prot · G809102 · 1984-12-31 00:00:00 — Denandra erinringen vi har mot lagförslaget är att handläggningstiderna kommer attförlängas. Bankinspektionen har påtalat detta förhållande, och inspektionenanser det sannolikt att ett mycket stort antal helt normala utbetalningarkommer att fördröjas genom det föreslagna förfarandet. "Det är redan nu enerfarenhet att statliga utbetalningar stundom kan dröja", tilläggerbankinspektionen - en aning ironiskt, förmodar jag. Bankinspektionenfortsätter att analysera fördröjningen som uppstår till följd av den ökadeavräkningskontrollen. Man uttrycker farhågor att hela betalningsväsendet skallvållas allvarliga olägenheter och ifrågasätter ominte mottagaren av åtminstonestörre statliga utbetalningar drabbas av icke acceptabla ränteförluster.Bankinspektionen anser att dessa frågor bort analyseras mer inträngande innannågot lagförslag lagts fram och kan inte tillstyrka lagstiftningen. Videlar denna uppfattning, och med det sagda yrkar jag bifall till den moderatareservationen. Avräkningav statliga fordringar vid återbetalning av skatt 140 (): Den reform somvi nu diskuterar möjliggör att samhället i princip inte skall behöva betala utskatte- eller avgiftsbelopp till någon som står i skuld för skatter ochavgifter. Det kan tyckas självklart att ett förslag som detta inte skulle vållanågon oenighet. Så är nu inte fallet. Moderata samlingspartiets ledamöter hartill betänkandet fogat en reservation, där de yrkar avslag på propositionen ochsom har argumenterat för. Detgläder mig ändå, herr talman, att och representanter iutskottet inte återfinns med sina namn pä den moderata reservationen. EnligtKnut och de andra skulle ett genomförande avförslaget innebära att staten prioriteras till förfång för andra fordringsägareoch därutöver skapa onödigt krångel. Detsynsätt som redovisats av säger något om hur de ser på samhället.Om det allmänna har fordringar i form av skatter och avgifter på enskattskyldig, skall man inte kunna avräkna mot återbäring av skatt, för då kanandra fordringsägare komma i kläm. Men om den skattskyldige har skuld fillannan än staten, då kan man komma överens om att kvitta denna skuld mot enfordran, och då kan det allmänna inte vara med och få någonting. Konsekvensenbjuder ju att ni också pläderade för att samhället skulle fåvara med i sådana fall där kvittning sker mellan andra fordringsägare änstaten. Attdenna reform skulle bli krånglig att tillämpa faller, med tanke på tillgångentill moderna tekniska hjälpmedel och ADB-teknik, på sin egen orimlighet. Detär med andra ord, herr talman, inga bärande skäl som lyckats förafram för att yrka avslag på propositionen. Majoriteten, och den består i dettafall av socialdemokrater, centerpartister och folkpartister. Avräkning av statliga fordringar vid återbetalning avskatt anser attdet strider mot det allmänna rättsmedvetandet att staten i vissa fall betalartillbaka skatter och avgifter trots att man har förfallnamotfordringar. Om nu begär replik och inte kan presteraett enda nytt argument för sin reservation, kommer jag för min del inte attbegära replik på repliken. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på den moderata reservationen. 141 (): tycker att det borde vara självklart attden här propositionen skulle gå igenom i skatteutskottet utan någon som helstreservation, och han är förvånad över att vi från moderata samlingspartiet harreserverat oss. Jag förstår inte den förvåningen, , därför attjag redogjorde för de remissinstanser som hade grava invändningar att göra,inte minst det statliga organet bankinspektionen. Det är förvånansvärt om EgonJacobsson inte läst remissvaren och tagit del av de grava invändningar som därgörs. Jag sammanfattade dessa invändningar i mitt första anförande. Jag har inga ytterligare argument att komma med, så EgonJacobsson behöver inte begära replik, men jag tycker att de argument som jaghar framfört är av sådan tyngd att de borde föranleda att avvisalagförslaget och be regeringen att återkomma med ett förslag som inte hadedessa nackdelar. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (beskattning av transnationella företag) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 17 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 678 av m.fl. 10 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3(garantibeskattningen) Utskottets hemställan bifölls med 215 röster mot 77 förreservation 1 av m. fl. Mom. 4 a (fastighetsskatten) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 136 förreservation 2 av m. fl. Mom. 4 b (fastighetsskattens storlek, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 17 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. 5 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 4 c (befrielse från fastighetsskatt för vissapensionärer) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 16 förmotion 1644 av m. fl. 8 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 b (särskild fastighetstaxering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. 1984/85:26Modernisering av konkurslagen 1984/85:29Anslag till (prop. 1984/85:100 delvis) Vad utskottet hemställt bifölls. 16 § Vissa kollektiva försäkringar Föredrogs näringsutskottets betänkande 1984/85:16 om vissakollektiva försäkringar. 142STEN (): I näringsutskottets betänkande nr 16behandlas fyra motioner rörande kollektiva försäkringar. Motionerna gäller itre fall kollektiv hemförsäkring med obligatorisk anslutning av medlemmar i denorganisation som utgör kollektivet, i ett fall dessutom andra kollektivaförsäkringar i facklig regi. Den fjärde motionen berör närmast sådanakollektiva försäkringar som utgör anställningsförmån. Samtliga motioner utgår från den debatt som pågår rörandehändelseut-veckhngen . Fackliga organisationer har - genom styrelsebeslut -anslutit alla sina medlemmar utan inträdesanmälan. Dessutom har i en del fallmaka eller make till gift medlem automatiskt anslutits, om inte reservationanmälts . Vidare har beslut fattats om att premien skall dras pålönen, 9 protokoll 1984/85:101-102 manförutsätter att den som inte reserverar sig, därmed medgivit att avdrag pålönen får ske. Det har också förekommit att fackförbundsavdelningar ochverkstadsklubbar har tecknat kollektiva grupplivförsäkringar utan att inhämtaoffert från andra försäkringsbolag än . De socialdemokratiska motionärerna anser i sina tvåmotioner att dessa utvecklingstendenser är helt i sin ordning. Ja, de vill t.o. m. gå längre, när de begär att statsmakterna så snabbt som möjligt skallundanröja eventuellt resterande hinder i lagstiftningen mot fackligt agerandemed denna innebörd. Dess bättre vill inte de socialdemokratiska ledamöterna iutskottet gå lika långt. Utskottsmajoriteten avstyrker motionerna och hänvisardels till uttalanden av regeringen om pågående utredningsarbete som rörkollektiv sakförsäkring, dels till pågående domstolsprövning av föreningsrättsligaaspekter på sådan försäkring med obligatorisk anslutning. I moderat- resp. centermotionerna riktas berättigad kritikmot de aktuella företeelserna, vilken följs upp i den borgerligatrepartireservationen. Vi anser att direktiven till de nu arbetande utredningarnamåste kompletteras. Alla de problem som kan förknippas med kollektiva,obligatoriska försäkringar måste bli grundligt behandlade. Förutom deföreningsrättsliga aspekterna måste bl. a. samhällsekonomiska konsekvenser,integritetssynpunkter och vikten av fri konkurrens vid upphandlinguppmärksammas i det fortsatta utredningsarbetet. Vi noterar i reservationen att näringsfrihetsombudsmanneni sitt yttrande över besvär som i ett ärende ingivits av , anförde att"en ovillkorlig förutsättning för kollektiv sakförsäkring borde vara ettregelrätt upphandlingsförfarande som innebär konkurrens mellanförsäkringsbolag på lika villkor". Från dessa utgångspunker föreslår vi i reservationen attriksdagen skall uttala sig för att berörda utredningar