prot · G80962 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är inte innehavet som sådant utan sättet atthantera skogsmarker i detta område som gör att kritiken i första hand riktasmot domänverket. Enskildahar inte hört av sig, säger vidare. Då är jag förvånad, förenskilda har verkligen hört av sig, personligen. Jag vet att de har talat medGeorg . Enskilda har hört av sig i pressen och i opinionsmöten ochbegärt att få bedriva skogsbruk på ett vettigt sätt i detta område för att detinte skall ligga en förlamande hand över det hela. säger ocksåatt ingen har talat om de 100 skogsarbetare som blir utan arbete. Det var justvad jag gjorde. Jag vill påpeka för att redan begränsningen avKirjesålandet innebär ett betydande bortfall av sysselsättningstillfällen. Jaganser att det är samhällets sak att kompensera de skogsarbetare som blir utanarbete genom överenskommelsen. De skall beredas andra arbeten. Det är vad jagyrkade på i mitt anförande. SlutUgen:Det sista läste upp var mycket bra. Det var ett bra argumentför ett småskaUgt skogsbruk utan stora avverkningsytor. Anf.27 (vpk) replik: var förvånad över att vpk inte hade tagit avstånd frånangreppen mot domänverket. Då blev jag i min tur litet förvånad, för vi är juinte med på reservationen från de borgerliga. Annars skulle det ha bHvitmajoritet i utskottet för uppfattningen att man antingen skall styckadomänverkets marker eller arrendera ut markerna till privata ägare. Sedanär det en annan sak att vi i många sammanhang är krifiska dels mot hur domänverket har skött sin skogspolifik, dels mot de riktlinjer som denna församling har angett och efter vilka domänverket har tvingats att arbeta. Vi har varit mycket kritiska till de avkastningskrav som domänverket har haft i de trakter som och jag kommer ifrån. Vi vet att det var de sämsta skogarna domänverket fick vid avyttringen. De ger de högsta skogsvårdskostnaderna när man skall anlägga ny skog. Jag skulle vilja påstå att avkastningskravet är en bidragande orsak - kanske den främsta orsaken - till att vi fick överavverkning på de statliga skogarna, framför allt i de områden där vi båda bor. Detta har i sin tur medfört att man nu ser sig föranledd att avverka i de skogsområden där man sade: Vi kommer icke inom överskådlig tid att avverka skog ovanför skogsodlings- 95 gränsen.Man kan väl ha skilda uppfattningar om vad "överskådlig fid" är, menatt det bara skulle handla trodde jag inte. Jag tror inte man skall överbetona de nya metoderna,bättre plantmaterial och allt vad det heter. Läser man forskarrapporten ser manvilka svårigheter som finns. Jag tycker att skall notera att viinte förordar något idiotstopp eller vill lägga en förlamande hand överskogsnäringen. Vad vi vill är att undersöka en hel rad saker mycketgrundligare. Vi tycker det är ansvarslöst att ta ett så vikfigt beslut som dethär är utan att riktigt ha tagit vara på möjligheterna och sett efter vad man kangöra med det här området. Man måste se problemet ur alla aspekter. 28GEORG () replik: Låt mig först konstatera att beträffande domänverkets markinnehav av produktiv skogsmark inte stämmer.Jag hänvisar till de riktiga siffror som anförts av utskottets företrädare idebatten och tar inte upp tiden med att upprepa dem. Sedan säger att det inte är innehavet utansättet att avverka som ger anledning fill kritik. Då undrar jag varför man intehar koncentrerat sig mera på frågan om brukningsmetoderna. Debatten har ju ihög grad - nästan ensidigt - varit inriktad på att sätta stopp för domänverketsavverkningar, medan det har hörts mycket litet om de enskilda skogsägarnasavverkningar. Jag återgav en del exempel pä hur det är i idetta avseende. Det är klart att enskilda markägare är intresserade av att fåfortsätta detta skogsbruk - det är jag väl medveten om. Därför hade det varitbra om man i debatten fått en bättre beskrivning av vad som egentligen pågår.Jag är ganska övertygad om att den allmänna opinionen här i landet lever iokunnighet om att det pågår så pass betydande avverkningar