prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:115 Kompletterings val till utskott Om debiteringen av sjukvårdskostnader för vissa utländskapatienter Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott AnL 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant ifinansutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i finansutskottet () 2 § Förste vice talmannen meddelade alt till kammareninkommit läkarintyg för , som var sjukskriven den 9april-den 31 maj. Erforderlig ledighet beviljades. Förste vice talmannen anmälde attGunnar () fr. o. m. skulle tjänstgöra som ersättare för RuneGustavsson. 3 § Svar på fråga 1984/85:488 om debiteringen avsjukvårdskostnader för vissa utländska patienter AnL 2 Socialminister : har frågat statsrådet hon anser att tillfredsställande regler gäller för debitering avsjukvårdskostnader gällande personer - från icke konventionsbundna länder - sominsjuknar i , eller om så inte är fallet om statsrådet avser atl laganågra initiativ i frågan. Omdebiteringen av sjukvårdskostnader för vissa utländska patienter Arbetet inom är så fördelat alt det ärjag som skall svara på frågan. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) harsjukvårdshuvudmännen ett vårdansvar för personer som vistas inom huvudmannensgeografiska område förutsatt att det är fråga om ett akut vårdbehov. Vad gällerkostnaden för sjukvård för en person som kommer från ett land med vilketSverige har en konvention som innehåller bestämmelser med rätt tillsjukvårdsförmåner behöver patienten vid akut sjukvård bara betala patientavgifteni öppen sjukvård och ingen avgift alls vid sluten vård. En person som kommerfrån ett icke-konventionsland får däremot betala den verkliga vårdkostnaden.Många väljer därför att skaffa sig en reseförsäkring vid besök i etticke-konventionsland. Detta gäller både svenskar vid besök i utlandet ochutlänningar vid besök i vårt land. Jag anser atl frågor av det här slaget så långt det ärmöjligt bör lösas konventionsvägén. Jag vill tillägga att statens invandrarverk enligt nyabestämmelser fr. o. m. betalar ersättning för akut sjukvård ochförlossningsvård som lämnas till utlänningar som sökt uppehållstillstånd förbosättning i och som inte är kyrkobokförda i riket. AnL 3 (): Jag tackar socialministern för svaret på minfråga. Frågan föranleddes av atl en svensk medborgare, tidigare iranier,debiterats . i vårdkostnader för sin mor som lagts in på Akademiskasjukhuset i , där hon avled. Eftersom kvinnan var iransk medborgare ficksonen skriva på en förbindelse atl betala alla vårdkostnader lill landstinget.Man kan förmoda att han skrev på denna förbindelse utan atl ha någon närmareuppfattning om vilka ekonomiska förpliktelser det kunde komma att innebära.Möjligen hade han del intrycket att vården mer eller mindre var beroendeavallnågon ställde sig som garant för kostnaderna. Så kan rimligen inte vara fallet.Det vore lill alt börja med bra om socialministern kunde bekräfta detta. Den ekonomiska frågan kvarstår dock. Är det verkligen såatt svenska sjukhus försöker hitta någon tillräckligt nära anhörig för altskaffa sig en garanti för täckning av sjukvårdskostnaderna när den sjuke kommerfrån ell icke-konventionsland och själv inte verkar tillräckligt solvent? Detförefaller vara att utnyttja människors okunskap och nödläge. De flesta är i situationer liknande den beskrivna skyddadeav försäkringar eller andra former av skyddsnät, men del refererade fallettyder på en lucka i det svenska regelsystemet. Statsrådets svar markerar att en lösning av hithörandefrågor bör ske konventionsvägen. Det är säkert riktigt. Skall jag tolka svaretså, att aktivt arbetar för att utöka antalet konventionsländer? Ochinnebär svaret att intill dess att sådana avtal träffats inga andra initiativtas? Svaret på den första tillkommande frågan äratt vi arbetar mycket aktivt för att få till stånd nya konventioner. Vitecknade ett nytt konventionsavtal i går med , och det är andra på