prot · G809154 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:154 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen, 13§ Fortsattes behandlingen av skatteutskottets betänkanden /85:59, 61 och 62{forts, från prot. Nya bosättningsregleri skattelagstiftningen, m. m. (forts, SkU 59) 80 (): Efter inlägg måste jag komma tillbaka till den kritik somjag framförde före middagspausen. Jag sade då att jag har full förståelse föratt ärenden kan behöva behandlas i kammaren efter endast en bordläggning.Talmannen måste givetvis ta initiativ, så atf arbetet i kammaren flyter ochriksmötet kan avslutas - det är helt O, K, Mendet bör också ankomma på utskottets ordförande aff avisera ett ärendesbehandling i kammaren för dem som sedan veckor tillbaka är förhandsanmälda tilldebatten, Aviseringen får inte ske som ärendet skall fasupp i kammaren. Men när jag lyssnar på försfår jag att han intetycker att detta är så noga. Han säger ju att företrädare för tre partier intebehöver gå upp i talarstolen efter varandra och kommentera en gemensamreservation. Jagvill, herr talman, säga till att jag verkligen förbehåller migrätten att kommentera de ärenden som behandlas i kammaren, Def är inte LarsHedfors som bestämmer vad som skall sägas från folkpartihåll om den ena ellerandra reservationen. Det avgör vi själva. Dessutom borde det faktiskt ha varitenkelt att konstatera att jag gjorde just def som sade: Jag angavfolkpartiets generella syn på beskattningen och gick inte in på detaljer i dereservationer som behandlades. När det gäller reservation 3 anslöt jag mig, somjag tycker, så kortfattat som möjligt till exempel omAndersson, och som seglar under olika flagg. Jag kommenteradeknappast reservationerna i detalj. Somsagt, herr talman: Vad som skall sägas från folkpartihåll bestämmer vi själva. Nya bosättnings-regler i skattelagstiftningen, m. m. 81 (): I sitt inledningsanförande kom den numera så vanliga skrytvalsen, som vi får höra från näsfan allasocialdemokratiska talare. Man påstår att är på rätt väg och aff regeringenhar gjort väldigt mycket för att stärka de svenska företagens internafionellakonkurrenskraft. har vi ju genom regeringens panikpaket sett vad denskrytval;>en är värd, undvek att gå in på def faktum atf detvärdefullaste bidrag till näringslivefs konkurrenskraft som regeringen kanlämna är att den bedriver en sådan politik att inflationen i är låg iförhållande till andra länder. Jag förstår att inte gick in på densaken, påstod att jag förvanskade det som föreslås ipropositionen. Det är så när def gäller def ändrade bosättningsbegreppet att ensamlad bedömning av ett antal faktorer skaH göras. Om def på grundval avexempelvis innehav av fritidsfastighef här, inrättad för åretmntboende, svensktmedborgarskap eller ekonomiska intressen här anses att den skatfskyldige harväsentlig anknytning till kommer han att anses vara skattemässigtbosatt här. Vår kritik av förslaget till ändrat bosäftningsbegrepp gårut på atf man tar till storsläggan och aft reglerna, i stället för att baradrabba dem som skenbosäfter sig utomlands, kommer att drabba svenska medborgaresom på helt normalt sätt utan avsikt att undandra sig beskattning flyttarutomlands. När det gäller förslaget till sexmånaders- och etfårsregler skullejag gärna vilja att kommenterar de brev som skatteutskottet harfått vid uppvaktningar av några svenska företag. Där framgår alldeles klart,att de nya begränsningarna i de här båda reglerna - sexmånadersregeln ochettårsregeln - kommer att drabba vissa branscher mycket hårt, specielltbyggnadsbranschen, kommenterade tyvärr inte den saken, men han haren chans kvar att göra det. Detsamma gäller mitt exempel om , ochLundström, som är tre svenska styrmän som är anställda av samma rederi menarbetar ombord i fartyg med olika flagg. Är det verkligen rimligt, LarsHedfors, att dessa fre styrmän, som arbetar på samma träd, skall behandlas såoerhört olika i beskattningshänseende som regeringens förslag kommer attmedföra? Är detta verkligen rättvist? Är