prot · G8096 · 1984-12-31 00:00:00 — Villkorlig frigivning kunde inte komma i fråga viden dom på fängelse . skall dock sädan frigivning vid ettstraff pä i princip ske efter två månaders verkställighet. har i en dom som åberopat tagit ställning till om de ändringar som sålunda har gjorts ibrottsbalkens regler om villkorlig frigivning bör påverka straffmätningen ifall av aktuellt slag. Högsta domstolens dom innebär atf tidigarestraffmätningspraxis -fängelse - behålls. Ändringarna i reglerna omvillkorlig frigivning har gjorts som eft led i en allmän strävan aff minskabruket av fängelse. har efter utförligt redovisadeöverväganden stannat för att konsekvenserna av de nya reglerna bör slå igenomockså när det gäller fofalvägrare. Domstolens ställningstagande föranleder f.n. ingen annan åtgärd från min sida än atf jag liksom hitfills meduppmärksamhet kommer aft följa utvecklingen på området. Jag vill emellertiderinra om atf frågan om villkorlig frigivning f. n. övervägs avfängelsestraffkommiftén (Ju 1979:04). AnL 18ALLAN (): Jag vill tacka justitieministern för svaret,även om det gör mig bedrövad. Vårt försvar bygger på allmän värnplikt, och jag villstarkt betona ordet "allmän". VärnpUkten utgör emellerfid inte baraen skyldighet utan även en rättighet, bestående i aft få utbildning för attkunna försvara sig själv, sin familj och sitt land. Det finns dock alltid människor som är illojala och somvill smita från sin värnplikt och som inte heller vill fullgöra vapenfritjänst. Ett sådant handlingssätt måste konsekvent fördömas med ettfängelsestraff vars längd måste stäi rimlig proporfion fill värnplikfsfidens längd. Man bör ju inte tjäna på aftvara illojal mot sitt fosterland. Det reella straffet är så lågt som ,något som framgår av högsta domstolens dom i Nytt juridiskt arkiv 1983 s. 899.Som jämförelse må nämnas atf straffets längd för inte så länge sedan var femmånader. Atf straffet nu bara är tvä månader beror bl. a. pä de nya reglerna omvillkorlig frigivning, som jusfifieministern berörde, och som med ordur Älgskyftarne kan beskrivas på följande sätt; "Ej köpslagades länge ochej avprufades mycket. Hälften dock prutades strax." Det är tredje eller fjärde gången jag åberopar dessadiktrader här i kammaren. Jag känner mig faktiskt, herr talman, som isenaten i def gamla . Justitieministern är nöjd med dagens situafion,innebärande att man kan köpa sig fri från sin värnplikt påanstalt - lät vara aft straffet formellt är pä , detta i enlighetmed den dubbla bokföringens princip. ansåg i def angivnarättsfallet aft brutfosfraffet borde räknas upp för aftrelationen mellan verkligt straff och värnpliktstidens längd inte skulle rubbasgenom reglerna om straffavkort-ning. Men jusfifieministern är som sagt nöjd meddagens fillstånd. Och jag har nog svenska folkefs flertal på min sida. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på frågorna 1984/85:3 och 4 om stöldgods AnL 19 Justitieminister : har under hänvisning till tvädomstolsavgöranden som rör fillämpningen av lagen (1974:1065) om visststöldgods m. m. frågat mig om jag anser atf rättsläget på området ärtillfredsställande. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. I def ena av de båda avgörandena som syftarpå fick en person som hade dömts för ett stort antal stölder och som sålt delarav stöldgodset behålla den del av försäljningssumman som ingen hade gjortanspråk på. Riksåklagaren har i en skrivelse fill regeringen med hänvisningfill def aktuella fallet begärt en lagändring. Framställningen övervägs nu inomjustitiedepartementet. Avsikten är aff i def sammanhangetfa ställning även fill den fråga som aktualiseras i def andra avgörandet somAllan hänvisar till, nämligen om def för atf stöldgods skall få fas iförvar hos viss innehavare bör fordras aft denne själv har kommit åt egendomengenom brott. AnL 20ALLAN (): Bakgrunden till min ena fråga är det s. k.Motalafallet där polisen hos en kvinna påträffade ca . i kontantersom kvinnan fått genom att sälja stulna kläder. Av beloppet fick honbehålla . därför att inga målsägande