prot · G80938 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tror att också detbeskedet tacksamt mottas av väljarna före valet. Det finns flera oroande tecken inför nästa årsom vi nu med kraft måste möta. Prognoserna över utvecklingen pekar motatt resursanvändningen kommer att vridas över från årets klara inriktning påexport och investeringar till ökad konsumtion och därmed ökad import. Samtidigtförväntas exportökningen bli något mindre . Detta skulle leda till bådeökat inflationstryck och försämrad bytesbalans. Dessutom pekar allt på att bytesbalansen och statsbudgetenförsämras ytterligare på grund av högre räntekostnader för statsskulden. De starkaste skälen till de skattehöjningar vi i dagdiskuterar är alltså ekonomisk-politiska och enligt utskottsmajoritetens meningnödvändiga. De föreslagna skattehöjningarna står emellertid också isamklang med viktiga samhällsmål på andra politiska områden, framför allt ifråga om energi- och miljöpolitiken. behandlade vi här i kammaren denlångsiktiga inriktningen av energibeskattningen. Kammaren ställde sig då bakomregeringens förslag, som innebar att ordningen med punktskatter på energi skullebibehållas. Utformningen av energibeskattningen skulle medverka till att iförsta hand nä det energipolitiska målet att minska oljeanvändningen.Utvecklingen av varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor medminsta möjliga miljöpåverkan skulle främjas. Desamfällda energipolitiska åtgärder, inkl, beskattningen, som Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. vidtagits för att minska oljeanvändningen har utan tvivellett till mycket positiva resultat. Den minskade oljeanvändningen iuppvärmningssektorn och i industrin är en av de viktigaste orsakerna tillförbättringen av miljön, vilket bl. a. kan utläsas av att halterna avsvaveldioxid i luften nu minskat mycket kraftigt. Den minskade oljeanvändningenhar också starkt bidragit till förbättringen av bytesbalansen. Utanoljeersättningspolitiken skulle vi ha haft flera tiotal miljarder kronorhögre kostnader för oljeimporten. På ett område har emellertid oljeersättningspolitikenmisslyckats. Det gäller transportsektorn. Där ökar oljeförbrukningen. Iavvaktan på introduktionen av alternativa drivmedel måste oljeersättningen itransportsektorn i första hand ske genom ökad energihushållning, dvs. a.bensinsnåla-re bilar, bättre vägar och en minskad privatbilism. Prisinstrumentet, för samhällets deldrivmedelsbeskattningen, är ett av de viktigaste instrumenten för att påskyndaenergihushållningen i transportsektorn. Skattehöjningarna på drivmedel ochhöjningen av kilometerskatten kan alltså med fog sägas vara både miljöpolitisktoch energipolitiskt motiverade. Därtill måste man hälla i minnet att bensinpriserna och bensinskatteni tillhör de absolut lägsta i . Även med den nu föreslagnahöjningen på litern kommer de svenska bensinpriserna att internationelltsett vara relativt låga. För att höjningarna av drivmedelsskatten inte skall slåalltför ojämnt ges en viss kompensation till människor i vissaglesbygdskommuner, främst inland. Kompensationen, som sker i form avnedsättning av bilskatten, infördes vid en tidigare bensinskattehöjning 1980.Nedsättningen bestämdes till . Regeringen föreslår nu att denkompensationen höjs med . Med hänsyn till att kompensationen legat sfillasedan 1980, trots att bensinskatten höjts , anserutskottet att kompensafionen bör höjas något mer än vad regeringen nu föreslär.Utskottet föreslår därför att nedsättningen av bilskatten bestäms till sammanlagt276 kr. Kompensationen föreslås omfatta de kommuner som har sådan, alltså de36 kommunerna. I den energiskatteproposition som jag tidigare nämndeställde sig också bakom principen att skatten pä motoralkoholer, medhänsyn till sitt lägre energiinnehåll, vid framtida bensinskattehöjningar börhöjas med ca hälften av höjningen av skatten på bensin. Det innebär att framförallt etanol, vars energiinnehåll är av bensinens, beskattas någotlindrigare än t. ex. metanol som har ett