det infe så, , att regeringens förslagkommer att öka incitamenten för svenska rederier att flagga ut fartyg? Jagtrodde att vi alla i denna kammare var inställda på aft inte uppmuntra fillutflaggning i onödan! Anf.82 (): Vi i förbehåller oss rätfen att själva bestämmanär vi. vill anmäla oss till debatterna och vilka ärenden vi vill gå upp ochdiskutera. Jag vill betona, aft i och med atf gav en utförligredovisning av sakskälen för framför allt reservafion 2 avstod jag från affdubblera inläggen i sakfrågorna. LarsHedfors gav en skönmålning av ekonomin, som stämmer dåligt med verkligheten.Jag skall bara peka på ett exempel i sammanhanget. varprognosen att vi skulle få ett överskott i bytesbalansen på7 miljarder. Det har visat sig- på grundval av de prognoser som föreligger -att def i stället torde komma att bli 7 miljarder i underskott. Det visar hurallvarligt vårt läge är och atf def gäller att vi stärker vår konkurrenskraftoch verkligen möjliggör för svenska företag att utvecklas och ta fill vara demöjligheter som finns runt om i världen. Och är de åtgärder vikfiga som viredovisar i reservation 2, Nya bosättningsregler i skattelagstiftningen, m. m. Anf.83 (): Jag är något förvånad över väldigaindignafionsnummer här i kammaren över aft jag skulle ha tillhållit honom ochde övriga borgerliga ledamöterna att koncentrera sig en smula, Def var faktisktav ren omtanke om - nåja, kanske också litet om kammarensövriga ledamöter - som jag påpekade def kända faktum atf ni skulle kunna göraså inom den borgerHga gruppen att ni nöjde er med att en av representanternakommenterade en reservafion som samtliga representanter har skrivit under, berörde i sitt inlägg frågan om huruvidasommarbostäder skall anses utgöra grund för återflyttning, som det heter. Jagnoterar nu med stor tillfredsställelse att han har ändrat sig - men på treställen i reservationen talar man om sommarbostäder och underlåter atf tala omaff det också är fråga om sommarbostäder som skall vara inrättade föråretruntbruk, - Det är def jag menar är en förvrängning av fakta, kom sedan in på frågan om ettårsregeln ochsexmånadersregeln. Han påstod atf dessa regler försvårar förflyttning mellanolika länder och hänvisade till de brev som utskottet har fått, I en hel del avdessa brev uttalar sig näringslivets representanter mycket, mycket positivt omförslaget till en övergång till en sexmånadersregel. Det är möjligt, , atf def kan vara litetsvårt aff förflytta folk mellan olika länder när de tjänstgör i uflandet, mendet handlar, som jag sade i mitt inledningsanförande, om en balansgång mellanatt tillmötesgå exportindustrin och tillgodose kravet på en effekfiv kontroll.Det är därför som vi ställt kravet aft def skall finnas ett fast driftssfälle idet land där vederbörande är anställd. Under utskottsbehandlingen framgick det med all önskvärdtydlighet att def egentligen är mycket få människor som har behov av aft pådetta vis förflytta sig över gränserna. Vi hade i utskoffef besök avrepresentanter för ABV, det stora byggföretaget, och , def storamultinationella telefonföretaget. Då företagens representanter talade om dessaproblem nämnde de att def för deras del kunde handla om allra högst 60 personersom på detta sätt förflyttar sig över gränserna. Totalt skulle man kanske kunnatänka sig atf det rör sig om något hundratal personer. Det är visserligenangeläget att dessa människor kan förflytta sig över gränserna, men visocialdemokrater menar att def måste vara en uppgift för företagen atf se tillaft de anställda kan göra detta på ett rikfigt sätt. Det kan infe vara rimligtaff Nya bosättningsregler i skattelagstiftningen, m. m. dennafråga skall tas in i lagstiftningen. Det är dessutom möjligt att förflytta människor sombefinner sig i utlandstjänst över gränserna, förutsatt att de har ett nytt fastdriftsställe i det nya landet. Slutligen aktualiserade , på sitt mycketpedagogiska sätt, frågan vilka kategorier av sjömän som skall befrias frånbeskattning i och vilka kategorier som tycker