gång,bl.a. kompletterande avtal med och andra länder. kan jag emellertid, som vet, intediskutera det enskilda fallet - det har jag inte ens rätt till även om jagskulle vilja göra det. Om det skulle vara så att skulle habegått något fel - jag vet alt det har antytts - går beslutet vad gällerutredningen att överklaga på vanligt sätt. Är det däremot så - och så är det - att vederbörande inteär med i försäkringen och omfattas av verksamhet, är detalltså inte staten som bär ansvaret utan sjukvårdshuvudmannen. Sjukvårdshuvudmannenhar ett vårdansvar för akut sjukvård om sjukdomstillståndet uppträder iSverige. Sedan regleras det hela i som del regleras i alla andra ländersom inte har någon konvention med om svenskar kommer dit och blirsjuka. uppträder alltså på exakt samma sätt som andra länder med vilkavi icke har konvention. Jag vill till slut säga - om jag nu ändå skall yttra mig idet aktuella fallet - atl det är upp till sjukvårdshuvudmannen att avgöra omersättning skall uttas eller inte. Ont debiteringen av sjukvårdskostnader för vissa utländskapatienter AnL 5 (): Till att börja med är det glädjande att höraatt det sker ett aktivt arbete då det gäller att utvidga antalet länder somkommer att omfattas av en gemensam konvention. I fråga om det konkreta fallet är jag fullt på det klaramed att vi inte kan gå in på enskildheter, men delta var mera ett exempel påall det kan inträffa situationer där inte enbart en person från ett ickekonventionsbundet land som insjuknar i drabbas av mycket storakostnader, utan där sjukvårdshuvudmannen försöker ta ut sådana kostnader ävenav andra än den sjuke. Det är här jag lycker att förbindelsen mellan vårdgivarenoch den som skall finansiera vården får en karaktär som är litetstötande för svenska förhållanden. Vi vet att vård självfallet ges först ochfrämst och att det ekonomiska sedermera får lösas. Men för personer som kanskeinte är så väl bekanta med förhållandena i vårt land kan det uppslå ensituation där man känner sig förpliktigad att ingå ekonomiska förbindelser somman i praktiken har mycket svårt att fullfölja. Jag tycker därför att staten harett ansvar som lagstiftare också för sjukvårdshuvudmännens sätt att hantera dehär frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. Om principerna för beviljande av inresevisum 4 § Svar på fråga 1984/85:485 om principerna förbeviljande av inresevisum AnL 6 Utrikesminister : Med anledning av att en representant förregimen i har inbjudits av ett politiskt parti att besöka , harKarin Ahrland frågat mig följande: Vilka principer gäller för att beviljainresevisum för personer som representerar dylika regimer? Är regeringen bereddatt verka för atl besöket inställs? Del ärende som troligen syftar på harhandlagts av statens invandrarverk, som beviljade visering . Rent allmänt kan sägas att svensk viseringspraxis ärmycket generös. Avslag på ansökningar om visering hos invandrarverketförekommer huvudsakligen endast när detta är motiverat av invandringspolitiskaskäl. Regeringen kan inte påverka invandrarverkets handläggningav viserings-ärenden och har inte möjligheter att verka för att ett besök frånutlandet av privat karaktär inställs. AnL 7 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Enhalsåkomma begränsar naturligen mina kommentarer. Jag ärmedveten om att man kan se på den här viseringsfrågan från två håll. Man kan säga: Låt en representant från Kabulregimen kommahit och stå till svars för en regim som vi ogillar. Man kan säga: Det kan varabra att hon får se hur man i ett fritt land får resa runt - att vi inte harsamma förhållanden som i , där främlingar uppenbarligen får komma inenbart i . Det kan heller inte skada den svenska opinionen mycket att honvarit här, eftersom den svenska opinionen numera har börjat vakna och folk iallmänhet har den uppfattningen att måste ut ur och attsatellitregimen där inte bör stanna kvar. Men, fru talman, det är oroande om hennes besök häranvänds som propaganda inne i . Och det