energiinnehåll motsvarande avbensinens. För motorgas angavs motsvarande skattehöjning till . I energiskattepropositionen uttalades också att om och när vi senare tarställning till en bredare introduktion av alternativa drivmedel, bör frågan omstöd i någon form, t.ex. skattelättnader, prövas. När det gäller drivmedel framställda ur inhemska råvaror,framför allt etanol, har etanolens fördelar ur miljö- och försörjningssynpunktpåpekats . Man har påpekat att användningen av etanolsom drivmedelskulle kunna bli lönsam under förutsättning att etanolen befrias från skatt. Utskottet anser att regeringen ingående börpröva möjligheterna att skapa reella ekonomiska förutsättningar förutnyttjande av alternativa drivmedel och frågan om skattefrihet förmotoralkoholer producerade av inhemska råvaror. Vi tycker väl alla att det vore bra om vi kunde minskaoljeberoendet och därmed importberoendet även på drivmedelsområdet, I dendebatt som har förts pä senare tid kring etanolanvändningen har en deldebattörer gett intryck av att vi genom en skattebefrielse av etanol skullelösa jordbrukets överskottsproblem som vi minskar vårt oljeberoendeoch minskar bilismens miljöproblem. Om det nu vore så enkelt skullenog ingen tveka om att skattebefria etanolen. Men det finns en rad frågeteckensom behöver rätas ut innan vi ger oss in på detta. För det första måste vi få klarlagt hur hela denekonomiska bilden för etanolframställningen ser ut- inkl, råvaruproduktionen.Räcker en skattebefrielse för att göra etanolframställningenkonkurrenskraftig, eller krävs det utöver detta subventioner även till odlingenav råvaran, alltså vetet? Vi måste också få hela energibudgeten företanolframställning ur vete klarlagd - hur mycket energi går det ät förframställning av gödning, sådd, skörd och transporter, jämfört med hur mycketenergi man kan få ut ur etanolen? Vi måste få veta om etanolframställning ur vete ärkonkurrenskraftig jämfört med andra metoder. Eller med andra ord - blir detjordbruket eller skogsindustrin som gynnas av en skattebefrielse på etanol? Dessutom finns det olika uppfattningar om värdet avlåginblandning av etanol i bensinen, både ur miljösynpunkt och då det gällerden oktanhöjande effekten. Även på den punkten krävs det klarlägganden. Det är ett praktiskt taget enigt utskott som står bakomdetta uttalande till regeringen, och såvitt jag förstått har regeringen redanuppdragit till en interdepartemental arbetsgrupp att närmare utreda just dessafrågor. har uppenbarligen en något kluven inställningi just denna fråga. Det var måhända det som påpekade i en repliktill . Det är ju ett känt liberalt dilemma att vara kluven. I dethär fallet kan man alltså konstatera att är mer liberala än devanligtvis kluvna folkpartisterna. De som inte förstår vad jag menar kan kanskeän en gång fråga varför han fann sig föranläten att avge ettsärskilt yttrande i just denna fråga. Det kanske inte i första hand handlar omatt tävla med om att vara mest liberalt kluven utan mera om att tävlamed om vem som bäst tillvaratar storböndernas intressen. När det gäller förslaget i propositionen om engenerell höjning av energiskatten med /kWh så ställer sigutskottsmajoriteten bakom förslaget. Vi tror att höjningen kommer att ytterligare öka intressetför att spara energi. Och de farhågor som så ofta framhållits, att en höjningav elskatten i påtaglig omfattning skulle minska takten i konverteringen frånolja till el. Vissa ekonomisk-pohtiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. tror vi ärbetydligt överdrivna. Således vidhåller vi energipolitiska beslut ochförutsätter också att regeringen uppmärksamt följer effekterna av den nyaelskatten och föreslår de ändringar av energiskatterna som kan visa sigmotiverade. Till detta har ju regeringen redan föreslagit bl. a. attskatten på kol höjs och att en skatt införs på naturgas. Från utskottets sidakommer vi senare att återkomma till kammaren om detta. När nu borgerligheten avvisar vårtekonomisk-politiska program skulle det vara minst sagt