prot · G809157 · 1984-12-31 00:00:00 — De skäl som därutöver enligt vår mening väsendigt talaremot en lösning i enlighet med propositionens rikflinjer är att man i praktikenger åklagaren i dessa brottmål en rätt att bestämma forum, vilket är någontingsom med hänsyn till den balans som ständigt eftersträvas mellan åklagarsidanoch den tilltalade måste betraktas som en utomordenfligt allvarlig försvagningoch försämring. Det föreslås att def läggs på åklagarna aft pröva huruvidamålet skall föras vidare till någon av de 13-14 domstolarna. Det är en nyhetsom vi inte kan stäHa oss bakom - den är till klar nackdel för den tilltalade. Enföljdeffekt är dessutom - def har utvecklats i några motioner och det kommeratt tas upp senare i debatten - atf man i praktiken styr handläggningen inästa instans, i hovrätt, för den händelse det bHr eff överklagande. Det kanskeändå skall påpekas att inte ens i mycket stora tvistemål, som kan röramiljonbelopp, finns det någon möjlighet för käranden att välja forum, utan därhar vi tvingande regler. Dettaär en avvikelse från det nuvarande systemet som jämte de övriga invändningar vihar anfört är tHlräcklig grund för aft nu inte ta ställning till förmån förförslaget. Someft supplerande argument kan nämnas att def är uppenbart att nyordningen lederfill ökade kostnader. Vissa domstolar får mer att göra, och det kommer atfställas krav på ökade resurser till dem, men def går inte atf göra motsvarandebesparingar på eff stort antal andra fingsrätfer, som får en i viss mån minskadarbetsbörda, trepartireservation som föreligger sammanfattas avslutningsvis enframgångsväg som borde ha varit framkomlig och som innebär att frågan omförstärkning av domstolarnas möjligheter aff anlita experfis på det ekonomiskaoch skattemässiga området löstes i ett sammanhang, när rättegångsutredningenlagt fram sitt förslag. Det hade inte lett till någon större förlust av tempo,men det hade otvivelakfigt lett till en mera samlad lösning. Påden punkten har det dock infe funnits förståelse hos majoriteten, och man kanfråga sig varför det har varit så bråttom. Tyvärr finns det nog ingen Domstolarnaoch den ekonortiiska brottsligheten Domstolarnaoch den ekonomiska brottsligheten annanförklaring än att det här förslaget i speciellt hög grad kommit atf drabbas avden politiska prestigens tunga, förslag att vissadomstolar skulle väljas ut framstod som nödvändigt atf följa upp, eftersomkommissionens anseende redan var väl skamfilat. Trotsremissopinionen och att det fanns förutsättningar atf träffa eft beslut iutskottet och här i som hade sagt ja i princip till att man skullelösa frågan men något skjutit på avgörandet, har def icke funnits något utrymmehos majoriteten för ett visst uppskov, och det beklagar vi naturligtvis Vi harinte kunnat ansluta oss till majoritetens ståndpunkt, på de grunder som jag härhar redovisat. Manskulle t, o, m, kunna säga med en term som används i den anglosaxiska världenatt political expedience har fått råda. Det är eft uttalande som, med detmoderata språkbruk som råder inom jusfitieutskottet, infe är så vanligt. Dethär är en fråga som ur oppositionens synpunkt är viktig, och det framgår medall önskvärd tydlighet av formuleringarna i reservationen. JagskaH, herr talman, be aft få sluta med aff ställa en fråga till majoritetenstalesman , som kommer litet senare i debatten. Frågan rör majoritetensmotivering för atf gå emot den vägande invändning som är anförd avremissinstanserna och av lagrådet, att man här får en kvalitetsskillnad som ären nyhet och som inte kan betraktas som någon som helst . Utskottetsäger i sin text, nederst på s, 12, i ett försök aft bemöta den härinvändningen: "Utskottet vill framhålla aft påståenden om att tingsrättersom handlägger exempelvis fastighetsmål eller sjömål skulle tillhöra en 'bättreklass' än andra tingsrätter, beroende på att vissa målgrupper koncentreratsdit, inte torde ha framförts i tidigare lagstiftningsärenden. Infe heller iövrigt torde i seriös debatt sådana synpunkter ha föresvävat någon medkunskaper om vårt rättsväsende," Detsom sägs här är alldeles riktigt, Def är bara det att def är inte dettadebatten rör. Debatten rör inte vissa målgrupper. Majoritetensäger att def är svårförståeligt att det föreliggande förslaget kan framstäHassom en systematisk nyhet. Jag vill be utveckla varför det ärsvårförståeligt, för det är ju en systemafisk nyhet atf man sorterar ut vissamål av en särskild svårighetsgrad och hänför dem till speciella domstolar. Detär inte fråga om atf dra några paralleller till att hela målgmpperspecialbehandlas. Motbakgmnd av det torftiga försvar som utskottet anfört på denna punkt är jagganska spänd på vad har att säga. Jag yrkar bifall till reservationen i dess helhet vad gäller utskottetshemställan, punkterna 1-6, Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandHngar, 33 (): Förslaget att handlägga vissa komplicerade mål som rör ekonomiskbrottslighet vid 13 av landefs 97 tingsrätter är inte förenligt med grundinställningen atfalla underrätter har lika och god kompetens. Trots att regeringen i allmänthållna ordalag hävdar att denna gmnd kvarstår, framgår det i propsitionen attså inte är fallet, I denna anförs: "Mot bakgrund av den ökande graden avkomplexitet hos den kvalificerade ekonomiska brottsHgheten kan man inte längrebegära av alla juristdomare vid de allmänna domstolarna aft de utan vidareskall behärska de ekonomiska och skatterätts-liga områdena tillräckligt väl föratt kunna fullgöra sina uppgifter i rättegångar om sådan brottslighet på etteffektivt sätt," Regeririgensuppfattning är således att domare vid de allmänna domstolarna generellt settinte innehar erforderlig kompetens. Till yttermera visso anförs som skäl förhur expertmedverkan på ett optimalt sätt skall kunna tillgodogöras rätfen:"Dels garanteras då att de lagfarna domare som experterna skall samarbetamed själva har särskilda kunskaper och erfarenheter inom ämnesområdet, vilketgör att balansen mellan de lagfarna ledamöterna och expertledamöterna blirbättre," Regeringenutgår således från att en skiktning av kompetensen inom det allmännadomstolsväsendet är en önskvärd utveckling, väl förenlig med de grundteser omrättsordningens organisation som vi funnit anledning slå vakt om, Icenterpartiet delar vi inte regeringens uppfattning. Uppdelningenav tingsrätterna i ett antal mer kvalificerade tingsrätter med rätt att dömavissa eko-mål och andra mindre kvalificerade som inte anförtros sådana mål, ärsom vi ser det från sida djupt olyckligt av flera skäl. Jagskall här nämna några. Fördet första; allmänheten kan få uppfattningen att dessa utvalda, domstolar ärett instansled mellan en vanlig tingsrätt och hovrätt. Fördet andra: domarna i de "vanHga" tingsrätterna får inte kunskap omoch erfarenhet av de komplicerade ekomålen. Fördet tredje: troligtvis kommer kostnaderna att öka med separata ekodomstolar. Förslagethar också mött en stark kritik från en överväldigande majoritet avremissinstanserna. Inte heller lagrådet har förklarat sig kunna tillstyrkaförslaget. Detär synnerligen beklagHgt att inte regeringen och utskoftsmajoriteten kunnat tasitt förnuft till fånga och avstått från att lägga fram detta förslag. Att sökabekämpa ekonomisk brottslighet är i och för sig vällovligt men det måste skemed förnuft: Beträffandeexpertmedyerkan anser vi att den i vissa fall på ett positivt sätt kan bidratill handläggningen av komplicerade mål. Men den bör kunna komma tillanvändning mer generellt och inte förbehållas vissa specialiserade domstolar.Vidare bör experter också kunna anlitas i andra mål, såsom data-och miljöbrott. Miljöbrottkan enligt vår mening ofta vara lika allvarliga ur både samhällets och enskildassynpunkt som ekonomiska brott. Dessa brott är ofta ett hot mot människorsmiljö, liv och hälsa nu och och är vanligen också betingade avekonomiska motiv. Av erfarenhet vet vi att dessa brott ofta kan vara mycketkomplicerade. Det hade varit fördelaktigt att i ett Domstolarnaoch den ekonomiska brottsligheten Domstolarnaoch den ekonomiska brottsligheten sammanhang pröva frågan om expertmedverkan iallmänna domstolar. Frågan om expertmedverkan behandlas avräffegångsufredningen som kommer atf redovisa sinaöverväganden . förväntar oss därför attförslag kommer att läggas fram i då frågan på sedvanligt sätt har beretts. Med det anfördayrkar jag bifall till reservationen, som innebär avslag på förslaget atf inrättasärskilda ekodomsfolar, Anf.34 HANS i Rösfånga (fp): Än en gång står i begrepp atf fa ställning till eft förslagsom härstammar från den partipolitiskt tillsatta ekokommissionen. handlardet om domstolar och ekobrott, där de centrala förslagen i kommissionensbetänkande har avstyrkts av en stor majoritet av remissinstanserna.Regeringens lagrådsremiss byggde trots all kritik i allt väsentligt påekokommissionens betänkande. Självfallet kunde infe lagrådet tillstyrkaförslaget, eftersom def fanns så uppenbara brister i det. Även denna gångbetraktar regeringen ekokommissionens förslag som näst intill oantastligt.Oberoende remissinstanser och lagråd nonchaleras därför i regeringensproposition. förslag är ju kungsord för regeringen och tyvärrockså för den socialistiska majoriteten i justitieutskottet. Folkpartiethar yrkat avslag på propositionen. Vi har tidigare kritiserat regeringen föratt vilja bekämpa den ekonomiska brottsligheten genom atf införa en särskildrättsordning för denna typ av brott. Det förslag som vi nu behandlar rörandedomstolar och ekobrott är ytterligare ett exempel på detta. Folkpartietsinvändningar mot förslaget aff koncentrera ekobrott fill särskilt utvaldatingsrätter överensstämmer i huvudsak med den kritik som har framförts avremissinstanserna och av lagrådet. Föraft spara tid, herr talman, hän visar jag ytterligare till den gemensammaborgerliga reservationen, till vilken jag yrkar bifall. 35 (): I det här betänkandet föreslår justifieutskottet i enlighet medproposition 178 att vissa åtgärder vidtas för atf förstärka de allmännadomstolarnas kompetens i mål om ekonomisk brottslighet. Vidlyftiga ellerkomplicerade mål, där det gäller att bedöma ekonomiska och skatferättsligaförhållanden, skall företrädesvis handläggas av vissa tingsrätter som särskiltutses av regeringen. Meningen är atf i princip en tingsrätt i varjeåklagarre-gion skall utses. Dehär tingsrätterna skall få möjlighet atf i brottmål inkalla experter påekonomiska och skatterättsliga frågor. När det gäller ekonomiska brott skallfrämst kvalificerade revisorer anHtas, Som skatterättsliga experter skallanlitas domare från främst länsrätter och kammarrätter. Omde föreslagna åtgärderna har utskottet, som vi förstår, inte kunnat enas, utantill betänkandet har fogats en borgerlig reservation, som jag snart skallåterkomma till, Def finns ett par andrasaker i propositionen som vi dock har kunnat enas Detgäller för def första förslaget om att allmän domstol i skaffebrottmål skallsamråda med den allmänna förvaltningsdomstolen rörande handläggningen avmålet. För det andra gäller det förslaget att justitiekanslern skall ha rättatt överklaga beslut som rör avvisande av försvarare. har stora ansträngningargjorts för att komma fill rätta med den ekonomiska brottsligheten. För någraveckor sedan fastlade riktlinjer för den framfida arbetet motekonomisk brottslighet enligt jusfitieutskottets betänkande 28, Med anledningav att vi då hade en omfattande diskussion, finns det infe anledning att nunärmare gå in på den ekonomiska brottslighetens omfattning och skadeverkningareller vilka åtgärder som är genomförda eller planerade, KvaHficerad ekonomisk brottslighet är ofta svår att såvälupptäcka som utreda. Nya och mer invecklade brottstyper fillkommer. Därför ärdet av avgörande betydelse när den ekonomiska brottsligheten skall bekämpas attde samhällsorgan som har till uppgift att utreda och beivra sådan brottslighetkan göra detta på ett ändamålsenligt och riktigt sätt. har såväl polis- somåklagarorganisationerna fått ökade resurser för atf på ett slagkraftigt sättkunna beivra den ekonomiska