prot · G80915 · 1984-12-31 00:00:00 — På ett mycket enkelt ochklart sätt visade de hur hela verksamheten haltade, därför att det inte fannstillräckligt med personal. Det var vanligt att en anställd hade atf ensam fahand om tio barn. Personalen beskrev sin svära situation; den kände sigofillräcklig, den kände aft den infe gjorde ett bra jobb, det var slitsamt aftinte kunna sjukskriva sig utan dåligt samvete för barnens och arbetskamraternasskull. Man visste precis hur jobbigt arbetskamraterna skulle få det, om någonvar frånvarande. Olika aktiviteter utanför daghemmet fick ofta ställas inpä grund av personalbrist. Def var bara fråga om atf bedriva enren barnpassning. Någon pedagogisk programverksamhet med nogsamt planeratinnehåll kunde det knappast bli fråga om. Föräldrarna å sin sida uttryckte sin oro över vad somhände med deras barn. Hur förbereder vi våra barn inför skolan och vuxenlivetmed en sådan här barnomsorg? Detta daghem är inte unikt när def gäller personalbrisfeller när det gäller brist på kvalitet. Om infe håller med mig om att def blirfler arbeten med en arbetstidsförkortning, skulle ett sätt atf ökasysselsättningen vara atf se till aff barnomsorgen fick tillräckligt medpersonal. Det skulle öka sysselsättningen, och def skulle ocksä ge en brabarnomsorg. Det tvistas mycket om huruvida arbetstidsförkortning ledertill flera jobb. Men jag tycker atf den rörelse som pägär ute i vittnarom atf man ändå är inne på linjen aft en arbefsfidsförkorfning faktiskt ledertill fler arbeten. En forskare i säger; Om arbetstidsvolymenfortsätter att krympa i samma takt som somarbetstiderna beståroförändrade, så skulle vid en femtedel av dagens arbetsstyrka eller 750000, personer få lämna arbetsmarknaden. Att någonting måste göras åt arbetstiden är alldelesuppenbart. Om vi sedan skulle kunna förena de skäl som tyckerär viktiga när det gäller aft få till stånd sex timmars arbetsdag med desociala skälen och jämsfälldhefsskälen, så vore det väl bra. Man har utrett frågan , och i olika sammanhang framhåller man att def här är en viktigreform. Det gjorde också i repliken till mig, när hon höllmed mig om att situationen är besvärlig för föräldrar med långa arbetsdagar. Jag skulle vilja fräga ; När ärregeringen beredd att verkligen arbeta för sex fimmars arbetsdag, och inte baraförhala den här vikfiga frågan? Till vill jag säga aftKjell-Olof står ju anmäld längre ner pä talarlistan, och han kommer attha mera tid än vad jag nu har aft utveckla varför regeringen valde att föreslåskatt på olika saker, som vi gjorde i gårdagens paket. Skatten är lagd på varorsom vi vet inte framställs i . Detta kommer aft innebära fördelar föross inte bara budgetmässigt utan också i vårt förhällande till andra länder närdef gäller bytesbalansen. Def är ju tyvärr sä, aft vi kan riskera aft fåytterligare problem på det området. frågade mig; Hur hög ärlångtidsarbetslösheten? Ja, den senaste siffran som jag har tillgång fill ärfrån augusfi, och den anger 48 000. Då räknar jag som långfidsarbetslösa de äldresom är arbetslösa eller längre och ungdomar upp till somvarit arbetslösa eller mer. Jag har infe försökt dölja några siffror och kommer infeheller i fortsättningen aft göra def. Men sätt aft hanterasiffror gör mig ganska beklämd. Jag känner ju till att har varitmed i arbetsmarknadsutskottet under många är och atf han vet vad de olikaarbetsmarknadspolifiska insatserna betyder för människorna, liksom huråtgärderna är utformade, Def är därför väldigt tråkigt aft höra att vi har 328 000 arbetslösa. Jag tycker atf det är ganska oförskämt attange den siffran, eftersom för aft komma fram fill defta antalmåste ha räknat med också t, ex, de människor som är anställda med lönebidrag.De flesta av dem har full arbetstid, avtalsenliga löner och fullanställningstrygghet. Man behöver inte framställa situafionen som allvarligareän den är. Vi har 140 000 arbetslösa människor enligt den senaste räkningen. Vihar ökande problem bland de långfidsarbetslösa, Def finns mycket nog att