skall gestilläggsdirektiv i enlighet med de önskemål som framförts i moderatmotionen,som därmed blir tillgodosedd. Ytterst är det här ärendet en del av den pågåendefrihetsdebatten. Det handlar om att ta ställning i två viktiga principfrågor. Den ena frågan gäller avvägningen mellan hur långt detcentralt styrda fackliga inflytandet skall sträcka sig och hur långt denenskildes eget självbestämmande skall få göra sig gällande. Vårt partis uppfattning är klar. Den fackligt-politisktkontrollerade delen av ekonomin måste bli mindre, och den del som styrs avmänniskorna själva större. Den andra frågan är om statsmakterna i första hand skallvärna om enskilda medborgares intressen eller fackföreningars intresse av attfå sina rättigheter tillgodosedda inom ramen för facklig verksamhet. Vi moderater tar också här klar ställning. Det är deenskilda människornas integritet och valfrihet som vi som politiker i förstahand skall värna. Jag ber,herr talman, med detta att få yrka bifall till reservationen. 143 TAGESUNDKVIST (c): Frågan omkollektiva sakförsäkringar, som vi nu behandlar, har vi haft för avgörande engång tidigare det här . Vid förra tillfället, , var detmed anledning av en mofion från och , som krävdeen allsidig utredning av systemet med denna försäkringsform innan ytteriigareförsäkringar tecknades. Riksdagsmajoriteten avslog motionen, medanutredningskravet biträddes i en borgerlig reservation. Närvi nu behandlar samma fråga är det bl, a, på grund av att man i tvåsocialdemokratiska motioner kräver utredning. Orsaken till detta är attStockholms tingsrätt har ogiltigförklarat det avtal som Svenska elektrikerförbundetingått med om kollektiv hemförsäkring för medlemmarna. Den domen harElektrikerförbundet överklagat till . Med hänsyn till atträttsbehandlingen av frågan kan beräknas ta finns det gott omfid för utredning. Detfinns enligt min åsikt också sannerligen anledning till en grundlig översyninnan man går vidare med att teckna nya avtal. Som jag påpekade redan idebatten har tre i detta sammanhang mycket tunga myndigheter haftallvarliga anmärkningar mot avtalens utformning. Det gäller främst medlemmarnasmöjlighet till utträde ur försäkringen och det upphandlingssätt som tillämpats. Möjlighetenatt avstå från att tillhöra försäkringen är så mycket mer angelägen som man nogrätt säkert kan säga att en del av medlemmarna förlorar ekonomiskt på atttillhöra den kollektiva försäkringen. Det är en följd av det premiesystem somförsäkringsbolagen tillämpar för enskilda hemförsäkringar. Försäkringsbolagenhar under en lång följd av år samlat erfarenhet av skadekostnaderna för olikahushåll. Man har därvid kunnat konstatera stora skillnader mellan stora och småhushåll. Likaså är det stora skillnader mellan hushåll i storstäder och iglesbygd. Man har då rättat sig efter erfarenheterna, så att hushåll med mindreskaderisker får en lägre premie för försäkringen. Vid en kollekfiv försäkringfår alla samma avgift. De små hushållen får då subventionera hushåll meddyrbart lösöre, och detsamma kan sägas om landsbygdshushållen i förhållandefill storstadshushållen. Dettaär ett exempel på behovet av en utredning, I reservationen tillnäringsutskottets betänkande 16 har vi redovisat en rad andra skäl för engrundlig utredning, och jag ber att få yrka bifall fill den reservationen. 144 HUGOBERGDAHL (fp): Vi reservanterhar funnit det angeläget att framhålla vikten av att de många problem som ärförknippade med den form av försäkringar som vi nu behandlar, nämligenkollektiva försäkringar, verkligen blir grundligt behandlade. Det gäller intebara de försäkringsrättsliga synpunkterna i frågan utan även det som för deenskilda människorna kan vara viktigt, nämligen integritetssynpunkten. Ett annat krav som måstetas upp är fri konkurrens vid upphandling av försäkringari kollektiv form. Här har även uttryckt meningen atten ovillkorlig förutsättning för kollektiv sakförsäkring bör vara ett regelrättupphandlingsförfarande