klädsamt omborgerligheten , när den är så enig, kunde presentera ett alternativ. Ni blirinte betrodda genom att skjuta upp den presentationen. Hur mycket skulle ni satsa på arbetsmarknadspolitiken? Vihar redovisat vårt belopp och även redovisat hur vi skall finansiera detta. Vad har ni för alternativ till bensinskattehöjningen?Bensinpriset kommer trots allt fortfarande att ligga under den nivå somden borgerliga regeringen i - utan budgetunderskott - anser sig behöva. Vi lider fortfarande av sex borgerliga regeringsår. Med enhandfast ekonomisk politik är vi på väg att minska budgetunderskottet. Vikanske inte kan begära att de borgerliga förstår den typ av åtgärder vi vidtar.Ni har ju bara varit med om att våldsamt öka budgetunderskottet. Den enda utvägni hittade var att låna utomlands. Jag yrkar bifall till skatteutskottetshemställan i betänkandet nr 14 och avslag pä reservationen och pävänsterpartiet kommunisternas yrkande. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 26KARL BJÖRZÉN (m) replik; började sitt anförande med ettlångt avsnitt som berörde finansutskottets betänkande. Jag skall avståfrån att gå in i polemik med honom på den punkten, eftersom en debatt om dessafrågor strax kommer att föras med finansministern. Beträffande den del av debatten som berör skatteutskottetsbetänkande sade bl, a, att motivet för bensinskattehöjningen varatt vi har fått en ökning av drivmedelsförbrukningen. Men, , det ärväl allmänt känt att den ökningen framför allt hänför sig till en ökad inhemskbilturism och ett ökat antal utländska bilturister som kommit till vårt land.Jag tror att man kan dra den slutsatsen, att om skattehöjningen skulle få någondämpande effekt på förbrukningen, kommer den dämpningen att ske på just dessaområden. Detta får i så fall ett annat slag av negativa effekter för värt land,vilket inte är särskilt lyckat. uppehöll sig länge vid det energipolitiskabeslutet och principerna för energipolitiken ochenergibeskattningen. Han sade att allting gått så bra, eftersom vi sparat såmycket olja. Mitt påstående om att förslaget att höja elskatten går tvärs emotalla de principer som har fastslagitbemötte egentligen inte alls. Men den ensidiga höjningen av skattenpå el, utan att man förändrar skatten på olja, måste innebära att mangår tvärtemot dessa principer. När det gäller det särskilda yttrandet frän oss moderaterhade tydligen i sitt manus skrivit en fråga som riktade sig tillmig, dvs. innan jag svarade på de frågor jag fick från . BoForslunds fråga är väl därför i stort sett besvarad, men jag kan tillägga attjag tyckte, det var värdefullt med den förklaring som gav rörandeinnebörden av utskottets enhälliga förslag om ett tillkännagivande tillregeringen på den här punkten. Vissa ekonomisk-... politiska åtgärder, m. m. 27STIG JOSEFSON (c) replik: Återigen har vi fått höra hur väl alltinglyckas när socialdemokraterna sitter i regeringen och hur allting misslyckadesnär de borgerliga partierna hade regeringsansvaret. Det verkar fortfarande intesom om socialdemokraterna - inte heller - tar någon som helsthänsyn till de konjunkturförhållanden som råder i omvärlden. Jag tycker att deså småningom borde kunna inse att dessa har betydelse i sammanhanget. När BoForslund i ett avsnitt av sitt anförande kom in på framtidsutsikterna varnadehan för att det kan bli en sämre konjunktur ute i världen. Men då måste hanockså kunna erinra sig att vi sista hälft hade en mycketbesvärlig lågkonjunktur, som drabbade hela västvärlden. Den medverkade i höggrad till den situation som vi då fick uppleva, där liksom andra länderdrabbades hårt. Som redan sagts i debatten om finansutskottets betänkandeär det inte pä det sättet att allt gått så fantastiskt väl under de två senasteåren. Ser vi på inflafionen finner vi att den var lägre iSverige än i de länder som vi mest konkurrerar med. ,sedan socialdemokraterna fick regeringsmakten, har det varit tvärtom. Sedan kom in på resonemanget omoljeanvändningen och underströk vikten och värdet av att vi har kunnat minskaoljeberoendet. Jag tänkte då; får vi väl ändå höra ett berömmande ord om denborgerliga regeringen, som ju gjorde en kraftfull insats för att minskaoljeberoendet. Men nej, det sades ingenting om detta. Jag kan inte låta bli attställa frågan: Vad gjorde socialdemokraterna under sitt tidigare långaregeringsinnehav för att minska vårt oljeberoende? Det är sannerligen inte lättatt hitta någon åtgärd i det syftet. Det är i stället tack vare framför alltcenterns envisa strävan mot en annan energipoUtik som vi har kunnat konstateraett minskat oljeberoende. Det är som ställt krav på att vi i störreutsträckning skall utnyttja de inhemska bränslena och bättre än tidigareutnyttja den energi som finns tillgänglig. När det gäller etanoltillverkningen noterar jag medtillfredsställelse att socialdemokraterna menade allvar med sitt yttrande. Jaghoppas att det skall kunna leda till att vi i etanol skall få ett värdefulltalternativ . Vi har lagt fram ett budgetalternativ, och det kan vi inteändra efter den socialdemokratiska politikens ändrade inställning under ettbudgetär. 4 protokoll 1984/85:38-39 Nr 38 alternativ står vi för; vi kan intebara höja skatterna, utan vi fär framför allt se Onsdagenden ''" stimulera näringslivetoch att spara. Det är två viktiga ting som jag anser måste vara riktmärken. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. 28KJELL () replik: talade om den åtstramningspolitiksom borgerliga regeringar skulle ha fört. Det var väl så att man varlitet för lössläppt med statens finanser. Om vi skall vara ärliga får vi välerkänna att vi inte förde en för hård åtstramningspolitik. Den kritiken, BoForslund, passar dessutom illa just nu när det fakfiskt är ettåtstramningspaket som vi diskuterar. Jag måste med bestämdhet invända mot Bo Forslundsuttalande att det hade varit de arbetslösa och de sjuka som hade fått betalabesparingsåtgärderna. Det var faktiskt så, att förslaget om besparingarbeträffande karensdagar och beträffande statsbidraget fillarbetslöshetskassorna skulle ha drabbat dem som har arbete. Ingen arbetslösskulle ha drabbats av detta. Ersättningen utgår nämligen till de arbetslösa.Däremot skulle de som hade ett jobb ha fått betala en något högre avgift tillarbetslöshetskassan. Den kritiken är således helt felaktig. Jag skulle tro att vi om får höra finansministerKjell-Olof tala om hur stram den socialdemokratiska politiken har varit. Sedan menade att såväl energiskattehöjningarnasom de energisparande åtgärderna har varit framgångsrika. Jag vill ansluta migtill det som Sfig Josefson sade och påpeka för att det faktiskt varunder borgerliga regeringar som denna politik i allt väsentligt utmejslades,introducerades och lades fast. Det ni har gjort är att ni har ärvt denpolitiken från , och ni har fullföljt den. Det har ni heder av. Men,som sagt, energisparandet skedde i allt väsentligt under det borgerligaregeringsinnehavet, och politiken för detta utmejslades också under denborgerliga tiden. Sedan talade om att bensinskattehöjningenskulle ha vidtagits av miljöskäl. Det går emellertid inte riktigt ihop med detresonemang som förs i propositionen. Där står det faktiskt att man infört dennaskattehöjning för att få in mer pengar till staten. Om detta skulle innebära ett kraftigt minskat bilåkande -därmed sjunker ju bensinförbrukningen kraftigt - bortfaller inte bara denfemtioöring som vi nu skall fatta beslut om utan också all skatt på varjeinsparad liter bensin. Då kommer ekonomin, som sagt, inte att förbättras på detsätt som finansministern räknar med. Ni får således lov att bestämma er idetta avseende. Antingen förstärker ni statskassan eller också gör ni det härtill en miljöfråga. Ni kan alltså inte göra båda delarna. 