i de privataskogarna ovanför den s. k. skogsodlingsgränsen. Det går alltså att avverka. Låt oss därför diskuterametoderna och inte ägoförhållandena. De skogsarbetarsuckar som jag refererade kom från enskogsarbetare av , med dagens metoder i jobbet. Det säger väl allt om denfrågan. Slutligen vill jag säga till att detfaktiskt har uppfattats så-inte minst i - att vpk har riktat sinkritik ensidigt mot domänverket. Det har väckt mycket undran hos många av JohnAnderssons tidigare kolleger i skogsarbetet. Varför dessa ideliga påhopp pådomänverket? Jag är tacksam om vill moderera denna kritik pådet sätt som han gjorde. Kvar står att det moratorium som talar förskulle innebära ett allvarligt totalstopp i det här området för avverkningarunder den närmaste fiden. Hur lång tiden skulle bli framgår inte. 29 () replik: Jag har bl. a. kontrollerat siffrornabeträffande domänverkets innehav. Det står också i utskottsbetänkandet att fördelati procent av arealen hänglavbärande barrskog utgör statens ägoinnehav iJämtlands län "äger staten och i , såvitt avserfjällbyar, och inom skogsbyarna." Det var på grundval av de siffrornasom jag sade att bortsett från Jämfiand utgjorde skogsinnehavet . Sedantycker jag att i replikskiftet modifierade vad han sagt i sitttidigare anförande. Han sade; Låt oss tala om metoderna! Det är en riktigutgångspunkt för en debatt. har sagt - och säger fortfarande - attdet inte är lönsamt för domänverket att ha en typ av småskalig avverkning. säger detta, förordar man ensidigt den storrationella driften. Dendriften är dödligt farlig för fjällskogarna. Det tycker jag att vi kankonstatera om vi ser på de stora kalhyggen som finns, där man får gå och letamed lupp efter de förnyelseplantor som borde ha kommit. Trots att avverkningenär gjord finns inga nya plantor. Dettaär varningstecken, och jag tycker att så länge dessa varningstecken finns kanvi inte ge frihet till den typ av avverkning som domänverket bedriver. Jagvill också instämma i vad sade - att vi är eniga om att där detinte kan bU förnyelse av skogsbeståndet, där skall inte heller någon avverkningske. Om detta råder alltså klar enighet mellan och mig. 30 (vpk) replik; Kanske vi skulle vara överens om en förutsättning för vårreplikväxling, - att man försöker hålla sig till sanningen.Sedan må vi ha olika synpunkter, och jag skall respektera om han respekterar mina. Hansäger att jag vill ha ett moratorium som skulle betyda inskränkningar iskogsbruket. Var i Herrans namn tar han detta ifrån? Jag har här för inte längesedan sagt klart och tydligt att jag biträder inget krav på moratorium.Ingenting kommer att hända under de här fem åren då man utreder de saker somjag vill ha ordentligt utredda. Det är bara att läsa vad jag har skrivit- detär klart utsagt. Jag begriper alltså inte vad tar sittpåstående ifrån. Beträffandedetta med angreppen på domänverket är det märkligt att jag inte har fått någottecken från folk i om att jag skulle vara ute allena och angripadomänverket. Vad jag har framfört är krifik. Även om mina kunskaper omskogsbruk, i synnerhet skogsbrak i de fjällnära skogarna, inte ligger på sammanivå som , så har jag i alla fall jobbat inom domänverket i 20år. Jag har bl. a. varit med och skogsindelat områdena kring den s. k.skogsodlingsgränsen. Något vet jag alltså om hur det har gått till och om vadman har gjort . Dessutom har jag under fio år sköttutsyningen av skog inom domänverket. Men den diskussionen behöver vi inte föra,för gjort är gjort, och gäller det att göra det bästa möjUga av situafionen. Men,som sagt, litet vet jag i alla fall om hur det har varit. Jag vill inte anklagadomänverket för alla fel. Det är som jag säger; domänverket har haft ett hårt avkastningskravpå sig och krav på att leverera pengar till statskassan. Det anser jag vara enav de största orsakerna till de brister som finns . Varför behöver manannars anslå 100 milj. kr. för att reparera försummelser i de här områdena? Ochjag kan försäkra att dessa 100 miljoner inte kommer att räcka.Det