som tryggar konkurrens mellan försäkringsbolagen - påhelt lika villkor. Det strider mot alla accepterade regler i fråga omnäringsfrihet om den fria konkurrensen på försäkringsmarknaden sätts ur spel.Den risken finns i detta sammanhang. Det är inte svårt att föreställa sig en situafion därsamtliga fackliga organisationer kollektivt och obligatoriskt har täcktmedlemmarnas normala försäkringsbehov i ett eller möjligen tvåförsäkringsbolag. Den del av befolkningen som står utanför arbetsmarknaden, t.ex. ungdomar, studerande, pensionärer, företagare, handikappade och andraminoritetsgrupper skulle då få mycket stora svårigheter att till någorlundarimliga kostnader lösa sitt försäkringsbehov. Det är en viktig del av vårargumentering mot förslag som förts fram på detta område. Det är vad som sker med alla andra monopol som blirföljden - stagnation i fråga om produktutveckling, byråkrati och inte minsthögre kostnader för den enskilde. Det inger allvarliga farhågor att en så stordel av försäkringsmarknaden som det här gäller undandras vanligakonkurrensvillkor. Kollektiva försäkringar av det slag som dethär är fråga om är enligt min uppfattning ytterligare ett steg i ensamhällsutveckling som leder till centralisering, kollektivism,konkurrensbegränsning och - icke minst -ökad ofrihet för de enskildamänniskorna. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationen. Anf.145 (): betänkande nr 16 om kollektiva hemförsäkringarbehandlar två socialdemokratiska och två borgerliga mofioner. De socialdemokratiskamotionerna är en reakfion på de borgerliga attacker som riktades motfackföreningarnas rätt att teckna kollekfiva försäkringar, medan de tvåborgerliga motionerna fortsätter denna kritik. Det är intressant att notera att det i de inledandeanförandena ändå går en skiljelinje mellan den moderata argumenteringen i dennafråga och mittenpartiernas argumentering. Mittenpartiernas företrädareuppehåller sig med förkärlek vid de praktiska problemen - hur konkurrensenpåverkas, huruvida premierna är rätt satta i kollektiva försäkringar, huruvidaproduktförnyelsen inom försäkringsbranschen blir bra eller dålig om vi får ettstörre inslag av kollekfiva försäkringar och liknande frågor. Det ärnaturligtvis vikfiga problem som det är angeläget att diskutera, men man kanmåhända tycka att de i första hand bör diskuteras inom de fackligaorganisafionerna och inte så mycket i kammaren, eftersom det är facket och interiksdagsledamöterna som tecknar försäkringarna. Icke förty är det legitima frågeställningar. argumentering rör sig på detfackföreningsfienfliga planet. Han hävdar att denna fråga är en del ifrihetsdebatten. Det är den så till vida att vill snärja in facketi statliga regleringar, lagstiftning osv. Ni vill begränsa människorsmöjligheter att gå samman i fackliga organisationer ochgemensamt driva sina krav. Det är intresse på denna punkt. Denfrihet som så gärna talar om är den starkes frihet, arbetsgivarnasfrihet. Det som skall inskränkas är friheten för de enskilda löntagarna. Det ärbakgrunden till den moderata argumenteringen. Det hade varit bra om mittenpartierna hade skilt ut sig iden gemensamma reservationen till näringsutskottets betänkande, så att detklart hade framgått att de tar avstånd från den moderata fackföreningsfientligapropagandan. Jag hoppas att och argumenteringhär är medvetna markeringar, som visar att de egentligen inte vill deltai den moderata propagandan på denna punkt, I så fall bör de gå upp italarstolen och understryka detta. Den gemensamma reservationen kan nämligenleda fel, eftersom mittenpartierna där går samman med i kritiken.Det är en del underförstådda synpunkter, som man kan läsa mellan raderna ochsom kan förorsaka missförstånd. Från socialdemokratiskt håll beklagar vi attmittenpartierna deltar i detta dåligt maskerade försök från sidaatt med hjälp av lagstiftning, regleringar och förbud gå in och styra friafolkrörelsers rätt att besluta i egna