är ännu mer oroande om någongenom hennes besök här på den internationella scenen får uppfattningen-eftersom hon är en officiell person - att hon varit här med regeringens ellerriksdagens goda minne. Därför vill jag bara veta av utrikesminister om han är beredd att vid varje lägligt tillfälle förklara att hon intevar här på inbjudan av regeringen eller . AnL 8 Utrikesminister : Jag vet inte att någon har påstått att denaktuella besökaren kom på inbjudan av någon svensk myndighet eller regeringen.Därför anser jag att det måste vara svårt atl skapa missförstånd kring del. Hon har besökt på inbjudan av en enskildorganisation. Därmed har ärendet inte varit ett fall för utrikesdepartementetulan för invandrarverket, som prövat det enligt de regler som gäller för varjeenskild persons rätt att komma in i landet och få sin visumansökan beviljad. AnL 9KARIN AHRLAND (fp): Del var just detta som jag ville ha utsagtofficiellt från . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:480 om industrietableringar iSvappavaara och malmfälten Om industrietableringar i och malmfälten AnL 10 Industriminister : har frågat mig om uppdragettill den särskilde förhandlare med uppgift att förmå företag att göraetableringar i och malmfälten fortfarande gäller och vilka konkretaförslag till etableringar som är aktuella. Som jag redovisat i ett särskilt avsnitt om ochmalmfälten i den framlagda regionalpolifiska propositionen (prop.1984/85:115) har det särskilda förhandlingsarbete som varit inriktat påNorrbotten avslutats . Det gäller både den förhandlingsgruppsom pä regeringens uppdrag haft överläggningar med ett antal större företag omatl få till stånd ny verksamhet och ny sysselsättning i och denmindre förhandlingsgrupp som försökt förmå företag att göra etableringar iSvappavaara. Även inom ramen för upphandlingen av del nya JAS-fiygplanet hardet bedrivits och bedrivs fortfarande ett aktivt arbete med alt söka förläggaproduktion lill . Förhandlingsarbetet har bl. a. lett fram lill enetablering av ett företag i som skall tillverka bilglasrutor. Dethar också resulterat i att produktion i övrigt lagts på befintliga företag ilänet. Sammantaget måste jag dock tyvärr konstatera att det privatanäringslivet inte gjort några större satsningar! Förhandlarna har - enligt vad de rapporterat till mig -haft överläggningar med ett stort antal företag, vilka de bedömt skulle kommaatt öka sin produktion under konjunkturuppgången . Företagenhar dock vid dessa överläggningar konstaterat att eventuell ökning av verksamhetenväl kan rymmas inom redan existerande anläggningar och alt eventuellnyrekrytering kan ske på nuvarande lokaliseringsorter. Företagen har i deltasammanhang betonat nödvändigheten av att i första hand klara strukturförändringarnavid befintliga anläggningar. Erfarenheterna ay förhandlingsarbetet visar hur svårt detär atl få till stånd etableringar från storföretagens sida utanför de orter därde redan bedriver verksamhet. Erfarenheterna visar också på vikten av attförhandlingar och företagskontakler av detta slag sker i direkt anslutning lillövrigt arbete för att stärka näringslivet i en region. Som jag anfört i nämndaproposition ser jag del mot denna bakgrund som naturligt att de fortsattakontakterna med storföretagen vad gäller och malmfälten sker inomramen för den s. k. malmfällsdelegationens arbete och industridepartementetslokalise- Om industrietableringar i och malmfälten ringssamrådmed de större industriföretagen. , som är under bildande,bör också kunna bli en viktig resurs i de fortsatta ansträngningarna för att fåtill stånd ny produktion och nya företag i malmfältsregionen. vill jag betona att förhandlingar medstorföretag ingår endast som en del i arbetet på att stärka och breddanäringslivet i och malmfälten. Tyngdpunkten i arbetet ligger på attta till vara och utveckla de resurser och företag som finns i regionen. Enutförlig redovisning av gjorda och planerade insatser i ochmalmfälten ges i den