prot · G809155 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagär medveten om att skall svara på många frågor och att hon harbegränsad tid till förfogande, jag bara konstaterar att jag inte heller harfått svar på mina frågor om de sänkta arbetsgivaravgifterna och denprioritering som socialdemokraterna har gjort till förmån för kustregionen meninte tiH förmån för inlandet, I det sammanhanget vill jag påpeka att centernfått stöd från , , och , , föratt sänka arbetsgivaravgiften för alla verksamheter i stödområde A, men vi harinte fått något stöd från den företrädare för ett glesbygdslän som FridaBerglund är. Det måste väl kännas rätt besvärande att stå så ensam mot ossandra i denna fråga. Jag tror att det hade känts bra mycket bättre, om FridaBerglund hade ställt upp för inlandet i stället för, som hon gjort, för Luleåstadshotell, även om hon råkar bo i närheten av det hotellet, FridaBerglund sade att jag inte har tagit intryck av hennes argument. Jag harlyssnat på hennes argument och dragit den slutsatsen att den socialdemokratiskamedelsarsenalen när det gäller regionalpolitiken infe leder till någraförbättringar för glesbygden. Tvärtom fortsätter koncentrationen. SocialdemokratiskregionalpoHtik leder inte till att koncentrationer bryts. Tvärtom-befolkningskoncentrationen till fortsätter, Def är därför vi menaratt vi behöver en decentralisfisk politik och att regionalpolitiken ochpolitiken inom alla sektorer måste utgå från ett decentralistiskt synsätt, såatt människoma får arbete i hembygden, i närheten av sina bosfäder, så att de får närhet fiU utbildning,vård och servicefunktioner. Vi behöver en sådan poHtik för atf också bättrehushålla med de resurser som samhället har och för att generera nya resurseroch öka de ekonomiska aktiviteterna i de olika delarna av landet. En braregionalpolitik, ökade insatser för glesbygdsregionerna, innebär til syvendeog sidst en hjälp till storstadsregionerna därigenom att man lättar påtrycket, man minskar miljöproblemen och får en bättre regional balans. Jag ärledsen att inte har tagit intryck av en sådan politik och ettsådant synsätt. Anf.49 () replik: Utskottets ordförande har i sina inlägg sagt: går det bra också förNorrbotten, Annat var det 1982, Då var människorna där väldigt desillusionerade.Nu tar man däremot egna initiafiv, - Ja, desillusionen kanske bestod i att manhade blivit så grundligt lurad på projektet 80 och att det inte fördesen tillräckligt reaHstisk regionalpoHtik, Det kanske var det som bidrog tillatt tvinga fram de egna initiativen, som i sig naturiigtvis är något mycketpositivt. Atttala om att det har varit handlingsförlamning i regionalpolitiken tycker jag ären orättvis beskrivning. Det är ju ett faktum att regionalpolitiken har vuxitfram i betydande enighet. Det gäller inte beslut, somfolkpartiet hade ett särskilt ansvar för och som socialdemokraterna i alltväsentHgt stödde. Närman försöker påvisa socialdemokratisk handlingskraft, vill jag säga aff detnaturligtvis inte bara gäller att göra någonting i största allmänhet. Detväsentliga är vad man gör. Närdet gäller utlokalisering tolkar jag inlägg så, att hon inte ärnöjd med det som skedde . Det räcker inte att hänvisatill tidigare brister i utlokaliseringspplitiken, för det är inget positivtlöfte . Sedan gällde det frågan om två sorters politik. Jagtycker att def är fel att driva en politik i opposition och en iregeringsställning. Min fråga är: Varför övergav socialdemokraterna sinaförslag ? Jag menar inte, fru talman, att det var fel att man gjordedet. Dessa förslag avvisade vi från majoritetens sida främst med denproposition som förelåg. Men var def ett misstag från socialdemokraternas sidai största allmähet, eller var det luftiga överbud? Det gällde inga småsaker,Def var ett sextiotal konkreta förslag, som hår försvunnit både urutredningsdirektiven och ur den proposition vi just nu skall behandla.Någonting hände. Men visst blir valmanskåren förvirrad inför sådana budskap. 50 ()replik: Till vill jag säga när det gäller prisstegringarna:Tala om när någon borgerlig regering hade prisstegringar på - för det ärvad det är fråga om ! Era prisstegringar var av betydligt högre valör. Jagvill fråga en sak om malmfälten: Hur skulle det se ut imalmfälten om man inte hade gjort de insatser som den socialdemokra- tiskaregeringen har gjort - både saneringen av och de övriga insatser somredovisades i Norrbottenspropositionen? går med vinst . Detta harockså medfört en utvecklingsoptimism i hela malmfältsområdet. Dessutom gör manen satsning på rymdverksamhet, som jag inte hinner gå in på . Närdet gäller de sänkta arbetsgivaravgifterna kommer att redogöraför vår inställning. Men låt mig ändå säga, eftersom jag fick en konkret fråga,att anledningen till att jag stöder regeringens förslag, och också harargumenterat för def, är att jag såg skillnaden mellan och övrigakustregioner. Jag tycker att det är fel att man jämför Norrbottens kustland medVästerbottens inland. Därigenom försöker man skapa denna motsättning, som jagtalade om i mitt inlägg, mellan kust- och inland, hade drabbatshårdast av den borgerliga politiken, och.vi var nära en kollaps, Def tycker jagaft borde ha känt ända in på bara kroppen. Argumentetom bartenders har jag hört fyra gånger här i , och jag har inte tänktkommentera det, I har vi väldigt få bartenders, men vi har många somarbetar t, ex, inom jordbrukets och skogsbrukets förädlingsindustrier. Jagtycker atf också skulle redovisa vad nedsättningenav arbetsgivaravgiften betyder för dem - och använda positiva argument för enförändring. Närdet gäller decentraHseringen låter det vackert att säga atf vi skalldecentralisera. Säg bara hur ni skall göra def! Vilka medel använder ni, vilkatekniska och ekonomiska resurser? Jag har tagit intryck av den politik somborgarna förde i regeringsställning, och jag grundar mina argument på de erfarenheterna. TillElver vill jag säga att det är riktigt att det hände en hel del när nisatt i regeringsställning ensamma. Det har jag också talat om fidigare -t. ex,det förslag om som ni lade fram, och även förslaget omregionalpoHtiken, Men vad förmår ni göra tillsammans med ? Det ärdet som är problemet i dagens politik. Förstevice talmannen anmälde atf och anhållit atttill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt fiH ytterligare repliker. Eftersom detta är sista fillfället under den här valperioden attdebattera regionalpolitiken, vill jag göra en summering av utvecklingen och poHtikensedan hösten 1982. Närsocialdemokratin återkom i regeringsställning stod de regionala problemenstarkt i bHckpunkten. De strukturkriser som drabbade stora delar av landetunder andra , nedgången i industriproduktionen och industrunvesteringarnasamt den minskade sysselsättningen i industrin hade lett till akuta problem iflera orter och regioner. En kraftig förstärkning av de regionalpoHtiskainsatserna parallellt med en omläggning av regionalpolitiken vardärför nödvändig. har detta arbete följt treutvecklingslinjer. Denförsta förändringen består i samlade kraftfulla utvecklingsprogram i särskiltdrabbade regioner. Den andra delen i omläggningen av poHtiken utgörs avlångsiktigt verkande åtgärder för spridning av ny teknik. Den tredjeförskjutningen är den decentralisering av regionalpolitiken som skett genom dekraftiga uppräkningarna av de regionalpolitiska medel som ställs tilllänsstyrelsernas förfogande och särskilt de förstärkningar som skett avglesbygdsinsatserna. Denna inriktning fullföljs i den regionalpolifiska propositionensom har atf ta ställning till. Jagvill betona atf regionalpoHtik inte bara består av det regionalpolitiskastödet, RegionalpoHtik i vid mening utgörs av samhäHets samlade ansträngningaratt påverka den regionala fördelningen av arbete, service och god miljö. Breddenav insatser kännetecknar de utveckHngsprogram för de särskilt drabbaderegionerna som regeringen har utarbetat. Åtgärdernai Norrbottensprogrammet bestod bl, a, av rekonstruktion av de