hörde av sig. Händelsen harsjälvfallet upprört allmänheten - så mycket pengar går det inte atf tjäna iSverige på eft ärligt sätt. Jag är därför tillfredsställd över beskedet attjustitieministern avser att komplettera sföldgodslagen så att subsfifutet ocksäkan fas i förvar. Som def nu är kommer tjuven i eft bättre läge genom att säljastöldgodset. Den andra frågan avser en annan brist i stöldgodslagen,nämligen att lagen gäller endast gods som innehavaren fått i besittning pågrund av eget brott men däremot infe pä grund av annans. Egentligen täckerlagen enligt sin ordalydelse båda fallen, men högsta domstolen har i ett färskträttsfall förklarat att departementschefen i förarbetena till sföldgodslagenhar begränsat tillämpningsområdet till den situationen aff innehavaren självgjort sig skyldig fill brott och aft denna begränsning borde vara bindande fördomstolarna. En konsekvens av denna ståndpunkt är aft en person kan fäbehålla annans egendom trots aft han inte kan åberopa reglerna omgodfrosförvärv till sin förmän - regler som beskrivs närmare i SOU 1984:16.Hans förfoganderätt blir således beroende av slumpen, nämligen om ägaren hör avsig eller inte, och denna olikhet är naturligtvis otillfredsställande. Jag är därför nöjd med justitieministerns besked även iavseende på den andra delfrågan. Det innebär atf jag är nöjd med svaret i desshelhet. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Anmäldes och bordlades 1984/85:18Statlig fastighetsskaft 10 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellafioner framställts 1984/85:29av (vpk) till industriministern om AB Gullfibers verksamhet iSöråker i kommun: indusfrihistoria handlar istor utsträckning om skogsindustri. SCA:s nedläggning av massafabriken iSöråker väckte behovet av ersättningsindustri.Ansträngningarna gav framgång, och påbörjade produktion av glasull i . Hela fiden skedde produktionen pålicens från koncernen de Saint-Gobain i . I samband med detökade byggandet pä kunde verksamheten kontinuerligt öka iomfattning, och efter diverse ägarskiften kom slufligen bolaget, som hadenamnet , i början av 1970-talef aft förvärvas av investmentbolagetIndustrivärden och bli ett dotterbolag fill . Ett statligt lokaliseringsstöd pä 35 milj. kr. Efter hand ökade def totala antalet anställdai hela landet till 2 100, varav 750 i . Så sent som i februari 1980öppnades produktionslinjen T 9, som fortfarande anses vara den modernaste isitt slag i . Denna betydande och kostbara investering skedde dock utanen motsvarande expansion av byggmarknaden i landet. I omgångar har sånedskärningar skett till dagens läge då 274 anställda fortfarande arbetarvidare men under stor ovisshet eftersom bolagsledningen i årlät meddela att man skall lägga ned fabriken. En 10-miljonersinvestering måstenu inom ske i glassmältningsprocessen om produktionen skallfortsätta efter , då enligt bolagsledningens planer verksamheten skallupphöra. Dennäinvesferingismälfprocessen är återkommande, och medelär reserverade som driftkostnad. Produkfionen i fortsätter med betydandeintensitet, och övertidsuttaget har ökat för att man skall klara det uppgjordaproduktionsprogram-met, vilket enligt uppgift överskridits . Def ärinte heller fråga om någon produktion för lager. Def sfär klart aftproduktionen är lönsam oeh aft def är eft enormt nationalekonomiskt slöseri atfrasera denna toppmoderna anläggning. Def finns grundad anledning aff ställafrågan om den planerade nedläggningen av Gullfiber i är ett beslut merabetingat av storkapitalets vinstmotiv än av hänsyn till samhälleliga behov avbyggnadsmaterial och arbete ät människorna. Def finns också skäl att seutvecklingen i mot bakgrund av det fioåriga bosfadsförbätfringsprogramsamt def fillfälliga s. k. ROT-program som beslöts 1983. Det borde dessutomvara möjUgf aft ytterligare stimulera och effekfivisera dessa program och vidtaåtgärder för aft öka deras omfattning och bl. a. innefatta offenfliga byggnader.Def är välkänt aft varje ytterligare åtgärd för att spara på energi genombättre isolering av