göraför både och mig, och vi behöver inte på något sätt förvanskaverkligheten och kalla människor som står i jobb från morgon till kväll förarbetslösa, Def är de inte. De är infe mer arbetslösa än några andra. Marknaden fungerar illa, sade , Ja, det gör den. Marknaden fungerar illa bl, a, därför atf mångaarbetsgivare infe bryr sig om hur människorna är funtade. Man säger nej fillmänniskor med arbefshandikapp. Man tror inte aff de kan utföra eft bra arbete.Det är en av anledningarna fill atf så många är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Marknaden kan mycket väl fungera illa även i framfiden såatf vi måste justera den genom arbetsmarknadspolitiken. Ju större andel av denvuxna befolkningen som är sysselsatt på arbetsmarknaden, desto större problemfår vi självfallet med atf ge jobb åt dem som infe har jobb. Arbetsgivarna -och det gäller bäde privata och offentliga arbetsgivare - söker de perfektamänniskorna. Men vi vet aft de infe finns - och alla skall ha rätt fill arbete.En av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter är att hjälpa dem som ärsvaga pä arbetsmarknaden med aff fä en start på arbetsmarknaden. Därför kommervi även aff ha ett stort behov av insatser på defta område, sade helt riktigt atf vi när vi införderekryteringsstödet menade aff def skulle ha såsom en väsentlig funkfion atttidigarelägga anställningar, Def är nog precis som framhöll; vihar i stort sett mjölkat uf möjligheterna. Därför förklarar vi ocksä i det nyaförslaget atf rekryteringsstödet skall gå till de långtidsarbetslösa. De skallfå en chans, som de annars tyvärr kanske missar, anslöt sig i sin replik fill de posifivatongångarna när det gäller i varje fall en del av inslagen isysselsättningspaketet. Han sade atf det var bra och nödvändiga åtgärder. Jagser fram mot att vi fillsammans med det andra mittenparfief kan föra enkonstruktiv diskussion om dessa frågor, när de senare kommer upp i . Reserven finns bl, a, av det skälet aft vi inte harmöjligheter atf bedöma omfattningen av def nya kommunala rekryteringsstödet,Def finns infe förutsättningar för oss atf rikfigt kunna uppskatta hurmycket pengar som kommer att behöva gå åt till detta. Därför har vi sagt aft viskall ge i uppdrag att närmare bedöma den saken. Närden bedömningen har gjorts - antagligen - får vi använda denreserven för det rekryteringsstödet. Vi har angivit aft reserven skall begagnasför beredskapsarbetena och de båda rekryteringsstöden. Men def är förtidigt att uttala sig om vilka förutsättningar vi har aft skapa fasta jobb förlångfidsarbetslösa i kommuner och landsfing, Def är detta dessa pengar skall gåtUl, Ja, , def har gjorts en del försök med generellaarbetstidsförkortningar ute i , Man har fäst stora förhoppningar vid aftde skulle ge konkreta posifiva resultat när def gäller nya jobb. Man har gjorteft sådant försök i , Man sade atf def skulle ge över 500 000 nyaarbetstillfällen. Verkligheten blev tyvärr en annan. När man nu efteråt kanbedöma erfarenheterna, blev def ungefär 20 000 nya arbetstillfällen. Det är möjligt aff den form av arbetstidsförkortning somfransmännen genomförde slog fel, men jag tycker nog att det här ändå trots alltgör att vi kan dra vissa lärdomar. Dessutom är def ju på det sättet aft kravenpå arbetstidsförkortning i land efter land kommer som ett sista desperatnödrop, därför affman saknar regeringar med vilja aft gripa sig an arbefslöshefsproblemen. Bl,a, saknas def en arbetsmarknadspolitik, och man ser inga förutsäffningar affpåverka politikerna att få till stånd en sådan. Jag är helt övertygad om aft hade man använt de resursersom arbetstidsförkortningen i kostade fill aff göra insatser avsvensk arbefsmark-nadspoUfisk modell, skulle antalet nyasysseisättningsfillfällen ha varit avsevärt större än de 20 000man fick fram. AnL 46 () replik: Vi vill infe alls dölja någonfing, sägerAnna-Greta . Jaghar infe påstått det heller. Jag sade i mitt förstainlägg att det var kanske en sinkadus att infe alla uppgifter kommit med iproposifionen. har