statligaföretagen, särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder, sänkta arbetsgivaravgifter,medel för företagsutveckling, forsknings- och utvecklingsinsatser samtsärskilda medel för utveckling av rymdverksamheten i , Syftet var attskapa en grund för ny företagsamhet och en breddning av näringslivet. Åtgärdernai tHlsammans med den allmänna förbättring i den svenska ekonomin somregeringens polifik inneburit har gett tydliga resultat, Nyföretagandet ökar,näringslivet genomgår en påtaglig breddning. Särskilt intressant och spännandeär den påtagligt posifiva utveckling som pågår inom data- och elektroniksektornsamt rymdverksamheten i , Norrbottensjuder nu av aktivitet. Optimism och framtidstro har återvänt. kännermänniskorna i att de har resurser och möjligheter aft åstadkomma nyaföretag och ny sysselsättning. Ännu återstår förvisso många problem att lösa,och många nya jobb behövs ännu för atf den höga arbetslösheten skall kunnabringas ner. Det finns flera kommuner i som har en arbetslöshet sominnebär dysterhet och oro för framfiden för många människor och infe minst förungdomar. Den'förändringsom skett i under dessa är egenthgen anmärkningsvärd. Etttydligare bevis på att det med medvetna insatser går att vända en negativpessimistisk situation till något positivt utvecklingsbart står knappast attfinna. Bergslagsprogrammet,som sattes in i anslutning till uppgörelsen om en ny struktur förspecialstålindustrin, omfattar liksom Norrbottensprogrammet åtgärder för attdet befinfliga näringslivet skall stärkas och förutsättningar för UtveckHng avnya verksamheter skall skapas. Insafernai Bergslagen innehåller främst olika företagsufvecklande åtgärder samtåtgärder för teknikutveckling och teknikspridning. Två centrala myndigheter,statens industriverk och styrelsen för teknisk utveckling, har fått särskilda uppdragatt arbeta med utveckling av näringslivet i Bergslagen. Det återstår många problem i Bergslagen, Det är denregion som just nu ser mest bekymmersam ut, Def far lång fid och krävs hårtarbete både regionalt och centralt att genomföra den nydaning av näringslivetsom är nödvändig i Bergslagen efter den nedgång som skett i gruv- och stålindustrin.De insatser som regering och riksdag nu har satt in i Bergslagen innebär dockatt det finns avsevärda resurser för arbetet med atf utveckla en nynäringslivsstruktur för Bergslagen, men det kommer atf ta tid. Deåtgärder som regeringen saft in för är inriktade på aft skapa en basför ny industriell utveckling i en region som varit ensidigt uppbyggd kring enenda näringsgren. Timråi är eft annat exempel på en ort som drabbats hårt av ett stortföretags nedläggning. Även här har regeringen utarbetat eft program, som syftartill att utveckla nya verksamheter. Här liksom i används enkombination av olika åtgärder, såsom investmentbolag, lokaliseringsstöd,samarbete med högskolan, m, m. DeregionalpoHtiska insatserna sedan regeringsskiftet har i dessa speciellaproblemregioner således varit inriktade på atf skapa en miljö för nyföretagsamhet, för utveckling och för förnyelse av näringslivet. Denandra huvudlinjen i den förändring av regionalpoHtiken som genomförts underden socialdemokratiska regeringsperioden är åtgärder för spridning av nyteknik. Ocksåinsatser för teknikspridning har till syfte att skapa miljö för nyföretagsverksamhet. Exempel på sådana insatser är de program för teknikspridningsom länsstyrelserna i. och Jämfland har utarbetat på uppdrag avregeringen. Teknikspridningsprogrammen syftar till atf ta till vara de tekniskaoch andra resurser som finns vid stora företag, högskolor m.m. i eller ianslutning till. länen och att utnyttja dessa resurser för företagsufvecklandeåtgärder. Båda länen är i full gång med att förverkliga sina program.Regeringen har också beviljat lokaHseringsstöd till olika projekt, som är led iatt konkretisera insatserna för att stärka småföretagsutvecklingen i dessa bådalän. Och regeringen är beredd att fortsätta aft stödja åtgärder som breddarnäringslivet i och Jämfland, Andraexempel på feknikspridningsåtgärder är de program som länsstyrelserna iUppsala, och på regeringens uppdrag har utarbetat för aftutnyttja de tekniska kunskaper som finns hos personalen vid kärnkraftverken idessa län. Också detta är exempel på nya viktiga inslag i regionalpoHtiken sombl, a, innebär att utvecklingen av varje regions egna resurser stimuleras ochutnyttjas för näringsHvsutvecklande insatser. Avstor regionalpolitisk betydelse är vidare det 300-miljonerkronorspro-gram förökad prospekterings- och projekferingsverksamhet som regeringen beslutade omredan hösten 1982, Det berör stora delar av de regionalpolitiskt prioriteradelänen, infe minst och , samt Bergslagen, Ett stortantal projekt har kunnat utvecklas tack vare dessa medel. Regeringenhar för att utveckla öch förnya regionalpolitiken i ökad utsträckning inriktatåtgärderna mot att skapa nya förutsättningar för näringsHvsutveckling, Dethär sättet att arbeta visar också på def starka samband som jag länge harhävdat finns mellan industripolitik och regionalpolitik. Den proposition omindustriell utveckling och förnyelse som antog sedaninnehöll en rad åtgärder som har stor betydelse i regionalpoHtiskt utsattaregioner. Särskilt viktigt är utveckHngs-fondernas ökade möjligheter att stimulerainvesteringar i produktutveckling och marknadsföring, de ökade insatserna föraft stimulera nyföretagande samt åtgärder för teknikspridning, bl, a, via enutvecklad samverkan mellan högskola och småföretag. går vi vidare; denregionalpolitiska proposifionen innebär kraftiga förstärkningar på just dessaområden. Mingenomgång visar att regeringen sedan regeringsskiftet har beslutat om en långrad åtgärder och omfattande insatser i syfte att förbättra möjligheterna tillutveckling av flera regioner. Den omläggning av regionalpolitiken som inlettsfullföljs nu i propositionen. Underpropositionsarbetet har vi gjort en ordentlig genomgång av problemen runt om ilandet. Det finns två i grunden olika anledningar till att en region drabbas avsvåra sysselsättningsproblem. Den ena är att en region har permanentakonkurrensnackdelar, t, ex. i form av långa avstånd, kargare kHmat, begränsadservice. Denandra anledningen är att en region har sin sysselsättning koncentrerad fillnäringar som är på tillbakagång. har "drabbats" av dessa problem . Det är det som är skälet tillatt regionalpoHtiken under hela den fid den bedrivits så klart har prioriteratnorra , Underde har också regioner i södra och drabbatsav svåra sysselsättningsproblem. Det beror då på eft ensidigt näringsliv somfått problem, inte på att dessa regioner långsiktigt kan sägas hakonkurrensnackdelar gentemot resten av landet. Åtgärdernaför att komma till rätta med problemen bör då också variera. De statligaingripandena i södra och bör rimHgen kunna bli kortvarigareän i norra delen av landet, UtveckHngentotalt sett är dock mycket positiv nu på många håH i landet. Det sjuder avaktivitet i både små- och storindustri runt om i , Nyföretagandet ökar.Vi beräknar att 25 000 nya företag bildats , På en tolvmånadersperiodhar ett 60-tal nya idé- och uppfinnarföreningar bildats. Ett 60-talteknikcentra är i gång. Och även om problemen är stora på många håll, såutvecklas sysselsättningen positivt både inom industrin och i övrigt, 1984 vardet första året under vilket sysselsättningen i industrin ökade.Jämfört med har vi nu 22 000 fler sysselsatta i industrin. Viväntar en fortsatt ökning , DetskaH också noteras, ätt denna tillväxt som vi nu har i industrin har fått enregionalt förhållandevis jämn fördelning. bör vi notera, att en nysektor med snabb fillväxt är privata företagstjänster. Denna sektor kan vänfasväxa främst i storstadsregionerna. Regeringen har därför givit statensindustriverk i uppdrag att redovisa hur utbyggnad och lokalisering av dennasektor skaU kunna styras till stödområdena. Vi bör också notera, atf den offentliga sektornstillväxt, som tidigare haft ett stabiliserande inflytande på den regionalautvecklingen, nu har bromsats upp. Detta har skapat betydande problem. Enförsta utgångspunkt för den regionalpolitiska propositionen är att målen förregionalpolitiken bör ligga fast. Jag noterar med tillfredsställelse atf etthelt enigt utskott står bakom målen för regionalpolifiken. Enannan viktig utgångspunkt är aft krispolitiken måste fullföljas. Erfarenhetenhar visat att en stagnation i ekonomin slår hårt mot de regioner, som har destörsta problemen. Dessutom innebär ju en svag samhäHsekono-mi att vi får ensämre grund för fördelningspoHtiska insatser. EnytterHgare utgångspunkt för arbetet med propositionen har varit att industrinsförbättrade konkurrensförmåga har skapat fömtsättningar för en industriellexpansion i hela landet. Detregionalpolitiska stödsystem som finns har i huvudsak fungerat bra ochenligt samstämmiga bedömningar bidragit till en utveckHng i stödområdeslänen.Glesbygdsstödet har fått goda vitsord för att def är flexibelt och kan anpassastill de ofta mycket olika förutsättningar som gäller för olikaglesbygdsområden. Stödet har därför varit effektivt. Följande slutsatser harvarit utgångspunkt för förslagen i propositionen. Enförsta slutsats är att regionalpolifikens genomförande och konkreta beslut omregionalpolitiskt stöd till stor del kan och bör decentraliseras tilllänsnivån. Det är en naturlig följd av att politiken i större utsträckninginriktas på att utveckla regionemas och glesbygdens egna resurser. Enandra slutsats är atf regionalpolitiken i ökad utsträckning bör inriktas på attbygga upp kunnande och tekniska resurser i de regionalpolitiskt prioriteradeområdena. Det behövs aktiva åtgärder för atf geografiskt sprida såväl resurserför forskning och teknisk utveckling som att ta vara på de möjligheter dettager i form av ny produktion och ny produktionsteknik. Risken är annarsöverhängande för en ökad koncentration av verksamheter och arbetstillfällentill de orter och regioner i landet söm har större högskoleenheter och/ellerstörre företag med stora egna forsknings- och utvecklingsresurser. Denna riskär överhängande. Entredje slutsats är att det regionalpolifiska stödet fill näringslivet börutformas så, att det mer än tidigare ger möjlighet att stödja "mjuka"investeringar, främst teknik- och marknadsutveckling. Enfjärde slutsats är att det finns ett stort behov av speciella glesbygdsinsatserför att skapa möjligheter till utveckHng också i de utpräglade glesbygdsområdena.Även i glesbygdspolitiken är tillvaratagandet och utvecklingen av lokalaresurser och fömtsättningar ett viktigt inslag. Enfemte slutsats är att det regionalpolitiska arbetet måste ske på bred front,med en akfiv medverkan från flera politiska områden. Industri- ochregionalpolitiska insatser måste göras så, att de stöder och kompletterarvarandra. Samverkan är därför nödvändig med bl, a, arbetsmarknads-,utbildnings-, kommunikations- och jordbmkspoHtiken, om resultat skall kunna nåsmed de regionalpolitiska insatserna. Att påverka den offentliga sektorns verksamhet ochlokalisering utgör också en viktig del av en samlad regionalpolitik. Ocksånär det gäller de utgångspunkter och slutsatser som legat till grund förpropositionen tycker jag mig finna en betydande enighet i utskottetsbetänkande. Jag skall inte gå närmare in på de konkreta förslagen. Jag villbara göra några korta kommentarer. Detföreslås att anslaget för lokaliseringsbidrag, offertstöd, lån till privatainvestmentbolag samt bidrag till industricentra, som beslutas av statensindustriverk eller av regeringen, höjs med 57 milj, kr, till 362 milj, kr. Detinnebär en ambitionshöjning och en fortsättning på de höjningar som den härregeringen gjort varje budgetår sedan regeringsskiftet. Höjningen är nödvändigmed hänsyn till den ökade investeringsbenägenhef i stödområdena som vi nu kanglädja oss åt. DeborgerHga partierna har reservationer som innebär aff lokaliseringslånen skällavvecklas. Jag är övertygad om att def skulle vara ett misstag. En avvecklingskulle innebära stora risker för störningar i kapitalanskaffningen istödområdena, SärskHt i tider när det är trångt om utrymmet på kreditmarknadenär det viktigt att lokaliseringslånen finns för investeringar i stödområdena, Ilinje med vad jag sagt om ytterligare överföring av beslut fråncentral till regional nivå föreslår regeringen en höjning av anslaget förregionala utvecklingsinsatser från innevarande års 398 milj, kr, till 488 milj,kr,, dvs, en ökning med 90 milj. kr. Teknikspridningsinsatseranser jag vara oerhört viktiga för den regionala utvecklingen. De utgör eftviktigt inslag i den nya regionalpolitiken. På en rad områden kommer nyaprodukter och produktionsmetoder att utformas och tas i bruk . Def är viktigt atf denna UtveckHng också utnyttjas förregionalpolitiska syften. Eft önskemål som jag ofta möter i förhandlingar ochdiskussioner med industriföretagen är att olika områdens och regionersinfrastruktur och teknikmöjligheter måste förbättras. Detär angeläget aft ny teknik och ny kunskap kommer befinfliga företag också ute iregionerna fill del. Därför måste, som jag ser det, hinder som försvårarspridning av ny teknik i de regionalpolitiskt prioriterade områdena så långtmöjligt undanröjas och nya möjligheter skapas för företagen aft få del av nykunskap och teknik som utvecklats i andra delar av landet. Enannan aspekt är framväxten av s, k, nya teknikbaserade företag, I ett längreperspektiv kan dessa företag, Hksom de ökande insatserna påinformationsteknologiområdet, få stor betydelse för utvecklingen av produktionoch sysselsättning. Satsningarna på data, elektronik och informationsteknologisystemkommer aft bli mycket stora . För atf entillväxt inom dessa områden skall komma fler regioner till del är det angelägetatf ytterligare utveckla förutsättningarna för högteknologisk FoU-verksamhefoch samverkan meHan högskola, utbildningsväsende och näringsliv i olika regioner. Jag viU framhålla aft demindre högskoleenheterna bör kunna få en viktig Regionalpolitiken m. m. roll i det här sammanhanget. Men en ökad roll för dessahögskolor kommer inte av sig självt. För aft inte de industriella vinsterna avsatsningarna på informationsteknologin skall stanna enbart istorstadsregionerna, måste utvecklingen påverkas. Regeringen kommer därför atti det uppdrag angående teknikspridning m,m,, som aviseras i propositionen,uppdra åt STU, UHÄ, SÖ och SIND aft särskilt belysa och lämna förslag fillåtgärder om hur de mindre högskolornas resurser kan utnyttjas för dessa syften.Min avsikt är också att ämbetsverken skall lämna förslag om hur utvecklingenskall påverkas åt rätt håll. Jag vill i detta sammanhang också peka på att 20 milj, kr,anslås för utveckling av den biotekniska forskningen ochutbildningen vid , RegionalpoHtiska medel på sammanlagt 13 milj, kr, skallvidare användas för atf finansiera ökad satsning pådatateknik vid , högskolan i och för en utökning av den rymdteknologiskaverksamheten i , Jag ser de här förslagen som viktiga principiellalandvinningar, där vi med regionalpolifiska medel påverkar utformningen av ettannat politikområde i en för regionalpolitiken viktig inriktning. Inom ramen för anslaget för regionala utvecklingsinsatserskall, för att stödja teknikspridning, stöd kunna ges till teknikcentra,industriella utvecklingscentra samt teknikspridningsprojekt av den typ somlänsstyrelserna i och nu genomför. Detta är mycket viktigt! Jag har i mitt anförande talat mycket om justteknikspridning och om höjande av den tekniska kompetensen ute i regionerna,eftersom jag ständigt stöter på detta som ett problem i diskussionerna ochförhandlingarna med företagen. Därför är det mycket viktigt aff vi breddardenna kunskap och denna kompetens ute i regionerna. Först då kan man ocksåpåverka sysselsättningen och företagsetablerandet. Förslagen i den regionalpolitiskapropositionen innebär att inte mindre än 1 872 milj, kr, satsas påregional utveckling. För den fyraårsperiod som vi föreslår att förslagen skallgälla innebär def en satsning på nära .