behövs mera pengar, och jag hoppas att kommer att stödjaett eventuellt förslag om det. 31 () repUk; Det blev ju ett intressant "derby" på Västerbottensbänken islutet av den här debatten. har en lång meritlista, och jag är naturligtvis medveten om att hankan mera om skogsbruk än jag. Jag är tacksam för att så klartsade att han inte företräder moratorietanken. I debatten har nämligen mångauppfattat att gjorde det. Jag har fått reaktioner frånskogsarbetare i vårt gemensamma hemlän, . De är förvånade över attJohn , som var skogsarbetare inom domänverket, så häffigt ochså ensidigt har riktat sin kritik just mot domänverket. Mot den bakgrunden ärdet bra att tvingats till en så klar modifiering av dennakrifik. Jagvill sedan, herr talman, vända mig fill . Han redovisar siffroröver hänglavsbärande barrskog. Men det är kanske intressantare att diskuterasiffrorna beträffande den samlade produktiva skogsmarken, som är helt andra. Dehar återgivits tidigare i debatten, och jag hänvisar till dem. Småskaligavverkning talar om, och det gör många med honom. De sätter sinUt till den metoden. Jag tycker nog att uttrycket kräver en definifion. Vad ärsmåskalig avverkning? Vilka kan och vill tillämpa den metoden? Jagär inte övertygad om att allmänningsskogarnas ägare i sitt skogsbruk fillämparden småskaliga metod som alla naturvårdare i den här debatten är beredda attacceptera. Jagbeklagar att fortsätter med skräckmålningarna genom att tala omväldiga kalhyggen. Det har gjorts försyndelser och felsteg, men det finnsintresse och vilja att moderera metoderna och anpassa dem till de krav somskogsvårdslagen ställer. Slufiigenvill jag ställa en fråga till . När allmänningsskogarnas ägaresäger att de förlorar 10 miljoner genom de här restrikfionerna, då säger att han tycker att de skall få kompensation för det. Är detfolkpartiets löfte i valrörelsen att alla enskilda markägare som drabbas avinskränkningar i sin skogsavverkning skall få annan skog eller pengar ikompensafion? Talmannen anmälde att och anhållit att fill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repUker. 32 (): Jag skall först be att för få berätta om egnaupplevelser som boende i de s. k. fjällnära områdena. hade om skogsarbetare i den by där jag bor. Då såg man också till att skogenavverkades. är det högst en eller två som är verksamma i skogen på denplatsen. Med detta framför ögonen och mot bakgrund av upplevelserna av vad somhänder i fråga om storskalighet i de här bygderna må det vara mig förlåtet attjag tycker annorlunda än i de här ärendena. Jag anser att mankan ha rätt att inte tänka alltför kortsiktigt, och detta har gjort att jag haravlämnat den motion som behandlas. Närdet gäller fillgången fill skog för att sysselsätta människor i inlandskommunerna,skulle en sådan tillgång finnas om vi själva fick ta hand om saken. Jag kan berättaom alla de timmertransporter som går exempelvis ifrån Sorseleskogarnafill . Staten ger miljoner för att detta skall kunna ske. Jag tror att enförändring här skuUe vara att föredra. Jagavsåg att mitt anförande skulle vara litet mindre fyllt av statistik ochfaktauppgifter. I stället tänkte jag litet kortfattat redovisa någrareflexioner som har lett fram till mitt ställningstagande. Underalla tider som människor har bott och verkat i fjällvärlden har man nytfiggjortden fillgång som skogen i trakten har varit. stormfällningarvar under lång fid det enda som i större skala förändrade skogens utseende.Vedbrand och det timmer som behövdes för husbyggen , togs från dessa marker.Nybyggen som bröts störde inte skogens tillväxt. Skogen sågs som en säkertillgång för dem som bodde i dessa trakter. Skogsbruketslönsamhet var i stort sett Uka med noll, och området var därför inte intressantför de stora skogsbruken. Sättet att avverka skog och de stora kalhyggena ilandskapet nedanför skogsodlingsgränsen medförde protester från de människorsom levde i grannskapet. Vissa av de här kalytorna har inte återbeskogats,trots att det gått ett tjugotal år sedan