vi fått ett klart besked - 48 000, Jag hade uppgiften 36000, och det hade visst också. skall vi se vad vi kan göra åtdetta under den fid vi har aff väcka mofioner, Def är möjligt, , att uttrycketarbetslösa i samband med siffran 328 000 och 300 000 för tvä är sedan ärnågot olämpligt, Def är möjligt att man i stället skall säga atf dessa stårutanför den reguljära arbetsmarknaden. Jag tror infe att vi skall hänga upp ossför mycket på det, Å andra sidan tror jag atf de människor som får eftberedskapsarbete självfallet är tacksamma för aff de får någonfing att göra.Men nog vill de väl ändå helst ha ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden,ett s, k, riktigt jobb. Det är defta som jag vill se fill, och då står detfortfarande kvar aft den totala delen av arbetskraften som står utanför denreguljära arbetsmarknaden har ökat som harvarit arbetsmarknadsminister. Det är dess värre sä. Jag ställde frågan i mitt förra inlägg: Hur många jobbskapas genom aft man höjer skatterna? Jag fick inget svar på def, och jagförstår det, för den frågan är väldigt svår aff svara på. Man skapar ju ingajobb genom aff höja skatterna. Alldeles särskilt skapas def inga jobb genom affskatterna höjs i eft land med världens högsta skattetryck. Tänk, om vi ändå kunde fåAnna-Greta och hennes kolleger i regeringen aft inse def och inse attvad vi behöver framöver är skattesänkningar. AnL 47INGEMAR () repUk; förklarar def faktum atfarbetsmarknaden infe fungerar som den borde med att arbetsgivarna har en delfördomar om hur arbetskraften ser uf, och def kan nog hända. Jag har väl ocksåden erfarenheten. Det brister i informationen på den punkten på många håll påarbetsmarknaden. Frågan infinner sig naturligtvis då; Vad görarbetsmarknadsministern för aft ändra pä det förhållandet? Jag föreslog i mittanförande aff arbetsmarknadsministern borde kalla in parterna påarbetsmarknaden för att ha en diskussion om hur man långsiktigt bryter dennuvarande trenden mot ett allt större antal människor utanför den reguljäraarbetsmarknaden. 8 prolokoU 1984/85:15-16 och detskall de ha - både löntagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer ettstort ansvar och eft stort inflytande. säger aff hon överlåter fillfinansministern att efter middagsuppehållet förklara varför regeringentillgriper skatter i syfte aff främja sysselsättningen. Jag förstår att hon medvarm hand överlåter detta till finansministern, för uppgiften är verkligen infelätt. Jag tycker atf arbetsmarknadsministern borde ta en del tid i anspråk föratf förklara, inte för oss utan just för finansministern att den härskaftehöjarpolitiken försvårar arbetsmarknadsministerns uppgift och arbete.Effekten av de här skattehöjningarna kommer ju alldeles säkert att bli att änmer insatser behövs för atf klara arbetslösheten, och så springer vi vidare iekorrhjulet. har arbetsmarknadsministern inte ens brytt sig om aftförsöka förklara varför de resurser som behövs mot arbetslösheten alltid kommersist. Om man tycker atf kampen mot arbetslösheten är viktig - och jag litar påatf regeringen tycker def - varför avdelar man då inte först resurser för denuppgiften och ser hur länge skatteintäkterna räcker för def andra, som rimligeni så fall är mindre viktigt? I stället vänder man ständigt upp och ned påkuttingen. Sedan upptäcker man aft pengarna inte räcker till, och så måste manhöja skaften i stället för att spara på något annat. Om ni använder pengarnaförst fill kampen mot arbetslösheten, då visar ni atf ni menar allvar med atfsätta den saken främst. Def är för tidigt aff använda dennu, säger arbetsmarknadsministern. Min fråga hänger kvar i luften: Hur högmåste arbetslösheten bli i för att alla resurser som finns tillgängligaskall användas i kampen mot den? Räcker det inte ? Måste den bli 4 %igen för aft regeringen skall sätta fill alla klutar? AnL 48INGA (vpk) replik; sade att def hade blivit 20000 nya jobb i genom experimentet man gjorde, mendet är en felaktigsiffra. Def blev 60 000 nya jobb, och det var ungefär hälften