prot · G80974 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är naturligtvis utomordentligt viktigtatt det görs insatser på miljöområdet, men del är inget bra exempel påframgångsrik socialdemokratisk politik, eftersom ni varitnegativa både till lagstiftningsinsalser och till konkreta åtgärder. påslår att det skulle vara så originellt medett ungdomsavtal. Men del har vi ju för 16-17-åringarna. Vad är det som ärprincipiellt annorlunda med alt fundera över om del inte vore rimligt all hadel också för åldersgruppen 18-19-åringar? Vi har anvisat olika möjligheter attkomma fram på den vägen. Det är inte så all arbetslösheten är mindre nu än den vartidigare. Ta, , och jämför de två och elt halvt år somsocialdemokraterna haft ansvaret för politiken med de sista två och ell halvtår då vi hade ansvaret för arbetsmarknadspolitiken! Genomsnittet för fjärdekvartalet ligger nu kring . Fjärde kvartalet underdel sista av de år då befann sig i regeringsställning vararbetslösheten i genomsnitt . Arbetslösheten under entreårsperiod är alltså nu högre. Det är siffror som talar! sade: Vi tror på människors frihet - vi trorinte på några centrala diktat. Visserligen är del en ideologisk kullerbytta aven socialist all säga så, men om det vore så väl alt man trodde på människorsfrihet, varför skulle man då tvångsansluia dem till ett parti som de intesympatiserar med? Vi har diskuterat frågan på vår partikongress, säger . Vi har diskuterat en annan form! Man har alltså inte diskuterat att tabort Ivångsanslutningen, men alt den skulle ske i andra former! Delta ärsocialdemokratisk frihetspolilik i sin prydno. 49 () replik: Avtalet för 16-17-åringar är en speciellarbetsmarknadspoli-fisk insats. Men här föreslås speciella ungdomslöner för18-19-åringar. Det skulle alltså innebära att man tog bort den friaförhandlingsrätten för en ungdomsgrupp på arbetsmarknaden. Om vi ser på vilkalöner man i realiteten har finner vi alt ingångslönerna ofta är lägre än övrigalöner, men att ytterligare försämra ungdomslönerna med elt specialavial somtvångsmässigt ger lägre ungdomslöner är jag bestämd motståndare till. Det kan inte den här sifferexercisen ändra på. Slutligen till de olika formerna för kollektivanslutning.Det jag redogjorde för var ett förslag på partikongressen om all deintresserade själva skulle anmäla sitt intresse. Jag förslår inte hur ElverJonsson kan få det till en tvångsmässig anslutning. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 50KNUT (); Det socialdemokratiska partiet borde sökamedlemskap i , grossist i skattehöjningar som man är.Vid det här laget, och speciellt efter vad som sagts i denaUmänpoliiiska debatten, torde det vara allom bekant att skatterna undersocialdemokraternas vid makten höjts med ungefär 30miljarder, vilket utslaget på de enskilda hushållen motsvarar ungefär 8 500 kr.75 skatter har höjts, och påståendet att regeringspartiet är grossist iskallehöjning torde därmed vara väl underbyggt. Uppenbarligen kommer skatterna att bli en av de allrastörsta frågorna i årets valrörelse, vilket kanske inte är så egendomligt motbakgrund av all det totala skatteuttaget för nästa budgetår väntas bli 222 000milj. kr., en ökning med 14 000 milj. kr. från innevarande budgetår. Dennakraftiga ökning beror naturligtvis inte enbart på skattehöjningar, utan en delberor på elt breddat skatteunderlag, som i sin tur bl. a. beror på höginflationstakt. Under 1983fokuserades myckel av del politiska intresset kring utrikespoli- Jag behöver bara nämna "Bahraffären","Bildtaffären", "Fermaffären" och "Hesslöaffären"som exempel. De var alla känsliga och negativa för regeringen. har affärerna mer handlat omskattehändelser, som sannerligen också varit mycket negativa för socialdemokraterna.Det började med Kistneraffären, där det avslöjades alt ett dödsbos behållningpå 300 milj. kr. inte räckte till för att betala arvsskatt, reavinstskatt ochomsättningsskatt. Enda sättet att över huvud få