avverkningen. Vårmedvetenhet om hur förutsättningarna för skogsåterväxt växlar Ökade.Klimatförändringar noterades i byarna i närheten av kalhyggena. Vårfloden eftersnösmältningen påstods ändra karaktär. Plötsligt blev också skogsområdenaslönsamhet förändrad på andra håll. Behovetav timmer och massaved krävde ökade uttag. Lönsamheten för bolagen i de härtrakterna, främst domänverket, krävde nya awerkningsplat-ser. Den fjällnäraskogen var plötsligt intressant. Erfarenheterna av skogsbruket och forskningsom sent påbörjats gav resultat i en opinion. Den opinionen ställde krav på attstoppa all avverkning av fjällnära barrskogar. Detär klart att ett sådant krav på fullständigt awerkningsförbud är orealistiskt.Den form av skogsbruk som tidigare bedrivits av den lokala befolkningen hadeklarat återbeskogningen. Med god kännedom om förutsättningarna i oUkaskogsområden har man alltså möjligheter att bedriva . småskaUgt skogsbruk ävenhär - en näring som väl kompletterar andra sysselsättningar för en familj ochsom gör att människor även framöver kan leva och bo kvar i de här trakterna. Vissaav skogsområdena innehåller värdefulla lavbestånd. Dessa lavrika träd utgör enfoderreserv för rennäringen. En skogsman har berättat för mig om gallring i ettsådant lavrikt skogsbestånd. T. o. m. sparsamma gallringar gav som effekt attlavens livsförutsättningar förändrades - i och med att de träd som lämnatsbörjade växa - och laven försvann. Jag tycker att skogens känslighet belysesväl av det här exemplet. Myckethar sagts om rennäringen, om forskningen, om brist på lämpligtplantmaterial och om skogsbrukets behov av timmer och massaved. Allt visar påde stora intressekonflikter som ligger i begreppet fjällnära barrskog. I denmotion som väckts av och mig yrkar vi på ett uttalande om ettstopp för avverkningar och vägdragningar till dess att utredningsmaterial ärklart. Ett sådan stopp skulle införas i de områden där det finnsintressemotsättningar. Sådana föreligger faktiskt inte överallt i de fjällnäraskogarna. Vityckte att det var rimligt att ett sådant uppehåll skulle vara fram till dessatt säkrare bedömningsgrunder funnes för vad åtgärder i dessa områden kan ledatill. Under det år som gått sedan vi väckte motionen har faktiskt tre av destora områden det gäller fått en frist som möjliggör en bedömning avförutsättningarna för framtiden. Samarbetsorgan är under uppbyggnad ikommunerna. Man skulle naturligtvis önska att den uppbyggnaden kunde skesnabbare. Jordbruksutskottetsbetänkande innebär ett första steg i strävandena att klara uppintressemotsättningarna. Det är bara att beklaga att utskottsmajoriteten inteville ställa sig bakom förslagen till förändringar beträffande förvaltningen avde fjällnära skogarna, bl. a. syftande till att skydda rennäringens intressen. Meddetta yrkar jag bifall till reservation 3 och i övrigt till jordbruksutskottetshemställan. Jagvill vidare bara peka på ett ekologiskt förhållande. Vi bestraffar hårt dem somi de aktuella områdena plundrar fågelbon och skjuter fridlysta fåglar. Helarikspressen är intresserad av dessa frågor. Jag antar dock att antalet fåglarsom har berövats livet genom avverkning av skog är åtskilligt större än antaletsom dödats genom boplundring och avskjutning. Debattenom dessa skogar kommer att fortsätta, men opinionen mot traditionellaavverkningsmetoder har givit ett första hejdande resultat. Riksdagsmotionernahar otvivelaktigt bidragit till att så har blivit fallet. Jag tror också att viför framtiden skall kunna lyckas hitta former som skall tillfredsställa deallra flesta av de intressen som finns i dessa trakter. 