av vad man hadeplanerat. De här 60 000 nya jobben räckte fill för aft klara nytillträdet påarbetsmarknaden. Det var inte vad man hade hoppats, men det är i alla fall enhögre siffra än vad redovisade. Hon kan fråga ,som sitter bredvid henne, för def är de siffror vi har fått i DELFA, Man har trott atf bara exporten kommer i gång skallarbetslösheten bli hanterlig, och man har litat på högkonjunkturen för atfklara sysselsättningen, men arbetslösheten är inte en fråga om hög-eller lågkonjunktur. Den är ett stående inslag i ekonomin, och fullsysselsättning i klassisk mening är inte längre möjlig med rådande ekonomiskaoch sociala strukturer. Långsiktiga och kroniska problem i ett samhälle kan maninte lösa med improvisaforiska eller primitiva medel. Kommunerna börjar bli en förvaringsplats för ettväxande antal människor som har blivit utdömda i den kommersiella ekonomin. Vartionde anställd i den kommunala verksamheten är en människa som är där avarbetsmarknadspolifiska skäl. Vi håller på aff få en allt större skattefinan- sieradarbetsmarknad, och jag tycker atf det är någonting man måste uppmärksamma. Det måste bli en rad förändringar iarbetsmarknadspolifiken. Bl, a, måste def genomföras en ny industripolitik, somutgår ifrån andra förutsättningar. Man måste också satsa på den offenfligasektorn. Jag har tidigare i mina inlägg försökt visa på en sektor där det råderskriande brist på personal och där verksamheten därför i många fall haltar,nämligen barnomsorgen. Vad som behövs är förstås en speciellsysselsättningsbudget. Det behövs ocksä aff företagen far sitt ansvar, så affinte bara den kommunala sektorn skall lösa sysselsättningsproblemen. Derekordvinster som görs skall användas fill aft skapa nya arbeten. Vi måste fåfasta, rikfiga jobb. De akutprogram som redovisas och som också paketet från är eft utslag av mäste kompletteras med långsikfiga lösningar som bygger påhelt andra förutsättningar. Sedan skulle jag vilja fråga vad regeringen har förberedskap inför den nya datatekniken och den nya mikroelektroniken, som kommeraft förändra hela arbetsmarknaden och ställa mycket av arbetstillfällena påhuvudet. resonemang om aftsatsningarna på arbetsmarknadspolifiken kommer sist är ju faktiskt inte medsanningen överensstämmande, vet atf vi satsar väldigt mycket.Det paket som kommer är eft komplement fill fidigare. En del av vårautgifter på budgeten skulle vi väldigt gärna vilja prioritera mycket lägre, mendet går infe. Den största utgiftsposten, och som ökar mest, är de ränfeskuldersom vi varit tvungna aff fa över efter de borgerliga regeringarna. Hur mycketvi än skulle önska aft def problemet inte fanns, så är det där. En väsentligförklaring till de problem som vi har är aft de borgerliga regeringarnainte kunde hantera ekonomin. Jag vet egenfligen infe vad menar när hantalar om den reguljära arbetsmarknaden, I en replik fidigare talade han omriktiga jobb och satte likhetstecken mellan dessa och den enskilda sektorn. Jagtror inte aft han egentligen menar aff def enbart är på den enskilda sektornsom def finns rikfiga jobb. Jag hoppas att han inte menar def. Om man medger aff det kan ha varit fel aff säga att de 326000 personerna är öppet arbetslösa kanske man ändå vill mena atf de är utanförden reguljära arbetsmarknaden. Men det förhåller sig infe heller på def sättet,, För atf skall komma upp till sådana siffrormåste han räkna in handikappade som har ett vanligt arbete men som på grund avsift handikapp får en del av sin lön betald via samhället. Men de har sammalön, samma anställningstrygghet och samma arbetstider som andra. Är inte de irikfiga jobb? Det är en förolämpning atf säga att de inte är det. Det är enundervärdering av handikappades insatser. Jag tycker, som sagt, aff problemen är stora nog utan atfman skall behöva vränga med statistiken. Vi skall öppet redovisa hur mångaarbetslösa vi har, och vi skall öppet redovisa hur många människor vi har iolika arbefsmarknadspoUtiska åtgärder, Def gör vi med stolthet, därför atf vivet aff den