byggnader, innebär, förutom mera byggjobb, även ökadefterfrågan på isoleringsmaterial av typ gullfiber. Atf energibesparandeåtgärder ganska snabbt förbättrar bostadsföretagens uppvärmningsekonomi och påsikt är ägnade atf sänka bostadskostnaderna avsevärt är bekräftat averfarenheten. kommun har i satsat betydande skattemedelför atf bygga ut bosfäder och service med beaktande av indusfriufbyggnaden. Nuär framtid som samhälle hotad. Hela Sundsvallsdistriktef liksomVäsfernorr-lands län har L ö. svårigheter att hålla sysselsättningen uppe. 6300 är registrerade arbetslösa, och samt harlänet förlorat 1 800 i befolkningstal, vilket är den största åderlåtningen ilandet. De försök som görs för atf via en särskild Söråkersgruppfå fram alternafiva arbetsmöjligheter har inte varit framgångsrika. Mot dennadystra bakgrund står hoppet fill kraftfulla åtgärder från regeringens sida, ochdet finns fog för följande frågor: Har regeringenplaner pä aff fortsätta med och utvidga def s. k. ROT-programmet med bl. a.förstärkta sfimulansåtgärder då det gäller isoleringsarbeten och därmed ökadåtgång av isoleringsmaferial i såväl bosfäder som offenfliga byggnader? Avserregeringen aft på något sätt ingripa och kräva aft AB Gullfibers verkligaägare, Handelsbanken-Industrivärden, skall fa sitt sociala ansvar och fortsättadriften vid den ovannämnda fabriken, som är en av modernaste i sittslag? 1984/85:30av () fill jordbruksministern om fredningsfiden för lax: Vid session iWarszawa 1981 beslöts att förlänga fredningssäsongen för lax vid fiske utanför4 sjömil , dvs. Förslaget kom från . Sommarfredningen har sedan förlängts år och skallgälla även 1985. Beslutet kom fill därför atf Östersjösfaferna infe kunnat enasom ett TAC (totalt uttag) av lax i . Kommissionen bortsåg från aft de fiskare som bedriverlaxfiske fill havs därigenom fick betydligt försämrade arbetsförhållanden.Fiskarna i tvingades nu i stället uf i höst- och vinterstormarna ochfick i mycket högre grad än tidigare bedriva sitt fiske under svåraförhållanden med storm, is och kyla under vinferfiden. är undervinterhalvåret inget gästvänligf hav. Fiskare, infe bara i , reagerade mot deförsämringar den förlängda fredningsfiden innebar. De fartyg som bedriverlaxfiske i är liksom fiskeflottan f. ö. till stor del bestående aväldre fartyg som inte har den bästa arbetsmiljön. Det är orimligt att en kår på detta sätt skall bestraffasför att inte regeringarna i resp. länder kan enas. inomICES, som rådfrågats, har uttalat aff en förlängd fredningstid har en ringaeffekt för bevarande av beståndet. Beslutet synes därför mer ha tillkommit föraft försämra villkoren för yrkesfisket än som en beståndsbevarande åtgärd,vilket def heller infe är. Ingen kan påstå atf laxbesfändef är i fara,utan uppvisar god tillgäng på lax. Det som diskuteras är egenfligenbevarande av laxsfammarna i de naturreproducerande älvarna, vilket kräver andraåtgärder än förlängd fredningstid till havs. Def bör kanske påpekas affinnanför 4 sjömil pågår fiske . I anledning av vad jag ovan anfört ber jag att tilljordbruksministern få ställa följande fråga: Är jordbruksministern beredd attverka för att fredningsfiden för lax utanför 4 sjömil 1986 återgår fill det sområdde , dvs. en sommarfredning från till ? 1984/85:31 av () fill justitieministern omden enskildes rättssäkerhet och integritet; I pågår en omfattanderättsutveckling helt utanför möjligheter fill påverkan. Inom ramen för av beslutade lagar förefaradministrativa och kontrollerande myndigheter långtgående tolkningar som på ettallvarligt sätt påverkar såväl innehållet i av beslutad lag som - ochdef är långt allvarligare - gränsdragningen för den enskildes integrifetssekfori relafion fill byråkrafi och konfrollmakt. I dagspressen förekommer ständigt redovisning av hurfaxeringskontrol-lanfer och kronofogdar flyttar fram positionerna. Från Kalmarlän rapporteras om en faxeringsrevisor, som med iakttagelser frän läkarbesöksom patient inleder en omfattande taxeringsrevision hos sin läkare. I sammaärende konstateras aff kronofogdemyndighetens