angelägenheter. Vi socialdemokrater säger vidare att det intenödvändigtvis måste vara så att fackliga organisationer skall teckna kollektivahemförsäkringar för sina medlemmar. Detta är något som medlemmarna själva börkunna ta ansvar för i de sedvanliga formerna för beslutsfattande inomdemokratiska organisafioner. Vad vill när det gäller facket vet viju, det brukar exempelvis upplysa kammarens ledamöter om med jämnamellanrum. Men om nu och i nåder kommer att fillåtafackföreningarna att teckna kollektiva hemförsäkringar, skall det enligt dessapartier lagstiftas om fri konkurrens, offentlig upphandling, reservationsrättoch liknande. Socialdemokraterna i näringsutskottet tycker att det ärbeklagligt att mittenpartierna inte har något förtroende för fackföreningarnasegen, interna demokrati. Jag tycker att detta vittnar om en översittar-ochkontrollattityd från mittenpartiernas sida. På socialdemokratiskt håll säger vi följande. Detta ärfackföreningarnas sak att avgöra. På samma sätt som uppgiften att ökamedlemmarnas inkomster är en facklig fråga är uppgiften att se till attmedlemmarna får så mycket som möjligt för sina pengar en legitim fackliguppgift, som medlemmarna i vissa fall kan välja att lösa kollektivt. Det visarsig nu att kollektiva hemförsäkringar, exempelvis när det gäller de myckettidigare tillkomna olycksfallsförsäkringarna rörande fritiden, i regel medförväsentligt lägre kostnader än motsvarande individueUt tecknade försäkringar.Därför har naturligtvis fackföreningarna och deras medlemmar ett starktintresse för den kollektiva försäkringsformen. När det sedan gäller reservationsrätt, upphandling,största möjliga konkurrens eller inte säger vi, som nämnts, frånsocialdemokratisk sida följande. Vi tror att det kan vara bra med både det enaoch det andra som diskussionsledes har förts fram, men det finns ingen somhelst anledning att lagstifta. Även om de borgerliga partierna inte harförtroende för fackföre- ningarnas ledningar - ibland brukar det ju på ert hålltalas om fackpampar -kan ni väl åtminstone ha förtroende för de fackligaorganisationernas medlemmar. Sluta att betrakta medlemmarna som mähän, sompersoner som måste ledas, styras och regleras av myndighetslagstiftning för attha någon chans mot sina egna förtroendevalda. Vi tycker fakfiskt att det ärförvånansvärt att frågan om kollektiva hemförsäkringar harväckt så stor uppmärksamhet bland de borgerliga i . Vi kan endast tolkadetta förhållande så, att det är fackföreningsfientlighet som härgår armkrok med vissa försäkringsbolags privatintressen. Här är det ju detkooperativa försäkringsbolaget som är pionjär på området och som hartagit fram den nya och bättre försäkringsprodukten - om jag får kalla det så -i vårt land. I , för att ta ett exempel från ett grannland, har man haftkooperativa hemförsäkringar i facklig regi i betydande utsträckning . Där har det inte varit något bråk, utan där har många fackföreningartecknat försäkringar för sina medlemmar utan att de borgerliga parfierna hargått till skarp attack. Också privata försäkringsbolag deltar aktivt i den härkonkurrensen om möjligheten att sluta avtal med olika fackföreningar. Det finnsinte heller på denna punkt någon lagsfiftning som, på det sätt de borgerligapartierna uppenbarligen har i sikte, skulle detaljreglera dennaförsäkringsform. Vad som anses som normal facklig verksamhet i vårtgrannland , som t. o. m. har hOyre som ledande regeringsparti, ärsuspekt-och nära nog stridande mot mänskliga rättigheter -för framför alltmoderaterna i vårt land. Jag tycker att det är intressant att dra denparallellen med . vill jag säga fill de socialdemokratiska motionärerna:Vi är från näringsutskottéts majoritet övertygade om att det inte skall behövasnågon lagstiftning för att hävda föreningsrätten på denna punkt. Vi är ocksåövertygade om att försäkringsverksamhetskommittén, som tittar på dessa frågorutifrån försäkringstekniska synpunkter, kommer att läggafram sitt delbetänkande när det gäller kollektiva hemförsäkringar. Och vi ärövertygade om att detta delbetänkande kommer att innehålla ett positivt förordför den kollektiva försäkringsformen även på hemförsäkringsområdet. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande nr 16. 146TAGE () replik: försöker se en sådanskillnad mellan och oss att det skulle ha varit befogat med skildareservationer. Jag vill inte hålla med om att skillnaden är så stor att dethade funnits anledning att avge två reservafioner i detta ärende. När sedan beskyller oss föröversittarfasoner gentemot fackföreningsrörelsen vill jag påminna om att vi äri synnerligen gott sällskap. , ochnäringsfrihetsombudsmannen dömde i vitala frågor ut de försäkringsavtal somhar tecknats i två fall. Jag tycker för min del att det är anmärkningsvärt tecknar avtal som dessa tremyndigheter, som inom det här området får anses vara mycket tunga myndigheter,inte kan godta. Låtmig sedan säga att visst tror jag på medlemmarnas förmåga att bestämma över sigsjälva. Men då är förutsättningen att medlemmarna får chansen att bestämma översig själva. Så länge man inte har utträdesrätt -reservationsrätt - iförhållande till den här försäkringsformen så har man inte möjlighet attbestämma för sin egen del. Jaghar från ett försäkringsbolag inhämtat uppgiften att dess hemförsäkringar kanha en spridning när det gäller premiesidan från . beroendepå var försäkringstagarna bor här i landet och beroende på hur stort lösöre dehar i sina hem. Försäkringsbolagen tillämpar alltefter de skaderiskersom föreligger. Om män slår ihop denna stora spridning i fråga om somkan förekomma när man tar enskilda försäkringar, så att det blir en kollektivförsäkring med en enda avgift, så är det alldeles givet att det innebär att desom borde ha en enskild försäkring med en låg premie får vara med och betala fördem som skulle ha en betydligt högre premie. Jag ifrågasätter om detta kan varasolidariskt, och om det är solidariskt, så är det en omvänd solidaritet somtillämpas. 147 ()replik: Med instämmande i vad har sagt vill jag påpeka attdetta är en viktig principiell debatt. Vi har också gemensamt i reservationenpekat på de föreningsrättsliga principerna. När man lyssnar på LennartPettersson förstår man att i fråga om avvägningen mellan hur långt det fackligainflytandet skall sträcka sig och hur mycket självbestämmande den enskilde har,väljer med sömngångaraktig säkerhet alltid att ställa sig påfackets sida gentemot den enskilde. Så var fallet även . Jagställde frågan hur långt som den fackligt-politiskt kontrollerade delen avekonomin skall sträcka sig och hur mycket den del som styrs av människornasjälva skall kunna vidga sig. Även här märks det att mycketklart tar ställning för att det är den fackligt-politiskt kontrollerade delenav ekonomin som skall bli större, och inte den del som styrs av människornasjälva. Facketskall inte välja försäkringsbolag åt medlemmarna. Konsumenterna skall självavälja vilka försäkringar de vill teckna och till vilka bolag de skall vändasig. Jag vill fråga vad socialdemokraterna vill göra för attsäkerställa fackföreningsmedlemmarnas självklara rätfighet att själva bestämmahur och var de önskar vara hemförsäkrade. Anser att deobligatoriska kollektiva hemförsäkringar som av har tecknats i är förenliga med de krav på mänskligarättigheter för den enskilde fackföreningsmedlemmen som har kommit till uttrycki uttalanden? Det skulle vara intressant att få höra LennartPetterssons synpunkter på detta - han är ju förankrad i det europeiska arbetet,exempelvis inom . Finns det inte skäl att ingripa till medborgarensskydd mot uppenbart intrång i privatlivet? Vilka var slutligen mofiven till att regeringen gavFolksam rätt att teckna försäkringen med ? Det skulle varavärdefullt att få en redovisning av detta, med tanke på att justEuropadomstolen har tolkat regler om positiv föreningsrättså att de också omfattar den negativa föreningsrätten. Anf.148 () replik: