prot · G80950 · 1984-12-31 00:00:00 — En annan frågasom tas upp i vår motion är delning av kommuner och decentralisering av denkommunala verksamheten. Dessa frågor har redan varit föremål förriksdagsprövning. Det finns anledning att även här återkomma. Insatserna inför Världsungdomsåret har mött ett stortgensvar. De resurser som ställs till förfogande kommer säkert att bli rikligenräntebärande. Det är så vi skall se på folkrörelsearbete och kulturinsatser ivårt framtida samhälle. Med dessa korta kommentarer, herr talman, yrkar jag bifallfill utskottets hemställan, som formellt innebär ett avslag på motionen men somi sak är en tillstyrkan av motionsyrkandena. 152BERIT (): Liksom tycker jag att detta är ettså angeläget ärende att jag vill ta fillfället i akt att kommentera de frågorsom tas upp i betänkandet. Det råder allmän enighet om folkrörelsernas ochföreningslivets stora betydelse i vårt samhällsliv. Det behövs levande ochstarka folkrörelser, för dessa ger möjlighet för många människor att blidelaktiga i samhällsutvecklingen, och folkrörelserna är ju också som skolor idemokrafi. bildades de flesta folkrörelserna.Människorna slöt sig samman för att lösa gemensamma problem. Sammanhållning gavstyrka att förändra verkligheten. Med den grunden bildades väckelserörelsen,och den fackliga och polifiska arbetarrörelsen. Man byggdeegna lokaler, som man kunde hålla möten i. Kunskap skaffade man sig genom attbilda egna studieorganisationer och starta bibliotek. Det gemensamma arbetet gav en demokratisk skolning, som fickstor betydelse när rösträtten blev allmän och fler fick tillfälle att ta ansvarför arbetet i olikasamhällsorgan. Folkrörelsernahar alltså spelat en avgörande roll för att införa och utveckla ett demokratisktstyrelseskick. Folkrörelserna har varit och är i sig en självständig kraft isamhället, som engagerar en stor del av befolkningen till att söka kunskap,delta i opinionsbildningen och ta eget ansvar. Därmed är de också en väsentliggrund för att befästa och utveckla den politiska demokratin . Jämförtmed andra länder har en hög föreningsanslutning och stor variation avföreningstyper. Den övervägande delen av befolkningen är ansluten till en ellerflera föreningar. Förutsättningarnaför folkrörelsernas arbete är naturligtvis andra än när de startades. Menäven om samhället har förändrats, finns ändå fortfarande behovet av samverkanmänniskor emellan för att lösa gemensamma problem. Problemen gäller t.ex. miljöförstöring, krigshot samt drog- och alkoholmissbruk. Vi ser nyaföreningar bildas kring dessa frågor. Vi ser också att människor runt om i vårtland börjar ta ett större ansvar för sin närmiljö. I storstädernas förorterbyggs nya stadsdels-Folketshus. Pensionärerna tar ansvar fördagservicecentraler. Hyresgästerna tar själva ansvaret för skötseln avbostadsområdena. Idrottsföreningar är med och bygger och tar ansvar för driftenav idrottsanläggningar. Andra föreningar övertar skötseln av fritidsgårdar.Många folkrörelser, t. ex. fackliga, religiösa och nykterhetsorganisafioner,gör också stora insatser i s. k. kamratstödjan-de verksamhet. Undersenare tid har också ett antal nya kooperativ bildats. Kanske de mest kända ärskolkooperativ och föräldrakooperativa daghem. Men vi kan glädjande nog se attkooperativ även bildas av ungdomslag, som fortsätter sitt arbete genom attdriva olika verksamheter i kooperativa former. De här exemplen visar att detfinns livskraft hos och meningsfulla uppgifter för såväl gamla som nyafolkrörelser och kooperafiv. Somgrund för utskottets betänkande ligger två motioner, som främst syftar fill attsamhället bör stödja och bättre ta fill vara folkrörelsernas möjligheter fillinsatser i samhällsarbetet. De frågor som mofionärerna tar upp finns med idirektiven fill demokrafiberedning, som också berörde i sittinlägg. Beredningen skall bl. a. överväga hur det lokala föreningslivet på egnavillkor kan samverka med kommunerna, delvis för att bättre utnyttjatillgängliga ekonomiska resurser men också för att bättre ta vara på dekunskaper och erfarenheter som finns inom folkrörelserna. Utskottet anser attdet är viktigt att folkrörelserna förblir fria och självständiga gentemotolika samhällsorgan och att deras rätt att verka på egna villkor bevaras.Folkrörelserna får inte växa in i samhällsapparaten, utan självständighetenmåste slås fast. Demokratiberedningenhar lagt fram ett diskussionsbetänkande samt gett ut en rad skrifter.Deras syfte är att uppmuntra till diskussion samt sfimulera försöks- ochutvecklingsarbete. Denav regeringen tillsatta barn- och ungdomsdelegafionen har också fill uppgiftatt behandla folkrörelsefrågor, b[. a. om folkrörelserna kan ta över vissa uppgifter,exempelvis när det gäller fritidsaktiviteter som samhället ansvarar för. Införvärldsungdomsåret har anslagits en ansenlig summa pengar för just utvecklings-och försöksverksamhet. Temat för ungdomsåret är delaktighet. Så det finns enrad olika aktiviteter på gång, vilket också tas upp i mofionerna ochbetänkandet. Jag vill yrka bifall till kulturutskottets hemställan i betänkande 5. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottets hemställan bifölls. 22 §Föredrogs betänkande 1984/85:6 Vissa ortnamnsfrågor 23 §Svenskundervisning för vuxna invandrare Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1984/85:6 om svenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1983/84:199). Anf.153 PER (): I denna sena timme skall jag be att få begränsa mina synpunkter pådetta betänkande till några få. Denförsta synpunkten handlar egentligen inte om förslagets konkreta innehåll utansnarare om de brister i regeringens handläggning av förslaget sorri propositionenbär vittnesbörd om. Det är en riktigt dåligt förberedd proposition somriksdagen har att ta slutgiltig ställning fill. I detta hänseende ärden en värdig efterföljare fill den proposition om ny fasfighets-skatt somriksdagen har diskuterat. I förslaget till reglering avsvenskundervisningen för invandrare finns inget lagförslag med. Det finns inteens ett förslag till nya statsbidragsbestämmelser, som i så hög grad styr detkonkreta innehållet i den verksamhet som vi nu diskuterar. Detta är ett bekymmer för . Genom sitt sätt att illa beredaärendena sätter regeringen i en beslutsposition som denna interimligtvis i all oändlighet kan acceptera. Det är de facto omöjligt förriksdagen att genomskåda vad regeringens förslag innebär. Därmed har riksdagenheller inga möjligheter att till fullo överblicka konsekvenserna av sinabeslut. Regeringens förslag bör när de presenteras för innehålla allarelevanta delar och inte lämna hälften till ett senare fillfälle. Minandra kommentar hänför sig till regeringsförslaget i sak. Den kommentarensönderfaller i sin tur i några delar. Regeringenhar tvingats till en viktig reträtt i förhållande fill förslaget i denursprungliga propositionen. Regeringen har tvingats att medge att den kortaundervisningstid som man var beredd att erbjuda invandrarna var alltför kortför att dessa skulle ha en möjlighet att finna sig väl fill rätta i det svenskasamhället. Utskottet föreslår att utbildningsfiden, den s. k. grund-SFl, ökasfrån regeringens föreslagna . Detta är ett utmärktresultat av utskottets behandling och ökar möjHgheternä för invandrarna attåtminstone hyggligt lära sig det svenska språk som de senare skall använda iyrkes- och privatliv. Regeringen har alltså fått ge sig i denna fråga, som i såmånga andra frågor på utbildningsområdet den senaste hösten. Påsamma sätt som invandrarna enligt vår mening har rätt till en undervisning avsådan längd att de fakfiskt har en chans att lära sig det svenska språket, börde också ha en rätt att bestämma på vilket sätt och av vilkenutbildningsanordnare den undervisning de har rätt till skall förmedlas. Somvanligt, höll jag på att säga, tycker socialdemokraterna att denna rätt inteskall tillkomma den enskilde. Det är kommunalpolitikerna som skall bestämmavilka valmöjligheter den enskilde invandraren i realiteten skall erbjudas. Jaghar inte svårt att föreställa mig situafioner där ett de facto-monopol lätt kanuppstå för ett visst studieförbund när det gäller att erbjuda sinautbildningstjänster till invandrarna. Vimoderater kan inte acceptera en ordning av detta slag. Invandrarnas integritetfår under inga omständigheter kränkas. Varje invandrare skall ha rätt att självvälja den utbildningsanordnare som invandraren tycker bäst svarar mot deintressen han eller hon har. Aldrig skall det kunna bli så att det bara finnsett polifiskt anknutet studieförbund att fillgå. Kommunerna skall i sin turaldrig kunna vägra att ställa upp med SFI-undervisning om invandrarna såbegär, men de skall heller inte kunna förvägra några andra som vill erbjudasina utbildningstjänster att också vara med och anordna undervisningen. Vi moderater ser polifiken ur den enskildes synvinkel. Gör man det, bhrdet sätt som den stathga och kommunala verksamheten skall organiseras på rättsjälvklart. Meddet anförda vill jag yrka bifall till de moderata reservationerna tillutbildningsutskottets betänkande 6. 154 (): Jag tänker börja med att säga några ord om vårt särskilda yttrande, somi det här sammanhanget skall uppfattas som en röstförklaring. I vår motion2979, som väcktes med anledning av propositionen om svenskundervisning förvuxna invandrare, har vi nämligen som första yrkande ett avslag påpropositionen. Vi ansåg då, och anser fortfarande, att regeringen presenteratett mycket dåligt och ofullständigt förslag. Propositionen saknar konkretaförslag i prakfiskt taget alla vikfiga delar - men ändå begärdeinvandrarministern att skulle godkänna förslaget om en förändradsvenskundervisning för invandrare prakfiskt taget in . Men det gjorde inteutbildningsutskottet, och därför har nu på sittbord ett betänkande som högst avsevärt skiljer sig från propositionen. På enlång rad punkter har utskottet, med anledning av våra motioner, gjortklarlägganden som kommit fill uttryck i ett antal tillkännagivanden. Mot denbakgrunden och med den bestämda viljan att inte förorsaka onödig tidsutdräkthar vi ändå valt att medverka till ett i långa stycken enigtutskottsbetänkande. Detär ingen bra ordning att regeringen presenterar så dåliga propositioner attmerparten av beredningsarbetet får göras i utskotten, och i det fallet ärutbildningsutskottet särskilt drabbat. Vi är tacksamma för att invandrarministerninte så ofta skriver propositioner som gäller vårt verksamhetsområde. Vi harfull sysselsättning ändå. Vihar som jag nämnde nått betydande framgångar med våra motionskrav. ex. längden på utbildningen, som ökar från 600 och detgäller utbildningsanordnarna, där tyngdpunkten nu läggs på kommunens reguljärautbildningsväsende och, med en komplettering, utöver studieförbunden också avfolkhögskolorna. Det gäller likaså kvalitetskraven, både beträffandeutbildningens innehåll och beträffande lärarnas kompetens ochutbildningsmöjhgheter. Påen vikfig punkt har vi dock ansett oss nödsakade att anmäla vår reservation,och det gäller frågan om reformens finansiering. Även här gäller i första handkritiken att man inte har ett färdigt förslag till statsbidragsregler när mannu går att fatta ett beslut som lyfter över ansvaret för invandrarnassvenskundervisning från staten till kommunerna. Det hade då varit rimligt också hade kunnat ge ett besked till dessa kommuner om hurstatsbidragsreglerna skall vara utformade och vilken grad av kostnadstäckningkommunerna skall få. Vihar nått så långt att utskottsmajoriteten nu skrivit att man utgår ifrån attett schabloniserat statsbidrag skall täcka de beräknade genomsnittskostnaderna.Vi tycker fortfarande att detta är för vagt uttryckt och hade hellre sett ettfillkännagivande. Vi menar att det är ett anständighetskrav att staten ärberedd att betala vad det kostar när man nu lägger över ansvaret på kommunernaoch dessutom föreskriver vad utbildningen skall innehålla i form av omfattning,kvalitet och kompetens. Kommunerna har ju inte bett om den här uppgiften! Jagvill, herr talman, sluta med en fråga fill . Kommer de nyastatsbidragsreglerna att innebära att kommunerna får av en beräknad,schabloniserad kostnad i statsbidrag? Jag yrkarbifall till reservation 7. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 24 § Anmäldes ochbordlades Nr 50 Bostadsutskottetsbetänkande n, a j Onsdagenden /85:9 Andringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd avfastighets- i j . i no a skatten m.m. (prop.1984/85:85 delvis) (förnyad behandling) 25§ Kammaren åtskildes .