svenskaarbetsmarknadspolifiken är bra. Den innebär infe bara aff vi gömmer undanmänniskor fillfälligf för atf dölja problemen. Den innebär aff vi ger människorsom annars skulle kastas undan av arbetsgivarna en chans atf få ett jobb ochvisa att också de minsann kan utföra ett bra arbete. Den innebär aff människorfär chans till ny utbildning och en ny start i arbetslivet. Vi kan vara stolta över aft vi har enarbetsmarknadspolitik. Den har tagit många decennier för oss att bygga upp. Denkan inte ersätta ekonomiskpolitiska åtgärder, och den kan infe ersätta andratyper av jobb. Den kan infe heller ersätta en bra utveckling när def gällerindustrin, osv. Även om vi räknar bort de arbetsmarknadspolifiskainsatserna, har vi fakfiskt fler i jobb nu än vi hade och fler ijobb än vi hade . Om man infe tror på statistiken, kan man resaut till företag runt om i landet. Där möter man på ort efter ort en väldigtsfor optimism. Många människor har nyanställts i industrier och företag,stora som smä, under den här hösten. På många ställen arbetar man, som IngaLantz sade, övertid i en utsträckning som aldrig förr, I mänga fall gör man detalltför mycket. Man borde nyansfälla mer i stället. Det finns en optimism runtom i , även på orter somförut under långa perioder har varit drabbade av en djup pessimism. Ett exempelpå det är , och def finns mänga andra exempel. Verkligheten som människorna möter visar aff vi är pä rättväg. För som gär måste vi se fill atf vi håller oss kvar på denvägen. Därför har regeringen lagt fram sift förslag som innehåller såvälekonomisk-politiska åtgärder som arbetsmarknadspolifiska insatser. Vi läggerfram detta förslag om ökade skatter för att vi infe skall hamna pä fel väg, påden väg som man var inne på . Vi vill infefillbaka till den situafionen som vi befann oss i då. Underskotfen ökade underden tiden år , och def gav oss problem som vi infe kan blundaför. Vi får nu använda oerhört många skaftekronor till aff betala räntor. Denutvecklingen vill vi infe ha tillbaka. Därför kommer regeringen att - precis som - fortsättaaff föra en ansvarsmedveten politik, även om def under ett valår infe är demest populära åtgärderna som vi har föreslagit. Men vi sitter inte påregeringsbänkarna för atf vara kortsiktigt populära; vi sitter där för att viskall föra en polifik som pä sikt kan ge en tryggad sysselsättning, Polifikenskall innebära aft vi fortsätter atf minska arbetslösheten och aff vi ökarantalet människor som har arbete. Även om läget - som jag fidigare harsagt - är bättre än def var för ett eller tvä är sedan, är def långt kvar innanvi kan säga aff vi är nöjda. Arbetslöshet är av ondo, både för de enskilda människornaoch för samhället. Därför fordras det aft vi vidtar nya åtgärder. Även om ordeni dag har varit ganska hårda hoppas jag aft man i , när vikommer fram fill en diskussion av de konkreta åtgärderna, också utanför desocialdemokrafiska leden skall inse aff vi fillsammans behöver vidta åtgärderför att klara av arbetslösheten. Den endesom egentligen inte har gjort särskilt mänga positiva utfästelser i defavseendet i denna debatt har varit , Tyvärr har det vid fleratillfällen när sådana här saker har diskuterats i varit sä atfmoderaterna infe har velat ställa upp med de ekonomiska resurser som de andraparfierna har varit beredda atf satsa på arbetsmarknadspolifiken. Trots alltfagert fal ifrån kammarens talarstol från olika moderata företrädare, kan vikonstatera att antalet arbetslösa i hade varit åtskilligt mycketstörre än vad som är fallet, om den moderata politiken hade fått sätta sinprägel på den svenska ekonomiska politiken och på arbetsmarknadspolifiken. Medden moderata politiken hade flera tiotusental människor utöver de 140 000 varitöppet arbetslösa. vice falmannen anmälde aftAlf Wennerfors anhållit aft till protokollet få antecknat aff han infe ägderätt till ytterligare replik. Kammaren beslöt atf förhandlingarna skulle fortsättas kl,19,30, 4 § Anmäldes och bordlades 1984/85:34Ändring i patentlagen (1967:837) 