och domstolarnas tolkning avutsökningsbalkens regler om förhållande till tredje man vid utmätning av lösegendom lämnar utrymme för utmätning av egendom som enligt tillgänglig,skrifflig bevisning fillhör annan än den mot vilken utmätningen riktas. I kommun har lokala skattemyndigheten beslutat atfinföra en helt ny tolkning av begreppet arbetsgivare, såvitt gäller enuppdragsgivares ansvar för entreprenörs skaftebetalningar. i har helt frankt förklarat, aft i de fall då kommunföretagit fradifionell enfreprenörskonfroll men entreprenören lika fullt senareej förmår betala sina skatter, skall kommunen fullgöra den skaffskyldigesskattebetalning. Det svenska samhället - från regering fill verkställandemyndigheter -genomsyras alltså av en rättsutveckling vid sidan av riksdagenslagstiftningsmakt, där förloraren oftast är en enskild människa i förhållandefill byråkrati och konfrollmakt. Jusfifieministern har i många sammanhang, och senastvid tillsättandet av en särskild arbetsgrupp inom sitt departement, hävdat affbehandlingen av vissa fångar skall skärpas i förhållande till vad som gällerför fångvården i i enlighet med av beslutade regler omkriminalvård. I samband med utseendet av arbetsgruppen harjustitieministern - enligt dagspressen - gjort sådana uttalanden som angivesnedan i frågorna 2 och 4; Anserjustitieministern aff den enskildes rättssäkerhet och integritet allfid måsteväja för det allmännas "intresse"? På vilkagrunder kan jusfifieministern hävda att vissa kategorier brottslingar skullesakna behov av social anpassning? På vilken regeli av beslutad lag grundar jusfifieministern rätten aft diskrimineravissa personer som omfattas av svensk kriminalvård i förhållande fill andra? På vilkagrunder hävdar jusfifieministern aft s. k. ekonomiska fångar kommer från godasociala miljöer och är "väletablerade i samhället"? 11 §Meddelande om frågor Meddeladesatf följande frågor framställts 1984/85:61 av () fillindustriministern om verksamheten vid Eiser Strump: I våras beslutaderiksdagsmajoritefen aft Eiser Strump i skulle läggas ned och produkfionenflyttas till . ställde också 38 milj. kr. till förfogande förnedläggningskostnader och för aft skapa nya arbetstillfällen i . Vi var dämånga som var krifiska fill majoritetens beslut. Flyttningen fill har påbörjats, men de problem somvi varnat för har uppstått. Man klarar infe av produkfionen i Malmö.Eiser har tvingats till korttidsanställningar i . Viss produkfion hardessutom fått överföras till Eisers fabriker i . Def framstår alltklarare aff en satsning i hade varit rikfigare. och har olikaaffärsidéer och borde få utvecklas var för sig. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till industriministern: Pä vilket sätthar man använt och hur avser man framöver aff använda de 38 milj. kr.som ställt fiU förfogande? När man nu seratf sammanläggningen av fabrikerna i oeh infe fungerar - finns definfe då anledning aff ompröva beslutet? 1984/85:62av () fill stafsrädef Birgifta om deninternationella kärnbränsle- och kärnbränsleavfaUshanferingen: Under senare fid har skilda miljö-och säkerhetsproblem i samband med den internationella delen avkärnbränslecykeln aktualiserats. Def gäller bl. a. uranbryfningen i ,radioaktiva utsläpp från upparbefningsan-läggningen i ochfransportsäkerhefen fill sjöss. Krifik har också riktats mot den franskaupparbefningsanläggningen i . Vilka konsekvenser drar regeringenför svenskt vidkommande av de nu aktuella miljö- och säkerhetsproblemen i deninternationella kärnbränsle-och avfallshanteringen? 1984/85:63 av () fill utbildningsministernom planerna på utbildningssamarbete med : planer på att erbjudaregimen i utbildning i för läkar-och tandläkarstuderande har väcktomfattande protester. Enligt uppgift är frågan åter aktuell, nu medhalvstatliga som svensk part. Hur ser den pålämpligheten av utbildningssamarbete Nr 6 mellan och med hänsyn fill de rådande förhållandena i det den senare landet? 