skallomfattas av denna befrielse. Han tog då med dem som är anställda påbare-boat-chartrade fartyg och dem som seglar på svenskflaggade fartyg. Jagvill erinra och övriga kammarledamöter om att dessa kategorierinte berörs av nuvarande regler. Det är alltså inte fråga om någon försämring,utan status quo, Sexmånadersregeln när det gäller sjöfolk är dessutom, somjag sade i mitt inledningsanförande, ett provisorium. Meningen är - och dettautreds nu för fullt i kanslihuset - att vi i skall försöka införa etthelt nytt sjömansbeskattningssystem. Vi anser att det, i avvaktan på ett sådantnytt system, infe är rimligt att ta in helt nya kategorier i systemet medsexmånadersregel för sjöfolk. En utvidgning av antalet kategorier som skaH omfattas avdenna regel skulle dessutom, herr talman, de facto innebära att moderaternabakvägen inför ett helt nytt rederistöd - och ett permanent sådant. Det brukarni moderater infe vara intresserade av. Jag har därför litet svårt att förståresonemanget i detta sammanhang. 84KJELL (); Jag ber kammaren om ursäkt om jag harvarit litet besvärlig. Jag har haft en fullständigt orimlig dag, medsammanträde i skafteufskotfet tidigt , järnvägsdebatt, möte med olikaorganisationer och slutligen - till följd av den bristande information som jaghär har velat påtala - förberedelser för tre debatter. Detta har kanske letttill att jag har varit något grinig. Jag är emellertid rörd över . Jag måste, eftersom tydligen har läst fel,rätta hans uttalande om, de fre reservationerna. Den första reservafionen ärgemensam för och . Det är alltså inte entrepartireservation. Jag förbehåller mig fortfarande rätten att kommenterareservafioner som vi har gemensamt med . Det är inte så som ni villgöra gällande i valdebaften, att vi överlåter åt att presentera vårpolifik. Det finns betydande skillnader mellan och moderaternaspolitik, och vi förbehåller oss rätten att kommentera våra förslag, även om detföreligger gemensamma reservationer. Reservation 2 har jag inte kommenterat, annat än atf jaggenerellt har anfört synpunkter på beskattningen för människor somflyttar från vårt land. När det slutligen gäller reservation 3 kommenterade jagden så kortfattat som över huvud taget var möjligt, som jag sade italarstolen, borde vara nöjd med det uppträdandet från min sida. 85GÖRAN RIEGNELL (m): Def är inte bara näringslivet som är positivttill införandet av den nya sexmånadersregeln, utan även jag är det. Jaguttalade i mitt inledningsanförande min uppskattning över aft regeringen ladefram förslaget. Detta hindrar dock inte atf jag kan kritisera den begränsningsom regeringen har givit regeln, därför aft jag anser att den är obefogad, säger att det är mycket få människor somberörs av dessa bestämmelser. Det är i och för sig sant, men det är fråga omoerhört viktiga människor, nämligen människor som representerar företagen ochäven utomlands. Det är också fråga om människor som skall arbeta upp enny marknad för ett svenskt exportföretag. Om inte dessa människor ärnyckelpersoner för svensk industri vet jag inte vilka som skulle vara det. Problemet med undanhållande av inkomster från beskattninghar vi tagit upp i den moderata mofionen i denna fråga. Vi har pekat på atf defskulle vara möjligt atf tillämpa sexmånadersregeln även när den anställde ickearbetar på ett fast driftssfälle utomlands, under förutsättning att han visaratt han är föremål för beskattning utomlands. Därigenom kunde problemetundvikas. Slutligen, herr talman, till frågan om sjömännen, Def ärrikfigt att sjömännen inte omfattas av den nuvarandeettårsregeln, men det innebär infe aft def inte går aft göra en ändring, LarsHedfors säger att det inte är rimligt att införa nya kategorier under dennasexmånadersregel, 'Vi har dock infört en ny kategori i och med aft de sjömänsom är anställda på utlandsflaggade fartyg nu kommer i åtnjutande av skattefrihet.Därför är det fullständigt orimligt och dessutom djupt orättvist att andrasjömän, som arbetar under likartade förhållanden men vilkas arbetsplats, dvs,fartyget, har en svensk flagga i aktern, inte får komma i åtnjutande av sammabestämmelser. Jag yrkar återigen, herr talman, bifall till de frereservafionerna i betänkandet. Nya bosättnings-regler i skattelagstiftningen, m.m. Anf.86 (): Av det som framförde sist i sitt anförandefår jag ett intryck av atf han och moderata samlingspartiet viH införa ett nyttrederistöd till sjöfarten i , De önskar atf samfliga kategorier sjöfolkskall omfattas av detta skattesystem, trots aft dessa inte är med enligt detnuvarande systemet, Def är litet märkligt, och därför borde varför på detta sätt bakvägen vill införa ett nyttrederistöd i , Jag skulle vilja kommentera ytterligare en sak som GöranRiegnell var inne på i sin första replik. Han sade aff def faktum att de som äranställda på bare-boat-chartrade fartyg och på rent svenskflaggade fartyg interäknas in bland de skattebefriade skulle utgöra ett incitament för utflaggning,Def är möjligt aff det utgör ett incitament, om man nu använder det ordet idess rätta bemärkelse. Men då skall man också ha klart för sig aft det finnssådant som motverkar detta incitament. Vi har t, ex, en flagglag i somreglerar 8 protokoll 1984/85:153-154 hur man skall flagga utfartyg. Vidare finns def ett internationaliseringsavtal mellan sjömännen ochderas arbetsgivare, dvs, redarna, vilket också motverkar detta incitament. Mendef finns ett verkligt incitament i det här sammanhanget, , ochdet är ett viktigt sådant. Det är atf man uppmuntrar redarna att anställasvenskt sjöfolk på fartyg som är utflaggade. Det är därför vi harinfernationaliseringsavtalet, och det är också detta som delvis ligger bakomsexmånade rsregeln, GöranRiegnell talar också om hur viktigt det är för företagen att kunna förflyttasitt folk i utlandstjänstgöring över gränserna. Det är riktigt att detta ärbetydelsefullt, eftersom dessa anställda är nyckelpersoner i företagen. Men somjag påpekade är det ganska få människor det rör sig om. Om de nu ärnyckelpersoner i företagen, då borde det ligga i företagens intresse att setill att de kan förflytta sig över gränserna på ett ekonomiskt förmånligt sätt.Detta kan infe vara en fråga om lagstiftning, enligt mitt förmenande. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om skatfeufskottets betänkande 62,) Anf.87 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till atf debattera skatteutskottets betänkande 61 om ändringar iuppbördslagen. 88 BO (): Uppbörden av inkomstskaft sker, kortfattat och starkt förenklat, f)åså sätt aft en arbetsgivare svarar för arbetstagarnas skaft, medan egnaföretagare själva svarar för skatteinbetalningen. Systemet innebär attarbetsgivaren har en skyldighet att göra skatteavdrag och att inbetala detavdragna beloppet till statsverket, Iett sådant sysfem måste det självfallet vara möjligt aft ingripa mot denarbetsgivare som underlåter att göra skatteavdrag, I nuvarande lagstiftning kandetta ske dels genom straffräftslig påföljd, dels genom ekonomisk påföljd. Detsenare innebär aft arbetsgivare som underlåter att göra skatteavdrag kan blibetalningsansvarig för den skaft han infe inlevererar fill statsverket, Inormala fall skapar inte dessa regler några problem. Svårigheter uppstår förstom en person tror sig anlita en självständig rörelseidkare, medan den anlitadeenligt den komplicerade lagstiftningen rätteligen är atf anse som arbetstagareoch inte som egenföretagare eller rörelseidkare. Särskilt besvärligt blir detom den som anlitats för ett arbete själv vill framstå som rörelseidkare för attfå behålla hela ersättningen och sedan infe inbetalar skatten i sin tur.Problem skapas således när en person försöker fuska som enligt skattelagstiftningenkan anses som arbetstagare men som inte anses som sådan av den somutnyttjar honom. Dettaberor naturligtvis på att reglerna såväl om uppbörd som om skatter i övrigt ärganska komplicerade. Detta vidimeras av skatteutskottet, som skriver följande ibetänkande 61: "anfört tidigare vid sin behandHng av olika frågor på detta område kanreglerna om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter" - som det i och för sigockså är fråga om, i ett senare skede - "med rätta kritiseras för att de ispeciella situationer är svåra att tillämpa," Detframgår alltså klart att även skafteutskottet har uppfattningen att reglerna ärbesvärliga för de enskilda som har aft tillämpa dem i de speciella fall som kanuppstå. Näruppbördslagen antogs förutsåg man dessa svårigheter -det tror jag är viktigt att konstatera. Enligt 75 § uppbördslagen inträdernämligen inte ansvarighet för arbetstagares skatt om arbetsgivaren haft skäliganledning att underlåta att göra skatteavdrag. Enligt de förarbeten som liggertill grund för lagstiftningen - de offentliga utredningarnas betänkande 1945:27- kan som skälig anledning nämnas att arbetsgivare med hänsyn till föreliggandeomständigheter har rimlig orsak atf betrakta mottagare av ersättning som egetföretag. Om någon som anlitar en annan person, eller flera personer, har rimliganledning anta att vederbörande själv betalar sin skatt som rörelseidkare, såskall han alltså inte bli betalningsansvarig. Detta är den nuvarandelagstiftningen. Motden bakgrunden är def synnerligen anmärkningsvärt att i samband med ettuppmärksammat fall i den ansvariga skattemyndigheten uttalat att manpå grund av lagstiftningens lydelse inte kan göra den skälighetsbedömning somju faktiskt är möjlig enligt uppbördslagens 75 § . Detta är alltsåmycket anmärkningsvärt. Skattemyndigheterna i kan uppenbarligeninte tolka lagen - eller, vilket skulle vara ännu mer besvärande, de kännermöjHgen inte för att tolka lagen på eft sådant sätt att enskilda människor intekommer i kläm. Det är mot den bakgrunden som jag själv och andra har väcktmofioner, som behandlas i skafteutskottets betänkande i samband medpropositionen i fråga, Defär uppenbarligen sä, att man behöver förtydliga lagstiftningen på detta område.Man behöver tiH uppbördslagens 75 § foga någon form av anvisning, som talar omatt det finns - och skall finnas - möjlighet aft ta hänsyn tillomständigheterna i def enskilda fallet, för att enskilda inte skall upplevaoskäliga effekter, som exempelvis i det fall som har diskuterats ochsom har föranlett både frågedebatter här i kammaren och en hel del mofioner. Uppenbarligenhar skatfeufskottets majoritet samma uppfattning som jag i den frågan.Majoriteten säger: "Svårigheterna att bedöma om skyldighet föreligger attgöra skatteavdrag kan - för den som uppmärksammar problemet - i sådana ochandra fall avhjälpas genom möjligheten aft hos uppbördsmyndigheterna begärabesked i frågan," Det är klart, men om man inte "uppmärksammarproblemet", som skafteutskottefs majoritet säger, sä har man ju ingenanledning aft begära besked, och då kan man komma i Det är för dessamänniskor som upplever att allting är säkert - de har gjort vissa kontroller,eller ganska många, och har inga problem - som den här debatten är väsentlig.Man bör vidta ändringar i lagstiftningen eller göra sådana uttalanden att demyndigheter som har att ta upp skatt och svara för lagstiftningens tillämpninggör det på eft korrekt sätt. Utskottetsmajoritet säger atf man saknar anledning atf nu gå in på en närmare prövning avdessa frågor. Bakgrunden är att socialavgiffsufredning-en i sitt betänkande harlagt fram förslag i den här riktningen, I avvaktan på ställningstagande tillutredningens förslag avstyrker alltså utskottet de motioner som har väckts. Jagtycker inte att detta är till fyllest. Det är fråga om ett så allvarligtproblem för de människor som kan drabbas att jag tycker atf redan nuskall begära att regeringen lägger fram förslag fill förändringari lagstiftningen, förändringar som kan fillämpas redan fr, o, m, , Defär också detta som den reservafion som avgivits till utskoftsbetänkandet gårut på, och den yrkar jag alltså bifall till. Låtmig avslutningsvis, herr talman, uttala min tillfredsställelse över aft anståndsreglernahar införts, så aft vi inte som får den situafionen att den som harpåförts betalningsskyldighet har att erlägga beloppet innan man ens i andrainstans har prövat kravet som sådant. 