prot · G809148 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag förväntar mig inte,herr talman, atf regeringen skall ha tid aff läsa hela vårt tjocka betänkande,men nog borde varje statsråd kunna hålla reda på de ärenden där t. o. m.regeringspartiets företrädare ställer upp på en allvarlig kritik. Eftersomregeringen har struntat i fidigare års reprimander kommer jag aft ställaen fråga fill justitieministern om hur han är beredd atf gå igenom rufinernaför förfatfningsufgivningen, så aft sådana här otillfredsställande förseningaräntligen upphör. Det är , för def gäller rättssäkerheten i . Dethedrar socialdemokraterna i utskottet att de har varit med om anmärkningarna ifråga om utgivningen av SFS, def hade hedrat dem mer om de också hade vågat aftskriva sig samman med opposifionen i en annan räffssäkerhefsfråga, nämligenlagrådsgranskningen. Lagrådets ledamöter är infe polifiker. De kan infemisstänkas för atf ha något partipolitiskt uppsåt med sina yttranden. Då måsteman fa extra allvarligt på def förhållandet att lagrådefs ledamöter vid inteeft utan många fillfällen har anmärkt på atf remitterade lagförslag inte harvarit föremål för erforderlig remiss. Lika illa är def naturligtvis affregeringen gång på gång helt har struntat i aft höra lagrådet. För socialdemokraterna i , liksom i regeringen,tycks lagrådsgranskningen infe vara så vikfig som för oppositionen. Vi kommerfill skilda slutsatser. Men faktiskt står i denna fråga grundlagen, och säkertde flesta medborgarna, på opposifionens sida. Def är infe bra förrättssäkerheten i aff regeringen ofta glömmer bort atf höra lagrådet ide fall där def enligt regeringsformen skall ske, och det är infe bra fördemokrafin aff regeringen nonchalerar genom att inte ens alltid angeskälen till att lagrådet inte har hörts. Def är inte bra för vare sigrättssäkerheten eller demokrafin aff lagrådet vid upprepade tillfällen desenaste åren har tvingats anmäla aff regeringens lagförslag inte har varitföremål för remissbehandling. Så till en annan sak. Jag har eft förslag. Vibör nog rekommendera regeringen aft gå en propedeutisk kurs i grunderna i denav våra grundlagar som heter tryckfrihetsförordningen och därmed sammanhängandelagar. glömde statsministern atf diarieföra ett viktigt brev ochutrikesministern glömde eller nonchalerade meddelarfrihefen. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. har viåterigen en rad frågor på dessa ämnesområden, och är def finansministern sominfe diarieför brev. Bakgrunden är ganska känd. Den socialdemokrafiskaminoritetsregeringen är ständigt beroende av kommunisterna föraff kunna få igenom sina förslag här i , och de förslagen gäller jusom bekant ofta skattehöjningar. Det är regeringens egna bekymmer, ochkonstitutionsutskottet kan naturligtvis inte anmärka på aft regeringen ideligentvingas stödja sig på kommunisterna, även om def är beklagligtaff regeringen så gärna gör det. Def är infe heller fel konstitutionellt attlandets finansminister skriver brev fill ett annat parti i en skattepolitiskfråga. Det är naturligt att han producerar och skickar i väg väldigt mångapapper om skatter. Men när , som är finansminister i Sverigeoch ansvarar för skatter och ekonomi, skriver till någon utanför kanslihuset,då är def en skrivelse som rör hans verksamhet i egenskap av finansminister.Därmed är det én allmän handling, och allmänna handlingar skall enligt svensklagstiftning både diarieföras och bevaras. säger utskottsmajoriteten att det här brevet är atfbefrakta som upprättat i avsändarens egenskap av polifisk förtroendeman och atfbrevet uppenbarligen avsåg partipolifisk verksamhet och inte kan bedömas varaallmän handling. Def enda skäl som man hänger upp den bedömningen på är aftbrevet inte var avfattat på departementschefens brevpapper eller expedierat genomdepartementets försorg. Detta är ett sällsynt magert försvar. Frågan om vilketbrevpapper använder eller vilken postlåda han lägger sina brevtill vpk i har infe den ringaste