något över var, förutom atttigga regeringen om eftergift, att begära dödsboet i konkurs. Långt innanKistnerfallel blev aktuellt har vi från moderat håll påtalat hurkonfiskatoriska skatter i kombination med orimliga värderingsregler för aktierkan leda till sådana här resultat. Det återstår nu att se om regeringen harkraft nog att ändra en helt vansinnig lagstiftning. I så fall kunde en lämpligbörjan vara ett positivt bemötande i skatteutskottet av de motioner som harväckts i frågan. har affären Hjortberg upprört sinnena.Snickaren i hade anlitat två entreprenörer och krävs nu på över enkvarts miljon i skatt, som entreprenörerna underlåtit att betala. Snickaren varuppenbarligen i god tro. Den ersättning som han hade betalt till entreprenörernatäckte både moms och socialavgifter, och han hade också kontrollerat attfirmorna i fråga var på registrerade för moms. Trots detta kräverskattemyndigheterna honom på pengar, och även om han överklagar måstekvartsmiljonen betalas in - något anstånd i väntan på länsrättens utslagmedgives ej. Det hela luktar övergrepp lång väg, och t.o.m. en socialdemokratisktidning uppmanar finansministern att snabbt och bestämt gripa in. Tänk omKjell-Olof hade varit lika snabb i vändningarna som , när haningrep mot optionsskuldebreven han uppmärksammades på frågan. Mellan dessa båda uppmärksammade skatteaffärer har detfunnits andra, ' som inte diskuterats så ingående men som likväl ärprincipiellt mycket viktiga och väl värda att belysas för alt få rättelse tillstånd. I två fall har gåvoskatt utlagits trots all i båda fallen gåvorna gåtttillbaka. Något sådant får naturligtvis under inga förhållanden ske, och dethar t. o. m. finansministern insett. När frågan diskuterades här i ivåras, erkände han missförhållandena och bollade över det hela till en sittandeutredning. Den beräknas ta ställning 1986, alltså tidigast efter detuppdraget erhölls. Hur många gåvotransaktioner skall hinna drabbas ?För att undvika risken att behöva erlägga gåvoskatt för en gåva som aldrigblivit av borde del finnas möjlighet alt få förhandsbesked även ivärderingsfrågor. Detta går inte f. n. men borde vara lätt att besluta om. Andra skatteinnovafioner som blivit floppar och som vifrån moderat håll från början intensivt motsatt oss är kassettskatten ochomsättningskatten på de svenska aktier som säljs och köps av utlänningar. Ibåda fallen har skatten givit långt mindre än beräknat och dessutom bidragittill en konkurs i det första fallet och att exportintäkter gått näsaförbi i det andra fallet. De rekordmånga och rekordhöga socialdemokratiskaskattehöjningarna har omsorgsfullt diskuterats här i kammaren, varför jag intehar någon 8 protokoll 1984/85:74-75 anledningatt här upprepa alla de sakliga argument som vi framfört mot brandskattningenav företag och enskilda. I årets budget har man långt om länge upptäckt alt dettydligen inte finns så många ytterligare skattekällor att ösa ur, såskattehöjningen inskränker sig till höjd skatt på reklam och annonser med 1 %.En 1-procentig höjning av annonsskatlen låter inte så mycket, men betänker manatt skatten höjs från , innebär del i själva verket alt skatten höjsmed . Vi går emot denna höjning, som är avsedd alt finansiera ett ökatpresstöd. Genom skattehöjningen försämrar man ekonomin för de tidningar som ejfår presstöd och ger till tidningar som redan har detta stöd. En annan skaltehöjning, som kallas avgiftsfinansiering,men som i verkligheten är en skattehöjning, är förslaget om avgifter förtullförrältning, vilket skulle tillföra statskassan 50-100 milj. kr. Uppbörd avskall bör ej erläggas av den skatlskyldige. Annars är vi föravgiftsfinansiering. Den socialdemokratiska högskattepolitikens negativainverkan på vårt lands ekonomi har utförligt belysts, varför jagi stället något skall redogöra för hur vi från moderat håll ser påskallepolitiken. Huvudmålet för vår reformpolitik inom skatteområdet är altsystematiskt minska skaltelryckel. Ett