär till nytta för alla stater och folk. Vi skall fortsäfta vårt arbete för internationellnedrustning. Kapprustningen måste hejdas och en nedskärning av kärnvapenarsenalernapåbörjas, i ömsesidiga och kontrollerbara former. Regeringen söker främjaöverenskommelser om en frysning av kärnvapenutvecklingen, ett stopp för allakärnvapenprov och ett moraforium för utplacering av nya kärnvapen. Tisdagen den 2 oktober1984 Regeringenarbetar för en korridor fri från slagfältskärnvapen i och för enkärnvapenfri zon i . I konferensen om förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder och nedrustning i söker fillsammans med övriga neutralaoch alliansfria stater atf överbrygga motsättningar och bidra tillkompromisslösningar. Med allt större skillnader mellan fattiga och rika länderkan någon varaktig avspänning inte nås. Regeringen kommer atf verka förfördjupad förståelse och vidgat samarbete mellan industriländer ochutvecklingsländer, och för ett generöst bistånd till de fattiga länderna. i angav vikfigarikflinjer för ett ökat samarbete mellan EG och EFTA. Regeringen arbetar nu föraft förverkliga de mål som satts upp. Tillsammans med övriga nordiska länder vill vi höjaambifionsnivån i def nordiska samarbetet för aff öka sysselsättningen ochtrygga den ekonomiska utvecklingen. Vi eftersträvar aff i dessa syften utformaen nordisk handlingsplan. Då den nuvarande regeringen tillträdde,befann sig landet i en akut ekonomisk kris. Den nya regeringen valde i detta svåra läge aft sökamobilisera nationens samlade resurser fill kamp mot arbetslösheten ochunderskotten. Den ekonomiska polifiken lades om - med goda resultat. Exportenhar sfigit medan importen dämpats. Som en följd härav uppnår vi balans ivåra affärer med utlandet. Industriprodukfionen växer snabbt. De statliga företagen visar nu positiva resultat efter enkraftfullt genomförd rekonstruktion. Aldrig har så många människor haftarbete som . Varslen om permitteringar och uppsägningar minskar medanantalet lediga platser ökar. Arbetslösheten är nu lägre än . Inflafionen sjunker och de offenfliga finansernaförbättras. Nästan hela budgetunderskottet består nu av räntan på de lån som iallt väsenfligt tagits upp . Vi har således brutit nedgången i samhällsekonomin.Sverige är åter på rätt väg. Men för att förbättringen skall bli bestående, måste vimed fasthet, tålamod och självdisciplin hålla fast vid den ekonomisk-polifiskastrategin. Det kräver atf den ekonomiska politiken även framgent präglas avansvar för . Def är eft ansvar som måste delas av alla medborgare. Skall vi lyckas i den ekonomiska polifiken måstebudgetarbetet bedrivas med stor stramhet. Det betyder atf utrymme i dagens lägesaknas för nya kostnadskrävande reformer eller skattesänkningar. Möjligheteraft öka inkomsterna och begränsa utgifterna måste fas fill vara. I ett sädantläge är det särskilt viktigt att bördorna fördelas rättvist. Även omarbetslösheten har minskat, är den fortfarande hög. sysselsättningen är och förblir det främsta målet förregeringens politik. Genom ungdomslagen har hitfills 45 000 18-19-åringargivits rätten aff starta sitt vuxenliv i arbete i stället för i arbetslöshet. Arbetsmarknadspolitiken har alltmer inriktats på eneffekfiv arbetsförmedling och på aft stödja nyrekrytering främst till industrin.Riksdagen kommer aff föreläggas ytterligare förslag i defta syfte. Regeringenkommer också aft lägga fram förslag för att förbättra byggsysselsättningen ochmotverka långtidsarbetslösheten. Åtgärder för aft främja jämställdheten påarbetsmarknaden kommer att presenteras. Investeringarna i energi, transporter och byggandefortsätter. Förhandlingar förs nu med om fasta förbindelser överÖresund. Den regionala balansen i har under def senastedecenniet försämrats. Regeringen kommer aft framlägga förslag för aft brytadenna utveckling och främja lokala och regionala initiafiv. Den industripolitik för tillväxt och förnyelse somregeringen inlett skall fullföljas - infe minst när def gäller småföretagen. Enfortsatt satsning pä utbildning och forskning är nödvändig. Def finns ettstarkt samband mellan medborgarnas kunskapsnivå och vårt lands möjligheter atfförnyas och utvecklas som industri- och välfärdsnation. Aft så många sommöjligt fär utbildning i den nya tekniken är en investering bäde för deenskilda och för samhället. Regeringen har föranstaltat om en försöksverksamhet idatautbildning. Regeringen överväger, som ett andra steg, aft framlägga förslagom aft en del av vinster avsätts fill företagsanknutnaförnyelsefonder. Dessa skall i samråd med de anställda användas för utbildningi ny teknik. De skall också kunna utnyttjas för forskning och utveckling. Förnyelsefonderna har ett direkt samband med kampen motinflationen. Skall löntagarna visa återhållsamhet i lönekraven, måsteföretagens vinster användas för produkfiva ändamål. Det är en huvuduppgift för den ekonomiska politiken att fäned inflationen. Vi har kunnat glädja oss åt en minskande inflationstakt underåret. Men def räcker infe. Vi måste ned till den nivå som råder i de länder somhar störst betydelse för vår utrikeshandel. Detta krävs för atf bevaraindustrins förbättrade konkurrenskraft och den nyvunna balansen i vårutrikeshandel. En hög inflation undergräver statens finanser och medför enorättfärdig omfördelning från sparare till låntagare. I