29TOMMY (vpk) replik: Jag vill börja med att säga några ord beträffandemotoralkoholerna. Det finns faktiskt anledning, , att ordentligttitta på dessa frågor. Utgångspunkten när det gäller vårt nej till en höjningav skatten på etanol och gasol samt i det här fallet även övriga motoralkoholerär bl. det finnsmöjligheter till inhemsk produktion. Vidare är motoralkoholerna miljövänligareän andra drivmedel, och användningen av motoralkoholer innebär fördelar förbytesbalansen. Vad som naturligtvis också utgör en viktig bakgrund idetta sammanhang är de olika resonemang som av och till förts beträffandeetonol- och metanolframställning i . Det har funnits, och det finnsfortfarande, ett intresse för metanolframställning. ExempelvisNynäshamnskombinatet kan nämnas i detta avseende. Utvecklingen på skatteområdetoch även när det gäller t. ex. subvenfioner kan bidra till att en sådanframställning kommer till stånd. Det skulle vara bra om det vore möjligt. När det gäller att välja en sådan åtgärd som enbensinskattehöjning, eller någon annan åtgärd, är det självfallet smakligareför kommunisterna att svälja en bensinskattehöjning än attexempelvis medverka fill ett återinförande av karensdagarna i sjukförsäkringeneller till en försämring av arbetslöshetsförsäkringen etc. I fråga om kompensafionen till dem som har läng väg attfärdas med egen bil till och från sitt arbete vill jag framhålla att det är enunderlig politik som bedrivs. Å ena sidan vill ni nämligen inte att bilisternaskall drabbas av ytterligare kostnader. Å andra sidan är ni inte konsekventa iert handlande -dvs. ni är inte beredda att kompensera framför allt dem somtvingas ta bilen pä dagarna för att komma till och från sitt arbete. Vad socialdemokraterna och de borgerliga partierna gör, omman inte väljer att kompensera bilisterna, är att de offrar arbetare somtvingas till långpendling med bil för att kunna utföra sitt arbete. När vårtförslag - det bästa förslaget - bortfallit har vi från vänsterpartietkommunisternas sida alltid stött det näst bästa förslaget. Det tycker jag bordevara en ledstjärna även för de andra partierna. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. 30 BOFORSLUND (s) replik: Jag vill först säga följande till KarlBjörzén, som ondgjorde sig över att jag litet sent ställde min fråga ommoderaternas särskilda yttrande. Nej, det var inte sent. Jag vill framhålla attStig Josefson hade samma fundering som jag. Ändå framstod svaret lika oklartför mig. Jag kan dock ha viss förståelse i detta sammanhang. Kanske barman ävenfrån sida kommit till insikt om att man vill slå vakt om de starkaoljeintressen som finns i vårt samhälle. Kanske är det av den anledningen somman gjort den här lilla kullerbyttan - dvs. kanske är det därför som man avgettdet mycket märkliga särskilda yttrande som fogats vid skatteutskottetsbetänkande. var också irriterad över att jag sade attdet var de arbetlösa och sjuka som skulle få stå för kalaset. Men så är det ju- det har vi bevis för. Och tack vare den socialdemokratiska regering som kom1982 lyckades vi förhindra just det åtgärdsprogram som ni var i färd med attsätta i sjön. tycker att bensinskattehöjningen ärinkonsekvent och menar att det inte är en miljöpolitisk åtgärd. Jag vill påståatt det är en miljöpolitisk åtgärd. Om vi kan begränsa bilåkandet - måhända enhel del onödigt bilåkande - måste det givetvis förbättra miljön. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. centraupplever man det som ett utomordentligt stort dilemma med de bilavgaser somsläpps ut. Men jag ser givetvis bensinskattehöjningen inte bara miljöpolitisktutan också ekonomiskt, med tanke på de extra slantar till statsbudgeten som vifår in. Det kommer måhända också att bli en minskad import av olja. Det finnsalltså en rad förtjänster med bensinskattehöjningen. Så vill jag något mer kommentera bensinskattehöjningen.Karl Björzén sade att bilen är överbeskattad. Jag rekommenderar honom att talamed sina högervänner i - de har säkert en helt annan uppfattning. tycker att kompensafionen för glesbygdenborde vara betydligt bättre. Jag kan förstå honom. Han har säkert talat medmånga inlandsbor. En skattehöjning av det här formatet känns självfalletbesvärande. Men utskottet har ändå tagit vissa hänsyn, genom kompensation tillde glesbygdsbilister som är mest drabbade. Glesbygdsbilisterna och de som harlånga avstånd till sina arbetsplatser kommer att kompenseras- som riktigt sade - för skattehöjningen. Vi tycker att utskottet hartillmötesgått dessa krav åtminstone en bra bit. vill jag säga: De borgerliga höjde bensinskatten med mer än det dubbla, jämfört med de socialdemokratiskaregeringarnas höjningar . Jag tycker alltså det är enöverdriven argumentation som man ger sig i kast med. Och säg inte attsocialdemokratin är fientlig gentemot bilismen! 