land som med vårt myckel storaberoende av omvärlden måste anpassa sitt skattetryck till omvärlden. Vianser att skattetrycket bör minska i förhållandetill bruttonationalprodukten. I så fall skulle vi 1990 ha nått ner till . tilläts inflationen automatiskt öka den statligainkomstskatten, men den första borgerliga trepartiregeringen satte stopp fördelta genom all införa ett inflationsskydd. har detta skyddsuccessivt urholkals och uppenbarligen vill socialdemokraterna nu helt avskaffainflationsskyddet. En varaktig marginalskaltereform förutsätter attinflationen inte tillåts höja skaltelryckel och därför måste inflationsskyddelåterinföras. Glädjande nog är de tre borgerliga partierna ense om detta. Vi är också ense om att marginalskatterna måste sänkas,men här har vi från moderat håll krävt kraftigare lag än mittenparfierna. Ivanliga inkomstlagen bör inte marginalskatten överstiga , och del måletbör kunna nås . Marginalskattelaket bör vara högst . Den kategori skattebetalare som har det svårast i vårtland är ulan tvivel barnfamiljerna, och orättvisan är stor för de familjer somär hänvisade alt leva på en inkomst: För all skapa rättvisa åt barnfamiljernamåste den beskattningsbara inkomsten reduceras med elt belopp som hjälpligtmotsvarar vad barnen i verkligheten kostar. Det är av denna anledning som vi nu ånyo kräver införandelav elt grundavdrag för barn i den kommunala beskattningen. När systemet är fullt utbyggt, skulle grundavdraget vara . för varje hemmavarandebarn . Kommunerna går då självfallet miste omskatteintäkter, men det vill vi kompensera genom all minska det nu gällandegrundavdraget med . skall vi ha klart för oss att den övervägande delen förvärvsarbetande kompenseras för denhöjda kommunalskatten genom att vi planmässigt sänker den statligainkomstskatten. För dem som har så låg inkomst att de inte kan utnyttjagrundavdraget för barn fullt ut vill vi lämna en kompensation i form av"negativ skatt". Kapitalbeskattningen, dvs. skallen på förmögenhet, arv ochgåva, är utomordentligt hög i vårt land och förödande för företagsamheten.Förmögenhetsskatten, där ligger högst bland alla , slårsärskilt hårt eftersom den måste betalas med redan beskattade medel. Särskiltnär del gäller förmögenheler som ger låg eller ingen direktavkastning, vilketinte är ovanligt inom den,mindre och medelstora företagsamheten, är problemenmyckel stora, i all synnerhet som det oftast inte finns realiserbara tillgångarför att betala förmögenhetsskatten. Enligt vår uppfattning är det ett minimikrav attförmögenhetsskatten återförs till den nivå den hade innan socialdemokraternaöverlog regeringsmakten. Arvs- och gåvoskatten är progressiv och utomordentligthög. Den högsta skattesatsen för efterlevande make och barn är i ,i och i , vilket väl säger en del om hur svårt eltgenerationsskifte är i vårt land. är utomordentligt beroende av ett effektivtnäringsliv, och del är naturligtvis mycket olyckligt alt skalleskärpningarnamot näringslivet under den socialdemokratiska regeringstiden varitinte mindre .16 miljarder kronor. Som ell led i att återställa beskattningen av näringslivettill en mer rimlig nivå föreslår vi all aktiebeskaltningen både när det gällerutdelning och när det gäller realisationsvinst återställs till samma nivå somföre höjningarna. Omsättningsskatten på aktier bör avskaffas. Vidberäkning av förmögenhetsskatt föreslår vi att börsnoterade aktier skall tasupp till av marknadsvärdet, delta för alt den latenta skalleskulden inteskall ge oss fler "Kislnerfall". Forskningsavdraget, som befrämjat utveckling ochnyföretagande, bör återinföras. Vi vänder oss också mot att vinstgivandeföretag tvingas till olönsamma avsättningar där vinstmedel steriliseras istället för att användas på ett effektivare sätt. Boendel har drabbats hårt av den socialdemokratiskaskaltehöjarivern, och självfallet är det i första hand den nyligengenomlrumfade fastighetsskallen som bör avskaffas, eftersom denslår