89 SiTIGJOSEFSON (c): betänkande 61 behandlas proposition 1984/85:192 angåendeändringar i uppbördslagen samt ett antal motioner om arbetsgivaransvar, Bakgrundentill såväl proposifionen som motionerna är de upprörande fall som uppkommit ochsom drabbat enskilda företagare på ett sätt som vederbörande aldrig kunnattänka sig. Bådebeträffande uppbördslagen och än mer beträffande socialförsäkringslagen ärbestämmelserna så oklara aft det i vissa fall är nästan omöjHgt att kunnaavgöra vilket som är det rätta. Själv har jag i motioner påtalatdetta och krävt enklare och klarare regler, I motion 293 till årets riksdagyrkar jag att de regler som gäller för småhusägare och lägenhefsinnehavarebeträffande kontroll av uppdragstagare gentemot uppbörds- ochsociallagstiftningen skall utsträckas tiH aff gälla alla generellt. Sedandess har äntligen socialavgiftsutredningen avlämnat sitt betänkande, ochdessutom har proposition 192 framlagts, dvs, den proposition som vi nubehandlar. Genom förslag i nämnda proposition kommer vissa förbättringar attgenomföras. Men ännu kvarstår åtskilliga oklarheter främst påsociallagstiftningens område. Utskottsmajoritetenhar inte förnekat dessa problem men anser att man skall avvaktasocialavgiftsutredningens betänkande och se vad def leder fill innan man gårvidare och försöker åstadkomma en verklig förändring av den här lagstiftningen.Det är de nuvarande reglerna som har ställt fill och ställer till så mångaobehagliga konsekvenser. Reservanterna är överensmed utskottet om nödvändigheten av atf det sker något men anser ocksåatt socialavgiftsutredningens förslag skall avvaktas. Reservanterna säger dockatt redan nu skaH begära atf förslag framläggs så attbestämmelserna kan träda i kraft . Vi har väntat på ettförslag alltför . måste ett sådant läggas fram så att vi slipper dessaproblem i fortsättningen. På grundval av vad jag har anfört yrkar jag bifall tiH den vidutskottsbetänkandet fogade reservationen. Anf,90 (); I det betänkande som vi nu debatterar behandlas regeringens proposition1984/85:192,1 den propositionen föreslås att en arbetsgivare som haröverklagat, eft beslut varigenom han ålagts betalningsskyldighet förarbetstagares skatt skall kunna få anstånd med betalningen i avvaktan på atfförvaltningsdomstolen slutligen avgör ärendet. Vi i tycker att detär ett bra förslag. Vi tycker också atf det är bra att nedsättning avkvarskatteavgiften nu kan medges utan ansökningsförfarande samt att det sker enutvidgning av möjligheterna att erhålla nedsättning av kvarskatteavgiften till2%. Vadgäller arbetsgivaransvaret har den oklarhet som de båda föregående talarnaberört varit mycket besvärande . Vi anser därför i likhetmed vad som krävs i reservationen att man borde ha riktat en direkt uppmaningfill regeringen att lägga fram ett förslag , Jag vill gärna,herr talman, yrka bifall till den reservationen. Jag skall också säga några ord om motion 1605,1 denföreslår att överföring av preliminärskaft mellan makar som driverrörelse bör medges t,o, m. taxeringsåret. I skatteutskottetsbetänkande konstateras nu efter förfrågan hos att detta redannu torde vara möjligt. Jag hälsar det med tillfredsställelse men viH samtidigtbetona vikten av att verkligen ger ut information om detta.Det torde vara svårt att hitta ens någon professionell skattekonsult i dettaland som känner till den här bestämmelsen. Därför, herr talman, är det viktigtmed information. 91 (): Det betänkande som vi nu behandlar gäller den proposition som bygger påsocialavgiftsutredningens betänkande. Med tanke på kammarens arbetsbelastningkommer jag enbart att motivera utskottsmajoritefens ståndpunkt beträffandearbetsgivaravgifter. Skillnadeni uppfattning meHan utskottets majoritet och reservanterna är egentligen ganskaliten. Reservationen berör det avsnitt av betänkandet som avser åtgärder föratt förenkla tillämpningen av reglerna för skatteavdrag ocharbetsgivaravgifter.