33 (); I sin motion skrev och att ingaavverkningar, vägdragningar eller andra skogsbraksåtgärer får ske i defjällnära skogar där intressemotsättningar föreligger mellan naturvårds- ellerrennäringsintressen å ena sidan och skogsbruksintressen å den andra sidan.Detta skulle innebära praktiskt taget ett totalstopp för avverkning i dettaområde. föreslår jordbruksutskottet enhälligt att motionen skall avslås. och jag tycker att det ärbra, inte minst för kommun, varifrån kommer. Jagvill nu bara fråga ; På vilket sätt skulle ge inlandssågama kompensation för det bortfall av virke som hon villåstadkomma genom ett totalstopp för avverkning i det här området? Anf.34 (): Jag tycker att vår motion till vissa delar faktiskt har tillstyrkts av utskottet, även om det inte klart skrivs ut i betänkandet. I motionen talas det vidare om de områden där intressemotsättningar finns - och det gäller faktiskt inte för samtliga av områdena. Det finns åtskillig skogsmark där det inte föreligger kolliderande intressen och.där det alltså skulle vara möjligtatt fortsätta med en försiktig avverkning. Jag tycker alltså inte att detta är ett stort problem. ' Jaghar inte utlovat kompensation till sågverken i min hemkommun för det bortfallsom eventuellt skulle bli följden av vårt förslag. Men jag tror att om Sorseleeller inlandskommunerna över huvud taget fick ta vara på det timmer som försbort från kommunerna, skiille man klara sysselsättningen på sågverken. Jagtycker också att man här måste anlägga ett framtidsperspektiv. På vilket sättvill kompensera befolkningen, om skogarna i fråga skulle tasifrån dem? Vad skall den då leva på? Dessa skogar är underlag för rennäring,för turism och för enskildas möjligheter att över huvud taget bo kvar där uppe.Med i den erfarenhet som jag har av skogsbruket i mellanområdena vill jag påståatt framtidsutsikterna med de metoder som används inte är specielltljusa. Överläggningenvar härmed avslutad.' (Beslutetredovisas efter debatten om jordbraksutskottets.betänkande 24.) Kammarenövergår nu till att debattera jordbraksutskottets betänkande 24 omenergiskogsodling. 36 (vpk); Forskning i kring energiskogsodling har pågått under många år.Oljekrisen visade att stora förändringar i de dittills mycket lågaoljepriserna kunde förutses. Dessa förändringar skulle komma att förändrahandelsbalansen och aktualiserade därmed de inhemska råvarorna som enersättning för importerad olja. Energiskogen har visat sig vara det kanskeintressantaste alternativet. Odling av energiskog har en gynnsam inverkan påmarken genom den ökade mullbildningen och den minskade Dennödvändiga kalkningen på myrmarker och den växtan-passade gödslingen innebäratt försurning motverkas. Det har också gjorts intressanta försök medkvävefixering med biologiska metoder. I rapport 35 på s. 11 redovisas dessa: Kemiskakväve- och fosforgödselmedel kan sannolikt ersättas med biologiskkvävefixering och mykorrhiza som mobiliserar fosfor. Al och baljväxter lever isymbios med bakterier som kan fixera luftens kväve och kan odlas tillsammansmed Salix-kloner. Det kanske mest rationella sättet att fillföia biologisktkväve, bl. a. ur miljövårdssynvinkel, är att utnyttja gråal eller alhybridersom energigröda. Gråalen är speciellt lämplig på torrmarker på grund av singoda kvävefixeringsförmåga, höga tolerans mot sura jordar och godafrosthärdighet. Den är dessutom mindre attraktiv än Salix för insekter ochbetande älg. Urmiljösynpunkt kan oljan och kolet inte hävda sig mot veden som energiråvara. Givetvisbehövs fortsatta forsknings- öch utvecklingsinsatser inom områdetenergiskogsodling. Dessa kan givetvis drivas med att man inleder ettanläggningsskede inom energiskogsbruket. Inte minst framstår behovet av attskapa lönsamma arbetstillfällen inom orter och regioner där utflyttning och ettgradvis försvinnande av underlaget för en god samhällsservice har pågått sedanlänge. Isamma rapport visas klart och tydligt att de naturliga förutsättningarna för odlingav energiskog trots nordliga läge är goda. Klimatet är gynnsamt förodling i och och uppöver . De problem som dessa kan skapa kan genom val av härdigväxtsort, aktiv skötsel och genom att man låter bli att odla på de mestfrosdänta ställena. Nederbörden är i allmänhet tillräcklig för odling av dessaväxter. I sydöstra kustlandet är försommartorka ofta förekommande. Å andrasidan finns möjligheter till kompletterande bevattning nästan överallt