blint ochstrider mot principen om beskattning efter bärkraft. Vi har, när del gäller småhus, krävtavdragsrätl för reparationer, gärna maximerad till ett visst belopp. Därigenomskulle motivet för alla de svarta arbeten som förekommer starkt begränsas. Från moderata samlingspartiets sida har vi gjort enverklig kraftansträngning för all få ner skattetrycket. Ett ordentligt tagbehövs för all tillvarata de dynamiska effekter som onekligen finns och somfrigörs när människor får klart för sig alt det lönar sig all arbeta litet mer,att det kan vara motiverat att utveckla eller starta elt egel företag. Fleraexempel ute i världen visar hur en sänkt skatt väsentligt bidrar till att sälta fart påekonomin. Vi har i vår partimolion visat vad våraskatlesänkningsförslag kostar rent bokföringsmässigt, men av naturliga skäl harvi inte kunnat ta med de dynamiska effekter som man får på köpet, eftersom deär svåra att kvantifiera. Får vi regeringsansvaret och möjlighet attgenomföra stora delar av våra förslag, är jag övertygad om attförutsättningarna är goda för en välståndsökning i vårt land. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 51STIG JOSEFSON (c): I den politiska debatten har de ekonomiskafrågorna helt naturligt kommit alt inta en framträdande plats. Trots denhögkonjunktur som vi haft har vi ändå stora ekonomiskaproblem kvar att lösa. Budgetunderskottet har inte minskat i den takt som varitönskvärd, detta trots de många skattehöjningar som socialdemokraternagenomdrivit . Årets budgetförslag visar ett minskalbudgetunderskott på ca 8 miljarder. Men det är inte mera än vad som tages intill staten via de skattehöjningar som beslöts i december månad 1984och som innebar en höjning av vissa punktskatter och införande avfastighetsskatt. Den åtstramning som är nödvändig för att ekonomin återskall komma i balans har vi inte sett mycket av från regeringens sida. Del ärockså med stor oro som vi kan konstatera alt regeringen misslyckats med altstoppa inflationen. Regeringens stolla prognos var en inflation på 5 resp. 4 %under åren 1983 och 1984, men den har i själva verket blivit i del närmaste detdubbla. Ser vi på förhållandena i de länder som är våra svåraste konkurrenterpå exportmarknaden är situationen myckel oroande. , och har en inflation på mellan 2,1 och4 %. Devalveringseffekten håller snart på att försvinna med påföljdatt nya svårigheter sannolikt uppstår för vår export. Skall vi skapaförutsättningar för en gynnsam utveckling för svensk export, då fordras intebara goda förhoppningar utan också vilja och kraft att verkligen hålla tillbakainflationen. Inflationen och frågan om sysselsättningen är de två storaproblemen. Trots stora ord och starka löften har inte socialdemokraterna orkatminska antalet arbetslösa. Verkligheten blev en annan än den man förutspåddeväljarna . En fråga som mer än någon annan intresserar den enskildeär skattefrågan. Alldeles särskilt har frågan om marginalskattens storlekkommit all inta en central plats i debatten. Den skatteuppgörelse som träffadesmellan , och socialdemokraterna 1981 och som sedanbeslutades av har inneburit att , 1985, beräknas av alla inkomsttagare få en marginalskatt som är högst . Ser vi påheltidsarbetande så är siffran . Därmed kan konstateras alt reformen -trots de negativa förändringar som socialdemokraterna genomdrivit i strid mot överenskommelsen - ändå har medfört en betydandeskattesänkning. Hade socialdemokraterna respekterat överenskommelsen, så hademålet nåtts: högst marginalskatt för av inkomsttagarna resp. högst för av de helårsarbelande. har stått fast vid överenskommelsen ochgör delta också . Jag förstår därför inte finansministerns påstående attvi skulle ha brutit överenskommelsen. Det var inte vi som brötöverenskommelsen, det var socialdemokraterna som gjorde det redan på hösten1982 när man ändrade i överenskommelsen. Hade finansministern behagat all läsaden partimolion i skattefrågor som lagt fram, skulle