prot · G80928 · 1984-12-31 00:00:00 — i varje riktning och får nubetala . i varje riktning. Statsrådet vet lika väl som jag, genom brev ochreakfioner, att folk är besvikna. Jag skulle vilja fråga: Vem är det egentligen sombestämmer prissättningen? Statsrådet pekar något på det i svaret. Men jag harfått besked om att det beträffande en sträcka, , har varit såpass stora irritationer att man där har korrigerat priset, Det tyckerjagärbra,Manhart,o,m,denl infört en endagsbiljett med ett pris som ärbetydligt lägre än de , som det annars skulle kosta fram och tillbaka. Detbeslutet har tagits av Innebär det att vi inom den västsvenska regionen kan ordna lägre prisockså i ? Detpåpekas att endagsbiljetten är ägnad främst att uppmuntra s.k. nöjesåkare -pensionärer m.fl.- som för skall kunna uträtta ärenden i . Är statsrådet beredd att ge fullmakt så att priserna kan korrigeras ävenpå andra banor? Jagvill också säga, fru talman, att det är olyckligt att "höjdare" inomSJ litet nonchalant har gjort uttalanden som innebär att de inte behöver brysig om korttidsresenärerna. Statsrådet har själv fått brev om det här, och jagkan citera från ett telefonsamtal. i ringde fill enSJ-chef, som sade: "Vi bryr oss inte om kortpendlarna utan satsar pålångåkarna." När Bergenbrandt fortsatte att driva sin ståndpunkt uppmanadeshan av SJ-chefen att välja andra kommunikationsmedel. Fårinte statsrådet en känsla av oro inför effekterna av denna prishöjning påkortfidsresor? Jag är lika orolig som när jag hör att tjänstemän iaffärsverk uttalar sig på detta sätt, som refererar. Oavsettvar en tjänsteman befinner sig skall han uppträda mänskligt mot dem som ärberoende av en funktion. Jag tror att vi alla kan vara överens om det. KarlErik åberopar att regionchefen i har beslutat om enförändring av ett biljettpris. Det är fullt möjligt för regioncheferna attvidta sådana åtgärder, och jag föreslår att tar kontakt medregionchefen i . Han har alltså redan fullmakt att fatta beslut omprisändringar, så han behöver inte lyssna på denna debatt. Jag vet inte om det är "kundovänligt" attbegära betalning för en kostnad. SJ:s kostnad bara för biljetten ochbiljettadministrafionen, just när det.gäller kortväga resor, uppgår till ca 10kr., enligt den redovisning jag har. Det kan naturligtvis diskuteras om det ärmöjligt att med rationella metoder minska denna kostnad. Jag tycker alltså inteatt man är ovänlig mot kunden om man tar betalt för en kostnad. 19 Tredjevice talman (): Tiden gick visst så fort att jag inte hann tacka kommunikationsministernför svaret, så det gör jag . Jag hoppas att det framgick att jag inte är Ukanöjd med detta svar som med det föregående. Jagär tacksam för möjligheten att kontakta regionchefen i . Jag skall i ettannat sammanhang träffa honom , och jag får väl ta med en hälsningtill honom från denna debatt, om han inte har läst om den. Det är ett bra greppsom har tagits i när det gäller pendlingen mellan ochUppsala, Statsrådetsäger att det inte är kundovänligt att ta betalt för en kostnad. Nej, det ärdet inte, men det är ju inga proportioner när det görs en höjning med dettredubbla. Nr 28 Det är inte bara kunderna som har reagerat, utan SJ-anställda harställt Torsdacen den "PPP löpande band. skriver man till konsiimentombudsman- "" påtalar det orimliga. En mycket framträdande tjänsteman och ledandeman i bygden, i , har gjort mycket tuffa OmSJs prispolitik "'slanden - betydligt tuffare än jag gör - där detframgår att han hyser oro för dessa småbanor införframtiden. Jag utgår ifrån att det är samma tonläge i den storm av reaktionersom statsrådet har fått. Jagfrågar än en gång: Känner inte också statsrådet oro för småbanornas framfid?