förlängningen hotarökad arbetslöshet. Def är därför regeringen har satt upp målet attinflafionen under loppet av 1985 ej skall överstiga nivän . Def är därfördet ligger i allas intresse att kampen mot inflationen lyckas. Lyckas vi meddefta mål, finns goda förutsättningar atf såväl minska arbetslösheten som ökareallönerna. Ett villkor för aff inflationsmålet skall näs är affkostnadsutvecklingen dämpas. Därför måste de pågående förhandlingarna mellanarbetsmarknadens parter leda till en lönekostnadsutveckling som står isamklang med inflafionsmålet. I detta syfte för regeringen diskussioner med parterna päarbetsmarknaden. Parterna har anslutit sig tillregeringens inflationsmål oeh till regeringens bedömning av def totala utrymmetför löneökningar . Det är nu en ansvarsfull uppgift för parterna atfi avtal ge uttryck för denna samsyn. Den generella välfärdspolitiken skapar debästa förutsättningarna för en rättvis fördelning. Målet skall infe vara enminimistandard för de sämst ställda, utan en hög standard för hela folket. En omfattande familjepolitisk reform genomförs den 1januari 1985, innefattande en höjning av barnbidragen med . Ocksä bostadsbidragen höjs. Åtgärderna är särskilt riktade fillflerbarnsfamiljer och familjer med låga inkomster. Våra äldre skall tillförsäkras god omvårdnad och ekonomisktrygghet. Pensionerna värdesäkras genom anknytning till konsumentprisindex ochhöjs . Förslag kornmer att läggas fram om atf även arbetaregaranteras full lön och andra anställningsförmåner vid permittering. Regeringen kommer att framlägga förslag för aft minskanarkotikamissbruket och för att motverka ekonomisk brottslighet. Förslagkornmer att framläggas om en utbyggd företagshälsovård. Den offentliga sektorn skall tjäna människorna efter derasönskemål och behov. Regeringen kommeratt lägga fram principiellt viktigaförslag om den offenfliga sektorns förnyelse. Besluten skall flyttas närmaremänniskorna. Serviceandan skall utvecklas. Byråkrati och regleringar skallbegränsas. Initiativ, mångfald och handlingsvilja skall främjas. Regeringen kommer aft föreslå en fortsatt reformering avinkomstskatten, bl.a. i syfte att förenkla självdeklarationen för pensionäreroch vanliga inkomsttagare. Regeringen kommer att lägga fram förslag om aft den skattpå fastigheter som endast avsett vissa flerbostadshus bör omfattasamtliga affärs- och bosfadsfastigheter. Värnet av livsmiljön är avgörande för vår framtid. I vårtland måste åtgärder mot luffföroreningar och försurning ges hög prioritet.Genom internafionellt samarbete och genom egna insatser måste def allvarligamiljöhot som försurningen av våra skogar och sjöar utgör bringas underkontroll. Regeringen kommer aft lägga fram förslag om ytterligare åtgärder föraft bekämpa luftförorening och försurning. Vidare kommer förslag om förbättrad kontroll av kemikalieratt framläggas för . Förslag om ny plan- och bygglag och nynaturresurslag förbereds. Skolan har en betydelsefull roll när det gäller aft gemänniskorna ett humanistiskt perspektiv på den tekniska och ekonomiskautvecklingen. Skolans roll som en värnare av vårt kulfur- oeh bildningsarvmåste stärkas. Insatser för att sfimulera ett vitalt kulturliv utgör en vikfigdel av välfärdspolitiken. Förslag i viktiga massmediafrågor kommer affföreläggas . Def har varit en styrka för den svenskafolkstyrelsen att def rått en bred enighet om de principer, pä vilka våragrundlagar vilar. För aff värna om handlingskraft har bred enighetrått om en spärr för småpartier. Genom medverkan av ett avriksdagens partier kan dock vid nästa val ytterligare ett parfi blirepresenterat i , trots aff det av egen kraft inte förmått erhållasådan representation. Detta innebär aft grundlagen kringgås och afföverenskommelserna kring vårt styrelseskick har brutits. Detta är djuptbeklagligt. Det är en viktig uppgift för den nya folkstyrelsekommitténatt skapa fasta regler för valsättet som motverkar splittring och tryggarrespekten för våra grundlagar. Vi har tagit de förstastegen på den väg som kan föra värt land ur den ekonomiska krisen. Framgångarnahar varit påtagliga. Framtidstron har återvänt till . Med fasthet måste vi nu fortsätta på den inslagna vägen.Men det är inte bara regering och riksdag som avgör graden av framgång. Viskall lyssna till de erfarenheter och åsikter som finns hos olika grupper i vårtsamhälle. Deii tradition av samverkan kring väsentliga fing som finns i vårtsamhälle måste fas fill vara. Folkrörelsernas förmåga att samla människorsideella kraft har därvid stor betydelse. Regeringen vill därför fortsätta enpolitik som samlar nafionen i uppgiften aff föra landet ur krisen. En sådan polifik förutsätter för atf lyckas attkrispolitikens bördor fördelas efter bärkraft och att principen om allamänniskors lika värde upprätthålls i vardagsarbetet. Välfärden för de mångamåste försvaras och sysselsättningen tryggas. Def är en polifik som enar och infe splittrar nationen.Def är en politik som bygger på ansvar för . 4 §Ceremonin avslutades . Nr 2 Bilaga till Programvid öppnandet av / Vilavid denna källa............................................ Tillkomsten av lag Tre danser....................................................... Fanfar Nå, skruva fiolen................................................ CarlMichael Filharmonins från Filharmonin Professor