därenergiodling kan bli aktuell. Allahittillsvarande beräkningar har visat att en odlingsareal på 1 miljon hektar ären realistisk framtidsmöjlighet. Riksskogstaxeringens inventering visade att enareal var möjlig för energiskogsodling. Därav ansågs 1,5miljoner hektar vara lämplig mark för sådana odUngar. I dessa beräkningar harall jordbruksmark i drift utelämnats. Vilkaär då skälen till att varken regeringen eller jordbruksutskott villmedverka till att parallellt med fortsatta forsknings- och utvecklingsinsatserfrämja nästa steg, dvs. aktiva insatser för plantering och odling avenergiskog? Dettycks finnas ett klart samband med behovet att utnyttja vår överskottsproduktionav el - naturligtvis också med den dumpning av elpriserna som har resulterat iökad användning av el för uppvärmning. Denbeslutade avvecklingen av kärnkraften borde leda fram till att all uppvärmningplaneras ske med bränslen, inte med el. Det krävs självfallet övergripande statligaåtgärder för att få kommunerna intresserade av att satsa på vedeldade värmeverkså att en säker marknad uppstår. obenägenheten att delta ien planerad,' samhälleligt nödvändig nationell energipolitik, där behovet avnya jobb samt lönsam produktion av och för svenskar i sätts framförkol- och oljemiljonärernas intressen, som förskräcker? Kan enigheten ijordbruksutskottet bero på att man inte har orkat ta ställning mot denna mäktigapåtryckargrupp? Detmå vara hur som helst med den saken. Utskottets skrivning ger vid handen attavsikten är att inte fatta någoti beslut om energiskogsodlingsverk-samhetförrän kring 1987. Dennabeslutsvånda uppskjuter beslut som hade kunnat ge oss 20 000 nyalönsamma jobb i , som hade kunnat skapa en stor hemmamarknad för densvenska verkstadsindustrin med skörde- och skötselmaskiner förenergiskogsbruk. Det kunde ha blivit en satsning som hade gett jobb inomfastbränslepannesektorn, ett projekt som hade stärkt vår handelsbalans, ökatvår skattekraft och motverkat markförsurningen. Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till vpk-reservationen tilljordbraksutskottets betänkande 24. i 37 INGA-BRITTJOHANSSON (s): Jag yrkar bifall till hemställan i jordbraksutskottets betänkande 24 omenergiskogsodling och avslag på vpk:s reservation i ärendet. Energiskogenär ett i raden av de många alternativ till nya energikällor som vi nu satsarforsknings- och utvecklingspengar på. Andra biobränslen, sol-, vind- ochgeoteknik är andra områden, och forskningsrapporterna duggar tätt. Vpkhar nu valt att plocka ut en rapport gällande ett område och med den somutgångspunkt dra ett antal egna slutsatser. Om vi i stället försöker sehelheten, blir resultatet kanske inte fuUt så självklart. Fördet första måste vi ta hänsyn till de övriga energikällornas roll för att kunnabedöma när och i vilken omfattning insatser skall göras. Fördet andra måste insatser göras ekonomiskt sett. Om man läserlantbraksuniversitetets forskningsrapport nr 35, borde man också läsa raden därdet står att energiskogens ekonomiska roll f. n. ser ut att minska, med hänsyntill den utveckling som har varit inom andra områden när det gäller alternativaenergikällor. Fördet tredje måste tekniken - i det här fallet skördemaskiner ochflishuggningsaggregat - vara klar för atfden skall kunna användas i någonstörre omfattning. Det är helt riktigt, som sades, att kommunerna måste varaberedda att använda tekniken i fråga. Jag skulle kunna räkna upp flera hänsynsom måste tas, men att utan att väga samman alla de här alternativenskulle fatta beslut i vpk;s riktning förefaller mig ganska märkligt. Ännumer orimligt förefaller det mig vara att diskutera energiskogsodUng i Jämtlandscentrala delar och i nedre skogsbygder, som det står i vpk;s motion -föredrog att hoppa över den delen när han räknade upp de områdensom vpk-motionen omfattar. Forskningsrapporterna redovisar entydigt att detinte är möjligt att odla energiskog i de områdena. Enligtuppgift ligger nu en utvärdering av de framkomna forskningsresultatenhos styrelse för behandling.