Åke Carlvik säger att denna örfil kanske innebär att Fryksdalsba-nan om tio årinte längre har något stöd, när det finns siffror som gör att det blir svårtatt argumentera för att den skall vara kvar. Det är den oron som jag känner ochsom jag hoppas att statsrådet också är medveten om. Anf.20 Kommunikationsminister : Fru talman! Uppriktigt sagt känner jaginte oro, . Jag hoppas nämligen att vi som sitter i dennakammare även skall kunna skapa förutsättningar för att de härsmåbanorna får chans att fungera. Det gäller också länshuvudmännen. Över huvudtaget måste det, när banorna överförs till riksnätet, skapas förutsättningarför SJ och dess anställda att fungera. kommer även i framfiden, KarlErik , att betyda oerhört mycket när det gäller både personbefordranoch befordran av industrins produkter, som det här landet är så beroende av, Anf.21 Tredje vice talman (): Fru talman! Det är någotoroande, tycker jag, att kommunikafionsministern inte känner oro efter deåtgärder som SJ har vidtagit. Det är nämligen just småbanorna, där tågenstannar vid varje station och där korttidsresenärer i stort sett utgörunderlaget för driften, som drabbas. Vikan i denna kammare, säger kommunikationsministern, skapa förutsättningar föratt småbanorna skall ha en uppgift att fylla. Ja, men en viktig del av dessaförutsättningar är ju att resenärerna finns kvar, och det är resenärerna som viär på väg att jaga bort! Just det, KarlErik . Jag skulle uppskatta om resenärerna verkligen klev på tåget på de platserdär tåget stannar. På de här prövningsbanorna som vi diskuterar går endast 1 %av SJ:s Problemet ärju att få människorna att inse att de skall åka tåg. Man skall inte bara skrivapå listor, utan man skall också se till att man lever upp till det man för frami petitionerna och se till att man åker tåg. Anf.23 Tredje vice talman (): Fru talman! Vi är helt överensom att det är viktigt att man stöttar de här banorna. Jag sade också i mittförsta inlägg att det är vad man gjort när det 16 gällerFryksdalsbanan, för att ta den som exempel. väl somjag efter besök i trakten och efter kontakt med kommunalmän och andra. Men kommunikationsministern kan väl ändå inte mena attSJ;s åtgärder medverkar till att förbättra resandet? Genom beslutet att i mångafall tredubbla biljettpriset för pensionärer och andra, som har varitsolidariska mot småbanorna, ger man en örfil åt dem som utgör underlaget fördessa banor. Överläggningen var härmed avslutad. Om statligt reglerade tjänster för syo-funktionärer 7 § Svar på frågorna 1984/85:144 och 166 om statligtreglerade tjänster för syo-funktionärer och har frågatutbildningsministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för attfullfölja beslut om statligt reglerade tjänster för syo-funktionäreri grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Frågorna haröverlämnats till mig. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Statligt reglerade syo-funktionärstjänster skulle, enligtett riksdagsbeslut (UbU 1983/84:13, rskr 174), inrättasfr,o,m, den 1 juU 1984, Regeringen utfärdade en förordning(1984:209) om ändring i skolförordningen (1971:235), enligt vilken statligtreglerade syo-funkfionärstjänster skulle inrättas fr, o,m, ,Enligt övergångsbestämmelserna till förordningen får emellertid skolansstudie-och yrkesorientering utgöra underlag för kommunala tjänster försyo-konsulenter under den fid som behövs för att inrätta och tillsätta statligtreglerade tjänster som syo-funktionär - detta för de fall kommunerna intehinner med att inrätta de statligt reglerade tjänsterna. Förvuxenutbildning gäller motsvarande bestämmelser. Förhandlingar pågår mellan de avtalsslutande parterna omde löne- och anställningsvillkor som skall gälla för de statUgt regleradetjänsterna som syo-funktionär. Enligt vad som meddelats mig är förhandlingarnaännu inte slutförda. Resultatet av förhandlingarna bör på sedvanligt sättavvaktas innan tjänsterna inrättas, Syo-verksamheten som sådan blirinte lidande av det dröjsmål som uppstått utan kan fortgå som vanligt, eftersomde kommunala syo-konsulent-tjänsterna fortfarande finns kvar infill dess andratjänster inrättas. 