han ha funnit allvi står fast också . Vi har i denna motion föreslagit att utgångspunktenför skatteuttaget skall vara en basenhet på , lika medriksdagsbeslutet . Det innebär en höjning av basenheten med . ijämförelse med nu gällande basenhet. Dessutom anser vi att den automafiskaindexuppräkningen bör tillämpas, vilket innebär alt basenheten på 8 100 kr.skall uppjusteras med hänsyn till den inflation vi haft under tidsperiodenseptember 1984-augusfi 1985. Därmed skulle vi också ha uppnått målet medtreparliöverenskommel-sen, nämligen högst marginalskatt för avinkomsttagarna. Vill socialdemokraterna uppfylla målet och stå fast vidöverenskommelsen , kan man göra det genom att stödja det förslag somvi lagt fram och som verkligen skulle återställa uppgörelsen till detursprungliga. Även om marginalskattesänkningar är av betydelse ochytterligare justeringar är önskvärda, anser vi att när målet 50 %marginalskatt i det närmaste är uppnått måste nästa mål vara dels altåstadkomrha en bättre skatteutjämning, dels att begränsa denmarginaleffekt som en kombination av höjd lön och sänkta sociala bidrag kanmedföra. begär därför i sin partimofion attbidragsreglerna, och särskilt avirappningsreglerna ibostadsbidragsbestämmelsen, överses med målsättningen att begränsa dennegativa effekt som uppstår vid förändringar i inkomstnivå. kan enmarginaleffekt på uppstå. Vi menar att den i varje fall bör bringas nedtill . Kommunalskatten är för de allra flesta inkomsttagarna denstörsta av direktskatlerna. Ända upp till en inkomstnivå på . ärkommunalskatten större än den statliga inkomstskatten. Detta glömmer vi oftabort. Kritiken riktas enbart på den statliga skatten, trots att denna förinkomster upp till 70 000 är ganska liten. En inkomsttagare med 70 000 kr.inkomst betalar . i statsskatt och 18 750 i kommunal- ochlandstingsskatt om man går efter ett medeltal på . inkomst är siffrorna 8 378 resp. 27 750 i stats-och kommunalskatt. På den kommunala sidan har vi trots en betydande utbyggnadav den kommunala skatteutjämningen - en utökning från 2,6miljarder till över 10 miljarder- ändå en betydande skillnad i utdebiteringen.För 1985 är skillnaden nära . mellan och kommuner, vilket juinnebär en skillnad på i marginalskatt vid helt lika stora inkomster. anser därför det ytterstangelägel att vi får en skaileuljämning för kommunerna, så att denna storaskillnad kan undvikas eller i varje fall nedbringas till mindre än hälften avden nuvarande. Stora belopp transfereras från stal tiU kommuner, dels genomspecialdesli-nerade bidrag, dels genom skatteutjämningsbidrag. Despecialdeslinerade bidragen utgår på grundval av den verksamhet som finns iresp. En kommun med väl utbyggd verksamhet får ell stort bidrag, denfaltiga kommunen med begränsad verksamhet får en mindre del av anslaget.Skatteutjämningsbidraget grundar sig på hur förhållandena är i kommunen, bl. a.på befolkningstal, åldersfördelning, avstånd och klimat. Ett mer rättvistsystem skulle kunna uppnås genom en övergång från de specialdeslineradebidragen till generella via skaileuljämning, som kommunerna skullefå vida större möjlighet till självbestämmande. föreslår i sinpartimotion en sådan förändring. En av de största inkomstkällorna för staten ärmervärdeskallen. Över 50 miljarder inbringar momsen enligt beräkningar undernästa budgetår. Av dessa kommer nära en tredjedel från moms på mal. Det kanvara berättigat att diskutera om detta är riktigt. har endel av mervärdeskatten återbetalats, för att sänka priserna på vissa avbaslivsmedlen. F. n. sker en återbetalning på ca 3 miljarder, vilka i huvudsakanvänts för att sänka priset på konsumtionsmjölk. Från moderata samlingspartiet och har kravställts på ett slopande av denna återbetalning. Även i livsmedelskommitiénsutredningsförslag framför majoriteten tanken på en ytterligare minskning avdenna återbetalning. Skulle dessa tankegångar vinna stöd i ytterligare kretsar,då skulle, enligt. min uppfattning, en