regionalpolitiska propositionen. AnL 11 (): Först ber jag alt få tacka industriministernför svaret på min fråga. Det var ett långt svar, men jag tycker att det andaslitet resignation. Det beklagar jag. Ser vi tillbaka på den verksamhet som har bedrivits i deolika förhandlingsgrupperna och under förre Metallordförandens ansvar finnervi alt resultatet för och malmfälten är mycket magert. Del var motdenna bakgrund som jag ställde frågan. När den särskilde förhandlaren fick sitt uppdragframställdes det som ett mycket viktigt inslag i arbetet på alt skapa nysysselsättning när gruvnäringen sviktade och sysselsättningen inom dennabransch minskade, vilket dessutom fick till följd atl verksamheter medanknytning till gruvnäringen också tappade ett antal sysselsättningstillfällen.1 del lägel knöls förstås förhoppningar till all förhandlingsgruppen skullekunna ge resultat. Dess värre har man endast åstadkommit 40 nya jobb, medan detär flera hundra människor som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Industriministern hänvisar i sitt svar till hur svårt detär att få storföretag att etablera sig utanför de orter där de är verksamma.Men det finns exempel på hur regeringen och storföretag mycket snabbt haragerat för att förlägga ny produktion och bygga nya fabriker på orter därföretagen inte tidigare bedrivit någon verksamhet. Jag tycker att delengagemanget skulle visas också här. Statsministern besökte för sedan län.Då gav han uttryck för uppfattningen att exempelvis , som är ett stortföretag, nu borde ta ansvar för . Jag vill mol denna bakgrund frågaindustriministern om det pågår direkta överläggningar mellan och olikaförhandlingsgrupper för att förmå detta industriföretag att förlägga produktioni och denna region. Eller finns det andra förslag? Vi kan inte lasta över ansvaret för att försöka fåsysselsättning lill på malmfältsdelegationen och människorna påorten. Staten har stått för den dominerande sysselsättningen i denna region,och då har staten också ett ansvar för att ordna ny sysselsättning dit. Jag skulle gärna vilja veta hur del på dennapunkt ligger lill med eventuella förhandlingar mellan regeringen och exempelvisSaab. Jag redovisar ingen uppgivenhet ellernegativism när del gäller utvecklingen i . Tvärtom skulle jag kunnage kammaren och en lång redogörelse för hur densocialdemokratiska politiken har varit framgångsrik när del gällt alt vända dennegativa utvecklingen i rätt riktning igen i . Men jag är besviken pådet privata näringslivet, som vi inte har kunnat förmå till några avgörandeinsatser där uppe. Nej, det har varit de gamla erfarenheterna som vi fåttåterigen, att skall man kunna rädda och utveckla Norrbottensnäringsliv, så är det staten och det allmänna som får stå för de avgörandeinsatserna. Så har alltså fått ske under dessa år. Närdet gäller har det glädjande skett, attmalmförsäljningen utvecklats så bra alt beslutat startakulsinterproduktionen igen, vilket betyder alt det blir arbete för ca 120personer samt ökad verksamhet och sysselsättning inom entreprenadföretagen. Jagmenar att vid sidan av detta börjar ett nytt näringsliv nu så smått växa framinom den s. k. frizonen i , och del ger orten en bredare näringslivsbasatt stå på. Jag har sagt att bilglasfabriken ger 40-50 nyajobb, och jag tycker inte man skall förringa den insatsen för . som skall sysselsätta 10 personer, beräknas starta inom korl,enligt vad jag har blivit informerad om,, och ytterligare företag skulle varapå väg lill . Det förs alltså sådana diskussioner. Sedan kan jag tala om för att de projektsom logs fram av den s. k. Rehnbergsgruppen nu bearbetas inom statens industriverk,sedan man fått särskilda medel härför från industridepartementet. Det finns tvåexperter anställda på konsullbasis för detta arbele. Slutligen, fru talman, vill jag på den konkreta frågansvara, att inom ramen för JAS-gruppens arbete pågår det diskussioner medSaab-ledningen. Om industrietableringar i och malmfälten AnL 13 (): Industriministern och jag kanske inte skalldiskutera huruvida det aren positiv utveckling i det här länet-det kan vi sparatill . Jag tror inte att vi är rikligt överens på den punkten. Jag är givelvis, i likhet med industriministern, djuptbesviken över det privata näringslivets ovilja att investera i . Detär dess värre ingen ny företeelse att man hyser en sådan ovilja, ulan del harvarit så , att man vänt norra ryggen. Det finns anledningalt mycket kraftfullt reagera mot det i olika sammanhang, inte minst häririksdagen, och kanske också då man skall villkorä frisläppandet avinvesterignsfonder hos storföretagen i landet. Naturligtvis är det bra atl kulsinterverket har kunnatstarta upp igen och att bilmtefabriken har kunnat börja sin verksamhet. Men detär ändå väldigt små projekt i förhållande till det behov av nyasysselsättningsobjekt som finns. Industriministern säger att det pågår förhandlingar mellanSaab och regeringen inom ramen för JAS-gruppens arbete. Då hoppas jag att de Om industrietableringar i och malmfälten förhandlingarnafrån regeringens sida förs med sådan styrka och sådan kraft som när det gälldeVolvo och etableringen i . Jag tror att det skulle vara värdefullt atli få se ett sådant kraftprov. AnL 14 Industriminister : Jag noterar med slor tillfredsställelse atl enborgerlig ledamot av denna kammare instämmer i min kritik mot det privatanäringslivet för dess bristande intresse för . Det är såvitt jag vetförsta gången jag har fått ett sådant instämmande, och det är jag speciellttacksam för. Det är nämligen lätt för olika industriledare - och dethar jag påtalat inför representanter för del privata näringslivet - att resarunt i Norrbollen och väcka förhoppningar om industrisatsningar, men när mansedan kommer till den tidpunkt då man skall ta ställning, blirställningstagandet ofta det, atl man lägger hela projektet i statens knä. Jaghar som industriminister fått uppleva att man pä detta sätt medvarm hand har överlämnat två sådana storprojekt till staten. Jag skall lova att vi skall göra allt vadvi kan i de kontakter med de privata företagen som vi har på gång när delgäller just och . AnL 15 (): Det är roligt att man kan göraindustriministern glad . Del är emellertid inte fråga om något nyttställningstagande. Vi har från sida vid upprepade tillfällen reageratöver att privat näringsliv-och inte minst de stora industriföretagen - har väntnorra ryggen. Visst har det väckts förhoppningar.Jag vill erinra om att industriministern och regeringen mänga gånger densenaste tiden väckt förhoppningar om sysselsättning som inle har infriats. Mangjorde faktiskt ett mycket stort nummer av den särskilda förhandlingsgrupp somskulle arbeta med att förmå storföretagen att etablera sig i malmfälten, menman har alltså inle lyckats. Förhoppningsvis skall vi få se merapositiva resultat. Med hänvisning till det senaste som herrEriksson sade måste jag få göra det påpekandet atl det inle bara är dessaförhandlingsgrupper som utgjort regeringens arbele för - där ingårockså den mängd satsningar och åtgärder som vi med jämna mellanrum genomfört. Jag menar att en viktig grund för stabiliseringen iregionen var de som vi satsade på . TillViscariagruvan i har man dessutom fått 50 milj. kr. i lokaliseringsstöd.Stora satsningar har gjorts och görs på rymd- och datorsidan. Vi har anslagitöver 100 milj. kr. i lokaliseringsbidrag och andra medel för regionalpolitiskasatsningar till Satellitbild. Vi har beviljat stöd lill kommun föruppförande av det s. k. rymdhuset. Rymdbolaget har fått stöd för byggande av enkontrollstation för satelliter. Vi har också anslagit pengar förhögskoleutbildning av programmerare i , liksom till stöd på rymd- ochdataområdet. Detta är bara ett par exempel på de många insatser vi hargjort och fortsätter att göra i . Det är litet ensidigt att barabygga på förhandlingsdelegationerna när man talar om satsningar i Norrbotten.Jag menar, fru talman, att denna regering har gjort mer än tidigare regeringarnär