1984/85:41Fortsatt giltighet av lagen (1979:103) om försöksverksamhet med användning av telefon vid rättegång 1984/85:42 Fortsattgiltighet av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål 1984/85:43 Höjning avskatterna på alkoholdrycker och tobak 1984/85:45 Vissa ekonomisk-poUtiskaåtgärder, m,m. 5 § Meddelande om interpellation Meddelades atf följandeinterpellation framställts den 24 oktot 1984/85:54av () fill bostadsminisfern om åtgärder mot radonstrålriskerna ibyggnader: Genom beslut den 1 februari 1979bemyndigade regeringen chefen för aff tillkalla enutredare med uppdrag atf utreda frågan om åtgärder mot sfrålrisker i byggnaderm, m, Radonufredningens direktiv (Dir 1979:15) var aff isamarbete med berörda organ utarbeta ett program för undersökningar för atfklarlägga strålnivåerna i def befintUga byggnadsbeståndet. utkom radonutredningen med enPM, PreUminärt förslag fill åtgärder mot sfrålrisker i byggnader (DsJo 1979:9),Promemorian innehåller förslag fill program för aff spåra upp och minskariskerna för strålning från radioakfiva ämnen i bostadsbeståndet. också förslag till vissa undersökningar som bedömdesnödvändiga för def fortsatta utredningsarbetet. Dessutom redovisas sådanaåtgärder av generell natur som kan vidtas i befintlig bebyggelse och åtgärdersom bör vidtas vid planering av ny bebyggelse på mark som kan avge radon, har i sitt slutbetänkande DsJo 1983:6föreslagit följande; - Bosfäder med en radondofferhalf om /m-' byggs om , - Bosfäder med en radondofferhalf om 1 /m-' byggs om , - Bosfäder sombyggs på s, k, högriskmark med förhöjd radium-/uranhalt,' ca /kg - dvs,vars berggrund eller jordlager innehåller alunskiffer, uranrika graniter,uranrika pegmafiker eller uranmineraliseringar- byggs radonsäkert. Tillhögriskmark räknas mark med högre radonhalt i jordluften än 50 /ml - Bosfäder sombyggs på normalriskmark byggs radonskyddande. Hit räknas mark med en radonhaltav ca 5 000-50 /m-*, - Bosfäder sombyggs på lågriskmark kan byggas på traditionellt sätt. Med lågriskmark menas iförslaget mark med lägre radonhalt i jordluften än 10 /ml Mot bakgrund av det anfördahemstäUer jag aff få ställa följande fråga till bostadsministern: Vilka åtgärder avserbosfadsministern vidta med anledning av larmrapporterna om radon i byggnader? 6 §Meddelande om frågor Meddeladesatf följande frågor framställts 1984/85:131 av Per () till statsrådet om tidsfristen för besvarande av frågor och interpellafioner iriksdagen: Enligt riksdagsordningen bör frågafill statsråd besvaras inom , Interpellafion skall normalf besvarasinom . Erfarenheten tyder på atf dessa tider numera inte hålls.Den aktualitet i riksdagsgranskningen av regeringsarbetet som inte minstfrågeinstifutet är avsett aff garantera går därmed om intet. Dessa förhållandenär uppenbart otillfredsställande. Mot den här angivna bakgrunden ber jag aft till statsrådetIngvar få ställa följande fråga; Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att förbättra efterlevnaden av riksdagsordningens tidsgränser i frågaom frågor och interpellationer? 1984/85:132av () till statsrådet om en parlamentarisktsammansatt pressufredning: beslutade påförslag av aft hemställa hos regeringen om tillsättandetav en parlamentariskt sammansatt pressufredning. Med anledning av defta villjag fråga; 1, När avser regeringen att tillsättadenna utredning? 2, Kommerdirekfiven aff ge utredningen möjlighet aff ta upp frågan om en periodiseringav utbetalningarna av presstödet för att undvika aff staten åsamkas förluster isamband med tidningskonkurser? 1984/85:133 av (vpk) tilljordbruksministern om åtgärder mot utsläpp av tungmetaller från kommunalareningsverk; Reningsverken använder årligenstora mängder kemikalier för atf rena avloppsvattnet. Detta innebär aff mångareningsverk släpper uf stora mängder tungmetaller fill miljön. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga till jordbruksministern; Avser jordbruksministern vidtanågra åtgärder för aft snabbt förhindra utsläpp av tungmetaller vidreningsverken?