25LARZ (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Tjänstekonstruktionen för syo-funktionärer har blivit en segsliten fråga. Denförsta proposifionen om studie- och yrkesorientering kom . Efter enmycket lång försöksverksamhet kom en utvärderingsrapport från skolöverstyrelsen1979. 2 protokoll 1984/85:28-31 Om statligt reglerade tjänster för syo-funktionärer Efter enbred remissbehandling kom så 1981 den första propositionen om entjänstekonstruktion med statligt reglerade tjänster. Redan då slogs fast - och därom har alla varit ense - , för att betona syo-verksamhetens roll i skolans arbetslivsförberedelse,skulle ha statligt reglerade tjänster, i vilka både syo och undervisning kundeingå. Det var ett viktigt utbildningspolitiskt ställningstagande. Efter regeringsskiftet lade regeringen av renklåfingrighet fram en ny proposifion, som upphävde den tidigare innan den hadehunnit träda i kraft, men fortfarande var vi överens om att vi skulle hastatligt reglerade tjänster. 1983 var det dags för en ny proposition, ävendenna gäng med statligt reglerade tjänster för syo-funktionärerna. Det beslutetgäller fortfarande, och avsikten var att den nya organisationen skulle gällafr. o. m. . är vi , och fortfarande ärinte riksdagsbeslutet effektuerat. Det har snart förflutit den förstaförsöksverksamheten bedrevs - och det är inte konstigt att syo-funktionärernabörjar bli otåliga, milt uttryckt. Eftersom jag anser att detta är ett mycket viktigtutbildningspolitiskt spörsmål har jag ställt min fråga till utbildningsministern- men i tycker man tydligen att det endast är enavtalsteknisk fråga och låter civilministern besvara den. Civilministernsäger i sitt svar bl. "Syo-verksamheten som sådan blir inte lidande av detdröjsmål som uppstått utan kan fortgå som vanligt, eftersom de kommunalasyo-konsulent-tjänsterna fortfarande finns kvar." Det svaret må möjligen förlåtas civilministern därför attdet endast bekräftar att han inte har en aning om vad han talar om. Jag förutsätteratt utbildningsministern inte skulle ha kunnat fälla ett så vårdslöst omdöme. Jag har frågat vad regeringen har för avsikt att göra föratt fullfölja beslut. Svaret är uppenbarligen: Ingenting. Jag måste,fru talman, säga att jag är måttligt imponerad av regeringens handlingskraft. 26STINA (): Även jag vill tacka civilministern för svaret.Anledningen till att jag ställde frågan var den stora otålighet och oro sombörjar göra sig gällande ute i kommunerna - en otålighet och oro som jag anserberätfigad. Inte nog med att försöksperioden för syo-funkfionärer blev ovanligtlång, som har påtalat. Det var inte bara så att beslutet omstatligt reglerade tjänster föregicks av inte mindre än tre propositioner - nuskall också löneförhandlingarna ta . Därav följer att kommunerna intehar besatt tjänsterna enligt riksdagsbeslutet. Den nyasyo-konsulentor-ganisationen skulle börja fungera - enligtriksdagsbeslut . Jag ser det som angeläget att syo-organisationen snarastfår börja fungera enligt de nya kriterierna, inte minst därför attsyo-funktionen aren viktig del i elevernas studie- och yrkesvägledning. Nusäger civilministern att syo-verksamheten inte blir lidande på grund avdröjsmålet. Jo, herr civilminister, jag tycker det, eftersom syo-funktionärernasä länge har levt i ovisshet om på vilket sätt deras arbete skall värderas. Jagbeklagar att civilministern inte delar detta synsätt. är måtfiigt imponerad av svaret och regeringensagerande. Jag får väl kvittera och säga att jag är måttligt imponerad av LarzJohanssons argumentafion. säger att det hela har tagit . Men fattade fakfisktbeslutet , och det är ufifrån det vi agerar. Det är ingalunda15 år - riksdagsbeslutet har fattats . Sedanvill jag informera om att man skall förhandla om de nya lönerna.Om buden ligger för långt ifrån varandra kan det av förklarliga skäl inteträffas någon överenskommelse. Det är alltså det vanliga förhandlingsspeletmellan parterna på arbetsmarknaden som pågår, i det här fallet mellanarbetsgivarverket, SACO-SR coh TCO-S. Det är klart att jag som ytterst ansvarigför lönefrågorna inte kan gå med på att man träffar orimliga uppgörelser. Denbedömning som f. n. görs är att parterna har kommit närmare varandra. Detförsta budet lades , och det som har lagts verkar vara av sådankaraktär att det finns möjligheter att göra upp inom rimlig fid. Jagvidhåller att det är fråga om en ny arbetsgivare för syo-konsulenterna och enreglering av lönerna. Det borde givetvis inte påverka deras arbete gentemoteleverna. Omstatligt reglerade tjänster för syo-funktionärer 28 (): Om vi nu skall fortsätta utbyta arfigheter kan jag konstatera att detsista bekräftar vad jag sade i mitt förra anförande om civilministernskunskaper om syo-funktionernas roll, framför allt i den nya organisafionen. Denär sannerligen förändrad! I den nya organisationen skall också ingåundervisning. Somytterst ansvarig för löneförhandlingarna - det säger civilministern själv atthan är - är civilministern medveten om att detta spel, som han behagade kalladet, innebär att det reella bud som syo-funkfionärerna fått när det gäller dennya organisationen med stafligt reglerade tjänster och nya arbetsuppgifter defacto innebär lägre lön än de f. n. har i kommunalt reglerade tjänster. Somytterst ansvarig borde civilministern se till att förhandlingarna fördes på ettså konstruktivt sätt att det var möjligt att föra frågan i hamn. Civilministernsäger i svaret att en övergångsförordning skapats för de fall kommunerna intehinner med att inrätta de statligt reglerade tjänsterna. Tacka för att kommunernainte hinner med när man inte har klarat av löneförhandlingarna! Hur skallkommunerna kunna inrätta tjänster när de inte vet vad de skall betala? Om behandlinger av arbetssökande som tidigare deltagit istrejk Låt mig till säga atthuvudsyftet med reformen var att förändra tjänsteorganisationen, icke attförändra innehållet i syo-verksamheten. Inte på en enda punkt har det handlatom att ändra själva innehållet i verksamheten, utan detta var entjänsteorganisatorisk fråga. Om den skall det nu föras förhandlingar. Jag tycker att är dåligt informerad omförhandlingsläget, och jag tänker inte stå här i och bedriva någraförhandlingar. Jag kan bara redovisa sakläget: Buden låg för långt ifrånvarandra för att det skulle vara möjligt att träffa en uppgörelse, och jag harnu - eftersom buden nu ligger närmare varandra - goda förhoppningar om att enuppgörelse snart skall kunna komma till stånd. 30 (): Jag vidhåller mitt påstående; Om man i den nyatjänstekonstruktionen med statligt reglerade tjänster hävdar - vilket vi gjorti tre proposifioner från två olika regeringar - att det i den nyasyo-funktionen skall ingå inte bara att ge studie- och yrkesvägledning utanockså att ha en undervisande roll, är faktiskt innehållet i organisationen ochi tjänsterna förändrat. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1984/85:170 om behandlingen av arbetssökande som tidigaredeltagit i strejk har mot bakgrund av uppgifter ien tidningsartikel om ett visst tillsättningsärende frågat mig om regeringenstöder yrkesförbud mot klassmedvetna arbetare som är beredda att ta kamp föratt förbättra sin och sina arbetskamraters situation. I artikeln skildrasenligt frågeställaren hur en skogsarbetare av säkerhetspolisen utestängts frånatt få ett nytt arbete därför att han deltog i skogsarbetarstrejken 1975 ochdär dessutom deltog i strejkkommitténs arbete. Med sin fråga torde vilja ta upp ordningenmed s. k. personalkontroll. Jag vill först erinra om att regeringsformens bestämmelserom fillsättning av stafiiga tjänster lämnar utrymme för en prövning av ensökandes lämplighet för en viss tjänst från säkerhetssynpunkt. Förfarandet vid denna prövning regleras ipersonalkontrollkungörelsen (1969:446). Ordningen innebär att en myndighetunder vissa förutsättningar kan hämta in uppgifter från omsökandena till en tjänst, som av hänsyn till rikets säkerhet är placerad i s,k, skyddsklass. De uppgifter som - efter beslut i denparlamentariskt sammansatta styrelsen - kan lämna ut är uppgifter om rentfakfiska förhållanden. gör alltså inte någon värdering avuppgifterna och lämnar mte heller någon rekommendation tillanställningsmyndigheten hur den bör förfara. Det är anställningsmyndigheten somsjälvständigt värderar betydelsen av uppgifterna och beslutar i tillsättningsärendet, 32 (vpk): Jag vill först tacka justitieministern försvaret. Det är inte ett politiskt svar. Det tar inte upp frågan utifrån detpolitiska ansvar som socialdemokratin såsom regerande parti har för olikafrågeställningar av ideologisk, polifisk och administrativ art, 41 statliga verk och myndigheter tillämparpersonalkontrollkungörelsen. Det var antalet 1978, Även företag som arbetar åtdessa verk och myndigheter tillämpar personalkontrollkungörelsen i vissa fall. När man tar ställning fill yrkesförbudet måste man frågasig: Är inte ändå socialdemokratins ojämförligt tyngsta ansvar att tillgodosede anspråk som det arbetande folket, ryggraden i den rörelse som har fört framsocialdemokraterna till regeringsmakten, har rätt att ställa? Vilkendemokratisering främjas av yrkesförbud? "Anteckning om medborgare i allmänt register får ejutan hans samtycke grundas enbart på hans polifiska åskådning", står det iRF 2:3. Det är en så lätt genomskådad juridisk spetsfundighet att den inte ensär en spetsfundighet. Ingen får registreras enbart för sin åskådning. Men omåskådningen förbinds med politisk facklig verksamhet och akfivitet, får mantydligen registrera vederbörande. Avser justitieministern att vidta åtgärderför att få en ändring av personalkontrollkungörelsen och de bakomUggande tankegångarsom innebär yrkesförbud? Yrkesförbud för politiska åsikter och fackliga politiskahandlingar innebär i princip att vad man kallar lojal maktanvändning inom denhögre ämbetsmannakåren underlättas. Jag kan hänvisa till avdelning 2, kap. 7,i bok , Avserjustitieministern att ta itu med de bakomliggande tankar, vilka underlättarden s. k. lojala maktanvändning som innebär att man utestänger människor medandra värderingar, synsätt och lojaliteter från vissa jobb? Vilka fackligapolitiska aktiviteter det är som leder till yrkesförbud har aldrig redovisats.Hur kan målet "Arbete åt alla" bli verklighet i ett land medpolitiskt yrkesförbud? Om behandlingen av arbetssökande som tidigare deltagit istrejk Jag vill säga att det ankommer naturligtvisinte på mig att kommentera det enskilda fallet, allra minst att göra det här ikammaren. säger att ingen registreras enbart på grundav sin politiska åskådning. Naturligtvis registreras heller ingen enbart på dengrunden att han deltar eller är aktiv i en strejk. Sedan efterlyser ett mera politiskt svar påsin fråga. Låt mig då bara erinra om att vi har i en personalkontrollsom är motiverad av hänsyn till rikets säkerhet. Personalkontrollen bygger påett personregister, och innehållet i det registret är av naturliga skälhemligt. Om jag svarade på Ombehandlingen av arbetssökande som tidigare deltagit i strejk den typ av frågor som PaulLestander ställer här och som han vill ha, som han säger, politiska svar på,skulle det innebära att jag röjde innehållet i registret, i vart fall om jagsvarade inte bara på frågor utan även andra frågor som jagkunde få av den innebörden. Denhär ordningen har vi, och den kommer vi att behålla. Jag planerar f, n, ingenändring av den regleringen. Men jag vill erinra om att vi alldeles hargjort den ändringen i personalkontrollkungörelsen att det blir möjligt attrensa bort ett stort antal av de tjänster som skyddsklassas och därmedkontrolleras. 