orimlig situation uppslå.Konsumlionsmjölken skulle stiga med . Barnfamiljer och låginkomsttagare - som i regel är stora konsumenter -skulle drabbas hårdast. Om ett förslag i denna riktning skulle läggas fram,måste hela frågan om skatt på mat allvarligt prövas. Är det rimligt att de mest nödvändiga livsmedlen skallbeläggas med i skatt? Är det rimligt att inflationen år skallhöja det belopp - i kronor räknat - som vi betalar i skatt på livsmedel? Endifferentierad moms har många nackdelar, men sviker den syn man haftsedan i början, att via livsmedelssubventionerna la bort en delav den fördyrande inverkan momsen har på baslivsmedlen, då måste frågan om endifferentierad moms på nytt allvarligt diskuteras, lin återbetalning av momsenvia livsmedelssubvenfioner är bättre än en differentierad moms, men jag kaninte i längden acceptera en år alll högre skatt på de nödvändigastelivsmedlen. Jag kan inte förstå de partier i som jämt ochständigt talar om marginalskattesänkningar men accepterar attinflationen automatiskt höjer skatten på livsmedlen. Ja, dessa partierföreslår dessutom all denna skatt skärps ytterligare med 3 miljardergenom att nuvarande subventioner tas bort. Strävanefter skattesänkningar är vällovlig, och vi kan aldrig accepterasocialdemokraternas skattehöjningspolitik, men en skattesänkning skall ickebetalas genom högre skall på mal eller genom högre kommunalskatter. Att, sommoderaterna föreslår, sänka grundavdraget vid den kommunala beskattningen från7 500 till . är en direkt övervältring av skatten för de lägreinkomstlagarna, en skattehöjning på . för alla som har . Skattefråganär och förblir en av de mest omdiskuterade frågorna. kommer somhittills att vara angelägen om att skatteuttaget skall fördelas så rättvist sommöjligt. En ytterligare marginalskattesänkning är önskvärd, men allra mestangeläget är en bättre skalteutjämning och en översyn avbidragsreglerna, så att även exempelvis de som har bostadsbidrag vid eninkomstökning inte skall behöva drabbas av en orimlig marginaleffekt ulan kännaatt en inkomstökning verkligen lönar sig. Vi är beredda att pröva nya reglerför inkomstbeskattningen, och ett led i denna strävan var kravet att fåförutsättningarna för ett utgiftsskattesystem prövade. Detav med instämmande av och yrkandet om misstroendeförklaring mot utrikesminister bordläggs. Yrkandetbordläggs på nytt , . Jag har medföreträdare för samtliga riksdagspartier överenskommit att omröstningen ommisstroendeförklaringen skall företas vid början av kammarens kl. 9.00. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 3§ Anmäldes och bordlades Förslag 1984/85:16Fullmäktiges i förslag om disposition av vinstmedel förår 1984 4 § Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:387 av MarianneStålberg (s) till kommunikafionsministern om Mittnorden-flyget: Enligt uppgift lär norska samfärdseldepartementetha fallat beslut om att inte stödja Miltnorden-flygel på samma sätt somluftfartsverket i Mittnorden-flyget har en avgörande betydelse för alt skapa ennäringsgeografisk region bestående av , och . Hur tänker kommunikationsministern påverka fråganså att Mitinorden-flyget inte riskerar att läggas ned? 1984/85:388av (vpk) till kommunikationsministern om sträckningen av väg55 genom : Väg 55 genom , den s. k. Bärbyleden, harunder stått i ett halvfärdigt och provisoriskt skick. Den tänktaförbifartens första etapp är genomförd och slutar mer eller mindre blint i ettindustriområde. Den fortsatta dragningen i en andra etapp har fördröjts genomoenighet om sträckningen. Här berörs i ett nordligt alternativ en mindre del avflygflottiljens () område. Det är ur många synpunkter lämpligt alt dennanorra dragning kommer till stånd. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Vill regeringen medverka till en lösning av väg 55 :sdragning genom genom att medge att en liten del av flygflottiljensområde får tas i anspråk? 5§ Kammaren åtskildes . TOM T;SON THYBLAD