brottsligheten. Ett antal kvalificerade ekonomerhar således tillförts såväl polisen som åklagarväsendet. Men det är vikfigt aft de olika leden - polis, åklagare,domstol - tillförs resurser, kompefens, erfarenhet m, m, som svarar mot deandra ledens och som i samspel med dem verkar för en effektiv brottsbekämpning, I reservafionen yrkas avslag på förslaget aff vissakvalificerade ekomål styrs fill ett begränsat antal tingsrätter. Detta skulleinnebära en nyskapelse i svensk brotfmålsprocess, hävdar man. Det skulle ingeallmänheten uppfattningen att somliga tingsrätter är av högre kvalitet änandra. Man menar också att domare som inte tjänstgör vid de särskilt utseddadomstolarna skulle få sämre kunskaper än sina kolleger i de utseddatingsrätterna. När det gäller reservanternas påstående att vi nu inför en"nyskapelse" i svensk brottmålsprocess som skulle få negafivaeffekter för våra domstolar, tycker jag aft det är att överdriva en smula. Redan nu knyts experter som särskilda ledamöteri t, ex,fastighetsdomstolarna och vattendomstolarna, och även i patent- och sjömålingår experter i rätten. Dessa mål, där vissa experter medverkar, handläggs iprincip av endast vissa utvalda fingsrätfer. Det här förfarandet grundar sigsjälvfallet på den bedömningen atf särskild kompetens behövs i domstolen. Vitycker att även mål som avser ekonomisk brottslighet ofta rör materia som ärmycket speciell i förhållande fill andra typer av mål. Av de erfarenheter man har från andra områden kan mankonstatera aff samspelet mellan experter och lagfarna ledamöter fungerar bästom även de lagfarna ledamöterna har regelbunden kontakt med det aktuellaämnesområdet. Ur rättssäkerhetssynpunkt är det viktigt att det finns balansmellan domarna och experterna. Enförufsätfning för atf def skall bli ett bra samarbete mellan experterna Domstolarna och den ekonomiska brottsligheten Domstolarna och den ekonomiska brottsligheten och rättens ledamöter är att handläggning i sådan här formblir någorlunda frekvent. Enligt gjorda beräkningar kan antalet mål som bliraktuella röra sig om något hundratal för hela landet. Det gällersåledes eft förhållandevis litet antal mål. Flera skäl talar således för atf kvaHficerade ekomålhandläggs vid eft begränsat antal tingsrätter. Förtroendet för våra domstolar är förvisso stort, Aftvissa domstolar skulle vara av högre kvalitet än andra är naturligtvis enfrämmande tanke för oss alla, men däremot kan vissa domstolar ha en viss specialitet.Det är faktiskt något helt annat - och det är infe något nytt i vårträttssystem, vilket hävdas i reservationen och av utskottets ordförande , Jag tror således inte atf allmänhetens förtroende för våradomstolar skadas av atf något hundratal mål , av de totalt ca 80 000 somavgörs i landet, koncentreras till vissa fingsrätfer. Troligen kommer detallmänt att uppfatfas som rimligt och naturligt med en koncentration, somhuvudsakligen motiveras av aft experter skall medverka vid dömandet. Reservanterna anser också atf det infe kan undvikas atfkvaliteten hos större delen av domarkåren påverkas negativt genom aft de inteskulle få handlägga ekomål. Till detta vill jag säga och klart markera aft def infegäller vissa typer av brott, utan att det är individuella mål rörande särskiltkvalificerade brott som går fill vissa tingsrätter. Det stora flertalet målangående ekonomisk brottslighet kommer även i fortsättningen atf behandlas iövriga tingsrätter. vad gäller kostnaderna: Def är svårt aft angenågon exakt siffra, men departementet har beräknat atf def kan röra sig om ettpar tre miljoner. Jag tror att de kostnaderna kompenseras av den allmännahöjning av effektiviteten som blir följden av en koncentration. Med denna reform ökar vi rättssäkerheten och möjliggör enslagkraftig och sakkunnig sfraffrättskipning när det gäller de kvalificeradeekonomiska brotten. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställanoch avslag på reservationen. 36LENNART (): Jag konstaterar att inte gjordenågon ansträngning för att klarlägga skiHnaden beträffande målgrupper och närdet gäller att inom en speciell målgrupp skilja ut de svåraste och lägga dem påspeciella domstolar. Det är där tankefelet ligger, Def går inte att åberopa detbefintliga systemet fill stöd för denna, nyordning, för def är en nyordning.Och för vår del är det klart antytt i reservafionen atf vi har svårt aftacceptera en lösning av den här typen. Jag tycker kanske att påstående afträttssäkerheten skulle vinna på hans lösning kommer i en något egenartad dagermot bakgrund av att praktiskt taget all sakkunnig remissexpertis har en annanuppfattning. 37 (): anser att vi överdriver när vi hävdar aff vi - om def härförslaget går igenom - kommer att få A- och B-domstolar i allmän underrätt,hänvisade till att det kommer att vara expertmedverkan i despeciellt utvalda tingsrätterna. Men enligt förslaget skall ju de utvaldatingsrätterna ha möjHghet aft döma i komplicerade mål också utan medverkan avexpertis. Minfråga till blir då: Innebär inte detta en skiktning äv de allmännadomstolarna i underrätt på det sätt som vi har hävdat? Blir det inte A- ochB-domstolar med detta förslag? Domstolarnaoch den ekonomiska brottsligheten Anf.38 (): Jag vill till säga atf def finns en betydande skillnad närman talar om kvalitet på domstolarna. Också vi ställer oss avvisande tilltanken på att det skall finnas en skillnad i kvalitet. Men rättssäkerhetenmåste bli bättre om man har vissa domstolar som besitter ettspecialistkunnaride och en viss kompetens för dessa mål, och def är intefrämmande i vår lagstiftning, som jag pekade på i mitt huvudanförande. GunillaAndré tog upp detta att en tingsrätt som regeringen utsett skulle kunna dömautan expertmedverkan i mål. Det är naturligtvis en regel som bör användasendast undantagsvis. Man kan tänka sig att det i eff mål kommer fram etterkännande eller något annat som gör att hela behandlingen av målet blirförenklad - vilket gör att experfmedverkan inte anses vara behövlig. Det är ide fallen som det bör finnas möjlighet för dessa tingsrätter att slutföra ettmål utan expertmedverkan. Men meningen är atf experterna skall medverka vidhandläggningen av dessa kvalificerade mål, Anf.39 (): Det är vikfigt, , att vi skiljer på brottmåloch andra mål.Patentmålen är inte relevanta i detta sammanhang. När det gäller dem är detnaturligt att man har en specialisering. På brotfmålssidan är def en unikspecialisering att på mycket lösa boliner skilja ut vissa brott såsom särskiltallvarliga. Gårman vidare på denna väg kanske man skall skilja ut de svåramiljöbrotten osv. Till slut är vi i ett läge då vi sannolikt kommer aff fåmotiv för att avskaffa ett stort antal tingsrätter, därför att de inte harsakkunskap på egenthgen något område. Det är en utvecklingstendens som också ärallvarlig i detta sammanhang och som vi inte har kunnat acceptera, Anf.40 (): Det kommer att bli på det sättet atfde utvalda domstolarna förutsätts besitta en sådan kompetens aft de kan döma idessa komplicerade mål också utan medverkan av experter. Därmed, ,har vi denna skiktning i A- och B-domstolar bland tingsrätterna. Överläggningen var härmedavslutad. Vdlkorligfri-givning, m. m. Mom. 1-4 (avslag på lagförslaget om koncentration aveko-mål till vissa tingsrätter, m, m) Utskottets hemsfällan bifölls med148 röster mot 127 för reservafionen av m, fl. Mom. 5 och 6 Utskottets hemsfällanbifölls. 10 § Villkorlig frigivning, m. m. Föredrogs justifieutskoffefs betänkande 1984/85:38 omanslag fill kommittéer m, m, (prop, 1984/85:100 delvis). 41SVEN MUNKE (m): Brottsligheten i har ökat kraftigtunder efterkrigstiden. har antalet brott stigit från ca 195 000fill över 900 000, Ökningen har varit särskilt kraffig när def gällerskadegörelse, bedrägeri och stöld. avtjänar de flesta personer somdömts fill fängelse endast halva strafftiden. Enligt många bedömare har denobligatoriska frigivningen sannolikt lett fill atf antalet brott har ökat. Tilldetta kommer aff regeringen föreslagit kraftigt ökade åtalseftergifter, vilketnaturligtvis också kommer att medföra en ökad brottslighet. Det har gjorts gällande aft den i princip obligatoriskahalvtidsfrigivningen har medfört aft klyftan mellan straffdomens formella ochdess reella innebörd blivit för stor. Det är ingen hemlighet att mångamedborgare finner def närmast löjeväckande aft domstolens dom i verkligheteninnebär endast hälften, Def har från åtskilliga håll framförts aft det tordevara av värde isig att åtminstone huvuddelen av ett fängelsestraff i normalafall avtjänas på det sätt som man föreställer sig, nämligen på anstalt. Liberaliseringen genom den villkorliga frigivningen efterhalva strafftiden har gett omdömet aff def är landet där enarmadebanditer är förbjudna medan tvåarmade släpps efter halva strafftiden, I vår partimofion 454 begär vi aft halvtidsfrigivningenavskaffas. Vi menar atf villkorlig frigivning skall betraktas som en belöningför gott uppförande och inte komma till stånd automatiskt innan merparten avfrihetsstraffet avtjänats. De flesta är överens om att fängelsestraff inte är denmest perfekta sanktionen för brott. Detta gäller naturligtvis i storutsträckning unga brottslingar. Men har vi fängelsestraff, och det kanskehar sitt största värde i allmänpreventionen och i samhällsskyddet. Ordningen med obligatorisk villkorlig frigivning innebärockså att de egentliga rättsverkningarna av en straffdom för den dömde kommeratt väsentligt skilja sig från vad domen enligt sin lydelse går ut på. Dessutominnebär reglerna för obligatorisk villkorlig frigivning stora orättvisor meHan Ensom dömts till exempelvis två månaders frihetsstraff måste avtjäna helastrafftiden. Den som dömts för eff allvarligare brott och kanske fått fyramånaders fängelse får gå efter halva strafftiden, dvs, . Mot den obligatoriska halvtidsfrigivningen har anförts attdet otvivelaktigt finns risk för aft domstolarna kompenserar den i sinstraffmätning, medvetet eller omedvetet, Fängelsesfraffkommiftén hävdar att ensådan kompensafion inte föreligger. Det må vara hur som helst med det, men vidsamtal med domare och nämndemän har de erkänt atf de faktiskt tittar litet påvad det verkliga straffet blir med hänsyn fill den villkorliga frigivningen vidhalvtid, I min egenskap av tidigare nämndeman vet jag att sådana resonemangförekommer. De förekom också tidigare, och då gällde def två tredjedelsstrafftid. Om kvoten skulle kunna ökas för fängelsestraffen, skulle den riskenminimeras och kanske helt försvinna. Någon sfraffkompensafion skulle då inteförekomma, I samband med diskussionerna om halvtidsfrigivning förgrövre brott gör kriminalvårdsnämnden en bedömning av huruvida, som det heter,"påtaglig risk för återfall" föreligger. Den bedömningen ärschablonmässig och borde med def snaraste göras om. Man bedömer om vederbörandekommit in i ordinarie permissionsgång och om frånvaron av missköfsamhef underanstaltstiden. Detta medför att verkligt grova narkotikabrottslingar frigesredan vid halvtid, eftersom de - med den bakgrund och de kontakter som de har -kan sköta sig väl under anstaltsfiden och därmed uppfyller kriterierna förvillkorlig frigivning. Jag yrkarbifall till den moderata reservafionen nr 1, Jag skall nu övergå till att beröra inbrott. Sedan 1950har denna typ av brott mer än femdubblats. Bostadsinbrotten ökade från år 1982fill 1983 med infe , Def är vår bestämda uppfattning atf varje människa skallkunna känna trygghet i sitt hem. Därför är det angeläget att enskildas hemskyddas från obehörigt intrång. Denna uppfattning är väl förankrad i detallmänna rättsmedvetandet. För att markera synen på den kränkning av hemfridensom ett inbrott är anser vi att stöld i samband med inbrott bör bedömas somgrov stöld. Genom en lagändring 1976 utgick inbrott bland deförseelser som hänfördes fill gruppen grova brott, I lagstiftningsärendetframhölls atf enbart det förhållandet atf en stöld förövats genom inbrott intefår eller bör få till följd aft gärningen bedöms som grov stöld. Straffet förstöld är fängelse i högst . Straffet för grov stöld är lägst sex månaderoch högst .