1984/85:64 av (vpk) till industriministern om arbetsmarknadsproblemen iUddevalla: kommun hotas av svåraakuta arbetsmarknadsproblem. En krissituation hotar utvecklas vid varvet.Ytterligare eft större företag inom kommunen är i kris. Statens roll i den s.k. Consafe-affären har betydelse i sammanhanget. Jag anhåller därför aft fåställa följande fräga fill industriministern: Vilken akfiv roll har regeringenspelat och vilken roll förutses den spela i relation tiU sysselsättningsläget iUddevalla? 1984/85:65 a\ (vpk) fill statsrådet om åtgärder föraft trygga Immigrant-Institutets verksamhet: Immigranf-Insfifutet i hotasav konkurs och upplösning på grund av uteblivna bidrag från stat och kommun. Biblioteksverksamhet, skriftlig dokumentafion påkulturområdet och förlagsverksamhet utgör väsenfliga delar avinvandrarpolifiken. Den verksamhet som bedrivs vid Immigranf-Insfitutef skulleenligt vår mening kunna utgöra en betydelsefull grund för en utbyggd,fristående insfifution pä området, gärna under gemensam ledning avinvandrarorganisafionerna. Det vore därför mycket olyckligt omImmigrant-Institutet gavs till spillo. Jag viUdärför fråga kulturministern: Är regeringen beredd aft snabbtvidta åtgärder för aff ekonomiskt trygga Immigranf-Insfitufefs fortsattaverksamhet i avvaktan på en förutsättningslös utredning om dess nuvarande ochmöjliga framtida roll i invandrarpolifiken? 1984/85:66 av (vpk) fill utrikesministernom regeringsobservatörer fill valen i : måste på alla sätt stödjaden demokrafiska utvecklingen i . Vid sitt besök i framhöllstatsministern vikfen av demokrafiska val och välkomnade sandinistregeringensbeslut atf hålla sådana. Han sade också: "Alla demokrater följer rried intresseoch spänning den process som igångsatts." Trots defta uttalade stöd ochtrots fördömanden av de högerkrafter som med Reaganadministrafionens stödsöker störta sandinistregimen och hotar landefs suveränitet och integritet harSverige enligt uppgift valt aft inte skicka några observatörer för atf övervakavalen. Motbakgrund härav vill jag fråga utrikesministern: Är regeringen beredd aft omprövasitt beslut och sända observatörer till valen i ? 1984/85:67 av (vpk) fill arbetsmarknadsministern om anslagen till skogliga beredskapsarbeten: Enligt uppgift skallarbetsmarknadsstyrelsen, AMS, kraffigt minska anslagen fill skogligaberedskapsarbeten /85. Det här drabbar, förutom arbetsledare, lokalfbunden arbetskraft speciellt i glesbygden och andra områden som har brist påjobb. Det finns ett stort behov av skogsvårdsåtgärder, och beredskapsarbeteninom detta område är billiga arbeten och skapar stora samhällsekonomiska värdenpä sikt. begär nu hos regeringen 112 milj. kr. för aft klaraberedskapsverksamhefen utan avskedanden. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga fill arbetsmarknadsministern: Är regeringen beredd att anslåmedel för aft dessa beredskapsarbeten skall kunna fortsäfta utan avskedanden? 1984/85:68 av () fill kommunikationsministernom brandrisken i småbåtshamnar: fyllssmåbåtshamnarna runt om i våra skärgårdar med fritidsbåtar. I somUga hamnar,som är särskilt populära och eftersökta, kan vissa nätter antalet båtar uppgåfill flera hundra. När man ser denna anhopning av båtar frågar man sig oroligthur länge def dröjer innan en katastrof inträffar. Mänga av båtarna innehållerflera hundra liter bensin, och om man vandrar på bryggorna ser manhur folk sitter med tända stearinljus och grillar, och cigaretfglöden lyser imörkret. Om def uppstår eld finns def knappast någon möjlighet attkomma ut med båtarna, då hamnen är fullpackad. I en paniksituation ärutsikterna ännu mindre. Ingen tycks uppmärksamma faran, eller också blundar manför den. I varje fall är olycksrisken stor, och det måste vara angeläget attskapa säkerhet infe bara för dem som tillbringar sin semester i båtarna utanockså för den bofasta befolkningen som bor och lever i närheten av hamnarna. I anledning av vad jag anfört ber jag atf fillkommunikationsministern få ställa följande frågor: Har den fara jag påpekatuppmärksammats av ? I så fall, avser man aftvidtaga åtgärder för atf minska riskerna, och i så fall vilka? 12 § Kammaren åtskildes .