betydelse när det gäller atf avgöra om ettbrev som är undertecknat av är allmän handling eller infe. Defsom är avgörande är brevefs innehåll, dvs. om def gäller en fråga som kan ansesröra hans verksamhet i departementet. Det senare har ingen förnekat. Självastatsrådsberedningen har ju uppgivit att brevet innehöll svar på konkretafrågor som ville ha svar på, innan han lovade atf stödja enkommande regeringsproposition. Den skulle undertecknas av ihans egenskap av finansminister, infe därför aft han är medlem av socialdemokrafiskapartiet, och def skriver under som finansminister blirallmänna handlingar. Det är beklagligt aft regeringens medlemmar tycks ha såsvårt att hålla reda på sina papper, def är ännu mer beklagligt atf man infekan eller vill lära sig tryckfrihetsförordningen, utan försöker nonchalera denför att kunna göra upp i smyg med vänsterparfiet kommunisterna. några få reflexioner om utskottetsarbete, i tog upp frågan när vi justerade årets betänkande,och jag tycker det är bra om vi kan diskutera våra fortsatta arbetsformer inomutskottet innan vi på allvar startar nästa års granskning - vi har ju förövrigt som bekant två nya ärenden, I går när jag begärde aft skall kallas tillutskottet , för aft vi skall kunna höra honom om hansmedlarroll och om statsministerns arbete bakom ryggen på honom, förstod jag aftäven om inte socialdemokraterna så gärna ville höra är de intresseradeav atf ta upp en debatt om arbetsformerna och om utskoftsför-hören. Vi ifolkparfiet är mycket intresserade av aff så sker; jag vill då bara påminna omatf vi för vår del fillbaka har försökt tala för atf svenskafolket skall få största möjliga insyn i utskottets arbete medan det pågår, Defskulle bl, a, gå aff ordna med öppna ufskoftsförhör, har redan ordat mycket om statsministernssätt när han, som sfafsminisfern själv sade, utdelade en reprimand fillutskottets vice ordförande. Jag skall inte fortsätta den berättelsen. Men defmåste sägas, och def måste tyvärr upprepas , aft det är riksdagensom företräder svenska folket, inte regeringen. Varken ett enskilt statsrådeller sfafsminisfern har någon som helst rätt atf ge enskildariksdagsledamöter reprimander. Det är, herr falman, vi i konstitutionsufskoftetsom skall granska regeringen, det är inte tvärtom. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. 5NILS (vpk): En besvärande vårförkylning håller på attberöva mig rösfresurserna. Jag skall därför söka göra mitt anförande någotkortare än vad som var min avsikt. Andra företrädare för vpk kommer under olikaavsnitt atf ta upp frågeställningar som vi anser angelägna, 1 anslutning tillavsnittet granskningsarbetets inriktning och de punkter som har förts hit skalljag endast notera några saker, Konstitutionsufskoftetinleder betänkandet med en hänvisning till aff regeringsformenålägger utskoffef atf granska statsrådens tjänsteutövning Detta bör företrädarna för de olika parfiernahålla i minnet när frågan om partiernas representation i utskotten Betänkandet innehåller en rad bekanta frågor från tidigaregranskningar, bl, a, proposifionsavlämnandet fill . Även riktasberättigad krifik mot den ordning som råder. En förändring fill def bättre ärnödvändig, bl, a, för att komma fill rätta med arbetsrytmen i . Någraiakttagelser från granskningsarbefet kan vara värda aff redovisa, Def är tydligen lättare atf få uppmärksamhet kring ettmiddagssamtal på en tidning än på den åsiktsregistrering som uppenbarligenpågår i strid mot beslut. Om sedan ett protokoll från en hetsigutfrågning når en tidningsredaktion, då kan många andra diskutabla ting passeraopåtalt. Partier som i regeringsställning är toleranta mot den egnaregeringens handläggning av regeringsärendena är i opposition nog såuppfinningsrika i sökandet efter s, k, affärer. bör den vanligabilden av granskningen, atf majoriteten friar statsråd och hiinoritefen villpricka dem, nyanseras en del. Betydande förskjutningar i positionerna kanförekomma under arbetets gång. Därtill är def så aff majoriteten ofta levereraren hård kritik i sak. Även ett litet parfi spelar en viktig roll i utformningenav de synpunkter som förs fram. Saken kan uttryckas så att med sju röster motsju blir def ingen majoritet. Vad som blir majoritet beror på den femtondeufskoffsledainoten. Detta kan ha en nyttig inverkan. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Till det som bör noteras hör problemet med gränsdragningmellan konstitutionell och politisk kritik, I detta betänkande finns ett parfall där regeringens handlande infe klandras ur formell konstitutionellsynpunkt, men där synnerligen goda skäl för polifisk kritik finns. Den harockså förts fram i annat sammanhang. Ett värdefullt inslag i granskningsarbetet är de utfrågningarsom förekommer. Statsråd och andra ansvariga personer kan bidra fill aftklarlägga en fråga. redovisas material som inte är offentligt, I dettasammanhang finner jag det något anmärkningsvärt att vissa borgerliga politikerropar efter offentliga utskoftsutfrågningar. Är det inte klarlägganden ni villha? Är def massmediala och publika uppvisningar ni eftersträvar? Eft granskningsärende som har förts till detta avsnittvill jag helt kort beröra. Det gäller huruvida brev fillvänsterpartiet kommunisterna borde ha diarieförts i . Jagfinner def viktigt att utskottet utförligt refererar de.bestämmelser som gällerhärvidlag. Mot den bakgrunden är def heller inte så svårt atf komma fillslutsatsen aff detta mer var ett partipolitiskt aktstycke än ett dokument sombort diarieföras. Sedan kan def, herr talman, finnas andra skäl fill krifikmot regeringens olika åtgärder, som strider mot angivna strävanden, men det ären annan sak och det var inte heller den frågan anmälarna aktualiserade! Av tolv reservafioner fill detta betänkande står vpk förtre. Vi anser atf regeringen vid beslutet om laddning av ytterligarekärnkraftsreaktorer alltför lätt avfärdade kritiska påpekanden frånremissinstanser. Vi har anfört krifik mot det sätt varpå ettufvisningsärende handlagts. Vad vi har tagit upp till granskning är detförhållandet atf de utvisningshotades ombud inte har fått fa del av defmaterial som åberopats för utvisningsbeslutet. Det kan inte vara förenligt medrättssäkerheten att undanhålla för ärendets avgörande viktigt material. Viförnekar infe aft intressekonflikter kan föreligga men anser def heltotillfredsställande aft infe ombuden ens informeras om innehållet ihandlingarna. Ytterligare en vpk-reservation berör rättssäkerheten. Dengäller tillämpningen av personkontrollkungörelsen i en ansfällningsfråga. Detär inte första gången vi har fall som klart pekar mot åsiktsregistrering, trotsatf sådan inte skall få förekomma. Genom aft man tillämpat undantagsbestämmelserförvägras också berörda, personer besked om skälen fill aft de har registrerats,I inget brottmål skulle tolereras atf en person infe får fa del av vad somlägges honom till last. Men när det gäller åsiktsregistrering och utesfängningfrån jobb kan en person få leva i ovisshet om vad säkerhetspolisen har infört isitt register. De frågor vi har tagit upp i reservationerna kommer attbehandlas i senare debattinlägg, men jag vill ändå göra några påpekanden. Det är märkligt hur tunghäfta drabbar företrädarna förövriga partier när räffsövergreppen riktas mot vänster- för def är det vanligamönstret. Annars så vältaliga utropare för frihet och mot förtryck har infe ettord atf säga i dessa fall. Socialdemokraterna har inget aff säga, trots atf defallfid är folk ur arbetarklassen som drabbas. Inget liberalt hjärta klappar för dessa människor, trotsalla kampanjer kring frihefsbegreppet som bedriver. Centerpartiethar heller inget aft säga om åsiktsregistreringen. Även brukar varna för yrkesförbud i vissaandra sammanhang, men här gäller def vanliga jobbare, och då är det kanskeinte så viktigt. Det är allvarligt atf infe uppmärksamheten ärstörre när det gäller viktiga frågor om rättssäkerheten, I riksdagenskonstitutionsutskott om någonstans borde man slå ned på företeelser som utgörhot mot rättssäkerheten. Men det är tydligen infe sådana "affärer"man är mest intresserad av. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. 6OLLE (): Så här i debattens inledning kan det kanskefinnas anledning, atf se litet historiskt på konstitutionsutskoftefsgranskning. Vi åker fill för att fira riksdagsjubileum , ochvårt utskott fyllde . Enligt regeringsform skullekonstitutionsufskoftet granska statsrådefs protokoll. Granskningen tänktesvara underlag både för politiska aktioner, ytterst i form av framställning frånriksdagen fill kungen om avsked för någon av dennes rådgivare, och förjuridiska aktioner i form av åtal inför riksrätten mot någon av statsråden. Dessa regler förlorade fidigt i betydelse, sedanparlamentarismen i och med den Edénska liberal-socialdemokratiska regeringenhade accepterats. Därmed ändrades ansvarighefssystemets funkfion. Utskottetsgranskning inriktades sedan alltmer på departementens tillämpning av allmännaförvaltningsmässiga principer - låt vara atf dechargeinsfitutet alltjämt var ihög grad politiserat. Reglerna om protokollsgranskning reformerades 1969 påförslag från utskottet självt. Det hette då atf granskningen skulle varaadministrativt inriktad och inte poHfiskt. De 1969 beslutade reglerna har förtsöver fill den nya regeringsformen utan någon väsenflig ändring.Konstitutionsutskottet har fått en obegränsad rätt att få, del av allaprotokoll över beslut i regeringsärenden och dessutom av de handlingar somfillhör dessa ärenden. Enligt regeringsformens 12 kap, 1 § är för def förstaföremålet för granskningen statsrådens tjänsteutövning. För def andra inriktasgranskningen på regeringsärendenas handläggning, även till den del dennahandhas av tjänstemän i departementen. En mycket omfattande del av årets granskningsbetänkandegäller granskning av administrativ praxis: Flera falare har varit inne på densaken. Jag vill särskilt peka på den större undersökning som utskottetföretagit angående organisation och arbetsformer i . Deproblemområden som där redovisas gäller den interna effektiviteten iregeringskansliet, relationerna till kommittéväsendet och andra former förexternt experfarbete, relationen fill och relationerna fillmyndigheterna. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m.. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Jag vill med anledning av de synpunkter som här framförtsav bl, a, försäkra atf jag är en varm anhängare av den svenskamodell som tar sig uttryck i en omfattande politikermedverkan i sådana led somden beredningsprocess som föregår regeringsbesluten, behandling avfrågorna och verkställigheten i förvaltningen, I finns på grund avpolitikers medverkan på olika nivåer något av en saklighetens koalition mellanledamöter från skilda partier med speciell sakkunskap inom vissa ämnesområden.Detta leder till atf regeringar oberoende av partifärg har trycket på sig atfinte släppa ifrån sig sakligt undermåliga förslag. Ett enigtutskott har i likhet med fidigare år- vilket härredan har påpekats - gjort kritiska uttalanden beträffande anhopningen avproposifioner i slutskede. Vidare har vi med skärpa vänt oss mot affförfattningarna utfärdas . Också beträffande proceduren vidlagrådsgranskning gör vi vissa kritiska påpekanden, även om vi också kan hittaen och annan positiv sak såsom atf systemet med s, k, förhandsföredragningarhar minskat i omfattning. Jag vill uttrycka en viss förvåning över aft de borgerligapartierna mitt under den granskning som utskottet är i färd med rörandeberedningen av regeringsärenden redan nu har ansett sig böra i en reservafionavge kritiska omdömen. Som jag sade i förra årets granskningsdebatt bör vi göravår bedömning på ett större material än som föreligger. Det kommer affgrävas fram av utskottets kansli och kommer att redovisas . Lagrådets kritik mot bristande beredning gäller fre fallunder 1983 och ett tillfälle , gäller det proposifionen omtillfällig vinstskatt och propositionen om löntagarfonder. Vidare kritiserasförslaget fill lag om inbetalning på avverkningskonfo. har lagrådetgjort liknande anmärkningar mot förslaget fill lag om fastighetsskatt. Regeringen har, tycker vi i majoriteten, eftersom vi numåste avge en bedömning så här tidigt, i dessa fall framfört nöjaktigaförklaringar till behovet av att snabbt söka lösningar på de samhällsproblemsom aktualiseras i dessa propositioner. Kontakter har även tagits med berördamyndigheter, även om i något fall ärendenas brådskande karaktär bidragit fillaft eft fullständigt remissförfarande inte har kunnat genomföras. Jag villsammanfattningsvis ange såsom vår uppfattning aft kravet i 7 kap, 2 § RF aftbehövliga upplysningar och yttranden skall inhämtas från berörda myndigheterhar uppfyllts. Jag vill tillägga: Trycket från väljarna att visahandlingskraft kan vara väl så viktigt aff ta hänsyn till för en regering sålänge man håller sig inom ramen för regeringsformens krav på beredning. Det kant, o, m, väga tyngre än vad som framförs av jurister i lagrådet i derasformella krav på beredningsarbetet. Det är min övertygelse aft vår undersökningkommer att visa aft sådana hänsyn till väljarnas krav på handlingskraft hos enregering har tagits av regeringar med olika partisammansäftning. Nästa årkommer vi atf ha en bättre överblick och kan då avge mer rättvisande omdömen ändem som återfinns i den borgerliga reservafion som jag nu yrkar avslag på. Beträffanderegeringsarbetets organisation gäller att särskild uppmärk- samhet ägnas samordningen av arbetet, där en viktig roll har tilldelatsstatsrådsberedningen, och . En viktigbakgrund till def arbete som försiggår är den beställning somkonstitutionsutskottet gjorde 1979/80 om aff en parlamentarisk utredning skullegranska den statliga förvaltningens arbetssätt, I några motioner hade uttrycktsoro över att den stafliga byråkratin blivit för okänslig för ochregeringens styrsignaler. Bland motionärerna återfanns , bl, a,tidigare ordförande i konsfitutionsutskottet. i ett internafionellt perspektiv var den debatt somdå drogs upp infe överraskande, 1 den debatt som förts i olika länder, bl, a, iNorge i anslutning fill den norska maktutredningen, har vetenskapsmän,politiker och andra samhällsdebattörer gjort gällande att folkstyret inomindustrivärlden haft svårigheter aff hålla den växande byråkratin stången. Densvenska förvaltningsutredningen varnade i sitt betänkande för en självstyrandeförvaltning, Def blir anledning för konsfitutionsutskottet atfåterkomma till frågan, då verksledningsutredningens betänkande publiceras.Själv delar jag förvalf-ningsutredningens bestämda slutsats atf bestämmelsernai regeringsformen inte reser några besvärande hinder för regeringen aft styrade stafliga myndigheterna på det sätt och i den omfattning som är önskvärd,Samfidigt vill jag gärna instämma i utredningens uppfattning om det storavärdet med självständiga myndigheter. Kanske har vi anledning att betänka def något ändrade lägesom inträtt på grund av atf vi har gått in i eft labilare parlamentarisktskede, Polifiker i socialdemokratiska regeringar eller koalitioner medsocialdemokratisk ledning satt - 1976 länge på sina posteroch skaffade sig en betydande administrativ rutin. Mellan politiker ochtjänstemän utvecklades eft fruktbart samarbete, trots att tjänstemännen oftahade en annan politisk uppfattning än regeringen. Tjänstemännen var lojala motsin ledning, och särskilda styrinstrument var mindre behövliga. Det mera labila skede vi nu befinner oss i kan skapasvårigheter för nytillträdande regeringar, både i kontakten med verksledningaroch inom departementen. kan byråchefer och departementsråd ikanslihuset på finskt vis stå mer och mer för kontinuiteten och därmed få eftstarkt inflytande även över innehållet i verksamheten. uppgift var tidigare att tolka ochtillämpa lagar och bestämmelser. har man fått fler politiska uppgifter. Manplanerar, organiserar och ger olika former av service till medborgarna. Detblir då mycket viktigt att myndigheternas handlande verkHgen har en politiskförankring. Mot den bakgrunden tror jag att konsfitutionsutskottet i singranskande verksamhet får många skäl fill att återkomma till frågan omriksdagens och regeringens inbördes roller och deras förhållande till statsförvaltningen. Jag är övertygad om att svenska folket vill hahandlingsdugliga regeringar och riksdagar. utgörs av folkets valdaombud, och beslut och intentioner måste genomföras. Annarsunderkänner vi den folksuveränitetsprincip vår författning bygger på. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. 2 protokoll 1984/85:148-149 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Då jag hör personfixeradekrifik mot statsministern som tog upp en så stor del av hansinledningsanförande - och han återkommer säkert-kommer jag aff tänka på endiskussion som jag varmed om i . Den handlade omprofessor bok om massmediers nyhetsförmedling. Där talas omatt har den s. k. eländesrapporteringen upptagit cirka entredjedel av tidningarnas nyhetsrapportering och innehållet i radions och TV:snyhetsprogram. var def brott och olyckor. är det bl. a. polifiska"affärer". Westersfåhl har också noterat framväxten av den s.k.konfrontations-journalistiken under senare delen av 1970-talef. Vart fjärdeinslag i radio och television innehåller en häftig krifik mot utpekade personeroch företeelser. Westersfåhl fillägger aff politikerna ibland har anpassat sigfill denna utveckling. Chansen för dem atf bli uppmärksammade i radio, växer påtagligt, ju vildsintare angrepp de ägnar sig åt. Låt mig notera att vice ordföranden ärskicklig att i samband med konsfifutionsufskotfets granskning marknadsföra sinperson i massmedierna. Talet om statsministerns stolligheter och lögner och defnya bidraget , pajaseri, är säkert mycket massmedieattraktiva, men frågaär väl om det sättet atf polemisera gör granskningsarbeteriktig rättvisa. Inne i sessionssalen, def är min erfarenhet, har vi betydligtlättare aff förstå varandra, men då handlar det om mindre spektakulära ärendenän de som kommer aft återfinnas i många av vice ordförandens uttalanden här ikammaren . Bland årets granskningsfrågor - när man nu kommit såmycket in på person - är det två eller fre där statsministernagerat, och då fakfiskt i ganska blygsamma roller. Uttalandet frånstatsrådsberedningen i frågan om en säpo-anställds intervju har statsministerninfe formulerat, utan han har godkänt syftet med detsamma, nämligen afftillrättalägga, 1 fråga om har statsministern förmedlat kontakter medföreträdare för landets regering. Jag kan inte finna annat än atf man härtillägger statsministern och hans agerande en orimligt stor roll. Låt mig också gärna vitsorda vad som sagts här omutskottets uttalande om eft handhavande av en viss hemlig handling. Men jagtycker då, aft om vi är eniga om ett uttalande, bör man citera det i desshelhet. Den enighet som vi nått beträffande den här frågan om besöket av enföreträdare för statsrådsberedningen hos utskottets kansli omfattade ocksåföljande uttalande, som inte citerades av : "Statsministern har emellertid uttalat att besöket ifråga varit avsett enbart som led i eft normalt informationsutbyte. Mot dennabakgrund har utskottet inte funnit anledning atf rikta krifik i ärendet," Jag vill också peka på def i promemorian återgivnauttalandet av kanslichefen om de mycket goda kontakter som han regelmässigt harmed statsrådsberedningen och om dess öppenhet. Jag vill gärna säga att jag tycker det är orättvist atfpåstå att regeringen visar bristande samarbetsvilja under granskningen. Den somläser protokollet kan ju själv döma. Där finns en rad utfrågningar avstatsråd, där finns en radbilagor med material som redovisats från regeringens sida. Den har i hög gradvisat öppenhet. Det är självklart att den skall göra detta, men jag vill noteradet med tanke, på atf vice ordföranden här spred omdömen om samarbetet som t,ex, inte delas av. utskottets skickliga kansli.