31KARL BJÖRZÉN (m) replik; tog äter upp frågan ommoderaternas särskilda yttrande och försökte misstänkliggöra oss för någonsorts omsorg om oljebolagen. Men om någon skall misstänkas för att värna omoljebolagens intressen är det väl socialdemokraterna, som föreslår en kraftigelskattehöjning utan att förändra skatten på olja. Det måste juapplåderas av oljebolagen. I vårt särskilda yttrande har vi sagt att det ärnödvändigt med vissa principer när det gäller energibeskattningen och att vividhåller vår princip om i huvudsak energineutral beskattning. Det vore bra omsocialdemokraterna inte bara föreslog och fick igenom beslut i omprinciper för energibeskattningen utan också följde de principerna sedan. Menhär lägger regeringen fram förslag som på varje punkt strider mot de principersom den själv har föreslagit och har antagit. Jag sade tidigare att bilismen är överbeskattad, och BoForslund hänvisade därför till förhållandena i . Men det är ju så - detgäller även jämförelser mellan bensinpriserna i olika länder - att denbeskattning av bilismen som vi har i bara delvis grundas påbensinskatten. Det finns en mängd andra skatter, t.ex. fordonsskatt,fordonsaccis osv. Jämförelsen med haltar därför. Om vi ser på summan avde skatter som tas in pä bilismen i och de beräknade kostnaderna förbilismen framgår det klart att det föreligger en överbeskattning på åtminstoneett par . 32 ()replik: Jag blev något förvånad över resonemang om att skälen tillbensinskattehöjningen skulle vara miljöpolitiska. Höjningen beror snarare påatt regeringen vill stärka statens finanser, och de miljöpolitiska motivenligger ganska långt borta. Om skälen är miljöpolitiska, vilka åtgärder harregeringen vidtagit för att underlätta transportförhållandena och trafiken iövrigt? BoForslund jämför bensinskattehöjningar med höjningar undertidigare år. Det vore bättre om jämförde den genomsnittligabensinskattehöjningen med vad som har skett under de tvååren efter att socialdemokraterna kom till makten. Skattehöjningen blirväsentligt mycket större vid den senare jämförelsen. Närdet gäller elskattehöjningen måste jag fråga om också den görs avmiljöpolifiska skäl. Varför görs det en justering av energibeskattningen, närdet utan tvivel finns en risk för att övergången från olja till el kommer atthämmas? Det kan t. o. m. bli en utveckling i motsatt riktning. Under sådanaförhållanden kan skälen inte vara miljöpolitiska. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Anf.33 () replik: Vi har bevis för att de arbetslösa skulle få betala om ert förslaggenomfördes, sade . Jag vill då fråga: Skulle arbetslöshetsersättningentas bort eller minskas enligt värt förslag? Svaret är att den skulle höjas. Desom skulle betala var de som hade arbete. De skulle få betala något mer, dockväsenfligt mindre än vad exempelvis de som bor i glesbygd nu får betala för detkalaset med höjningen av bensinskatten. Så såg vårt förslag ut. sade att de borgerliga höjdebensinskatten dubbelt så mycket. Detta är intressant, och låt mig stanna ettögonblick vid det. Vid den fidpunkten hade vi en energikris och en svenskekonomi som var otroligt hårt drabbad av oljepriserna. Ni socialdemokrater gickdå emot bensinskattehöjningen. Hur var det då med miljöintresset och intressetför den svenska ekonomin? Hur var det med energisparintresset? , när vi intelängre har någon energikris utan sjunkande oljepriser, lägger ni fram ettförslag om höjd skatt på bensin. Var finns konsekvensen i socialdemokrafiskpolitik? 34 (vpk) repUk;