det gäller att vända utvecklingen rätt i den sargade Norrbotlenlandsändan. AnL 17 (): hemfaller industriministern till den gamlavisan om insatserna. Han har räknat upp en rad projekt, och det får väl närmastses som en eloge till hans företrädare. Många av projekten togs närnligen framunder - t. ex. - och detta är naturligtvis bra. Låt oss inte tvista om dessa insatser, men den fråga somföranledde dagens debatt gällde resultatet av tillsättandet av den särskildaförhandlingsgruppen, vilket man gjorde ett mycket stort nummer av en gång itiden. Om ändrade regler om permitteringslön Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1984/85:494 om ändrade regler om permitteringslön har ställt en fråga till mig somrör de nya reglerna om permitteringslön i anställningsskyddslagen. Enligt SonjaRembos uppfattning har dessa regler i kombination med den kalla vintern i årlett till en krisartad situation för delar av byggnadsbranschen, och frågantill mig gäller vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av delta. beslutade om ändringar ianställningsskyddslagens permitteringslöneregler. Beslutet innebar all allaarbetstagare garanteras lön vid permittering. gällde normall attpermitlerade arbetstagare och deras arbetslöshetskassa fick bära den ekonomiskabördan när arbetet inte gick att utföra, t. ex. vid otjänlig väderlek. Den nyaordningen, som gäller fr. o. m. , innebär att en arbetsgivaresom permitterar en arbetstagare är skyldig att betala full lön . Saken kan uttryckas så att den ekonomiska risk som tidigarelåg på den enskilde arbetstagaren och arbetslöshetsförsäkringen flyttades överlill arbetsgivaren. Genom reformen fick arbetarna här i landet i fråga ompermittering samma villkor som tjänstemännen alltid har haft. och därmedavskaffades en orättvisa som levt kvar från det gamla klassamhället. I det nya permitteringslönesystemet utgår statsbidrag lillarbetsgivarna med normalt . På byggnadsområdet har statsbidragetmed hänsyn till väderpermitteringarna gjorts ännu fördelaktigare. Jag är medveten om att övergången lill del nyapermitteringslönesystemet har medfört vissa omställningsproblem. Problemen harförsvårats av den stränga kylan med många och långa permitteringar som följd. Om ändrade regler om permitteringslön byggarbetsgivaretrodde sig också in i del sista kunna stå utanför det nyapermitteringslönesystemet och var därför inle tillräckligt väl förberedda påvad som skulle komma. Sådana omställningsproblem är emellertid av övergåendenatur, och det finns enligt min mening inte skäl all på grund därav överväganågra ändringar i regelsystemet. AnL 19 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Utvecklingen sedan de nya permitteringslönereglerna träddei kraft har visat att delar av byggnadsbranschen drabbatsorimligt hårt. Reglerna trädde i kraft endast dryga efterriksdagsbeslutet, och företagen hade inte någon möjlighet att i sinanbudsgivning ta hänsyn till det nya högre kostnadsläget. Ett företag i - för alt ta ett exempel - harbara väderpermitterat till entotal kostnad av och kommer följaktligen till följd avbegränsningen av antalet bidragsberältigade dagar inle all kunna uppbära någonytterligare ersättning under innevarande år. Visserligen har vintern varit extremt kall , men kallavintrar eller otjänlig väderlek i övrigt är ingalunda något ovanligt i vårtklimat. Problemet är således inle av övergångskaraklär. Den ersättning företagen får frånpermitteringslöneinstilutel utgör endast en mindre del av den verkligalönekostnaden. Förlusterna för företagen är avsevärda. Många företag, särskiltsådana som är specialiserade på vissa områden, har drabbats avsa allvarligaekonomiska avbräck att det föreligger en påtaglig risk för konkurser. Det finnsen uppenbar risk för att omfattningen av byggsysselsättningen, framför alltunder vintern, kommer atl minska avsevärt . Jag skulle vilja vela omarbetsmarknadsdepartementet har gjort någon bedömning av dessa effekter påarbetsmarknaden.