34 (vpk): Jag har inte begärt något svar som skulle ha inneburit attjustifieministern måste röja någon del av registret. Justitieministern talar omandra frågor som kunde komma, och det är väl möjligt att fantisera ihop att,ett sådant krav skulle resas, men jag har inte ställt det. Minfråga gäller mer det bakomliggande synsättet, att klassmedvetna arbetare somtagit kamp för sin situafion och för andra människors situation, för sin hälsaoch sin miljö, har registrerats och att uppgifterna används ifillsättningsärenden för att göra dem utan arbete. Jag frågar efter detbakomliggande ideologiska synsättet hos en företrädare för en regering sombygger på arbetande människors röster. Det är en rent politisk prövosten förjustifieministern. Jagförstår att jag inte kommer att få något svar, för det är väldigt bekvämt atthänvisa till "rikets säkerhet". Men vilka är det som alltid harförsvarat rikets säkerhet? Jo, det är det arbetande folket. Det är inte degeneraler som under förra världskriget krävde att vi skulle föra överdivisioner till , det är inte folk som i och för sig säkeriigen hargenomgått personalkontroll men ändå placerats på poster där de kunnat göraattentat mot kommunistiska tidningar. Detär den typen av olikheter i synsätt som jag tycker borde komma fram.Justifieministern borde göra helt klart för det svenska folket att arbetandemänniskor är de bästa fosterlandsförsvararna och borde räknas som de verkligagaranterna för säkerhet. I det sista kan jag gärna instämma. Men jag har gett detsvaret att ingen registreras enbart på den grunden att man deltar i eller ärakfiv i en strejk. Redan därmed har jag gått ganska långt när det gäller attlämna svar i den mycket känsliga frågan om vad som skall och bör registreras. Anf.36 (vpk): Jag menar självfallet att ordet "enbart" också finns med denhär gången. "Enbart" deltagande i en strejk kan alltså inte vara skälatt registrera. Men strejk i förbindelse med övriga aktiviteter kan tydligenvara ett rekvisit för registrering. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1984/85:177 om lagstiftning om friköp av vissa arrendegårdar har frågat mig om - och i såfall när- regeringen kommer att förelägga förslag till lag om friköpför t.ex. s.k. historiska arrenden. Frågan om friköpsrätt för bl. a. innehavare av s. k.historiska jordbruksarrenden utreds f. n. av friköpsutredningen (Ju 1984:01).Utredningen skall enligt sina direktiv ha avslutat sitt arbete före utgången avår 1985. Regeringen kommer att ta ställning till frågan sedan kommittén harslutfört sitt arbete. Om lagstiftning om friköp av vissa arrendegårdar 38JÖRN (vpk); Jag får tacka för det något knapphändigasvaret. Lika välgörande som juristers fåordighet och klara tänkande kan vara idomstolssammanhang, lika irriterande kan detta bli när det tjänar somförevändning för att inte ge politiska besked i en politisk fråga. Justitieminister , som visserligen är en i raden -en rätt lång rad vid det här laget - av växlande justifieministrar, vet dockden politiska bakgrunden till denna fråga. Han vet att den lilla möjlighet somfortfarande fanns för godsarrendatorer att under vissabetingelser påyrka friköp, den togs ifrån dem. Han vet att arrendelagskommitténvägrade gå arrendatorer till mötes i friköpsfrågan. Han vet också attdetta föranledde reaktioner från företrädare för tre partier, som tillsammanshar majoritet här i - hans eget parti, ochvänsterpartiet kommunisterna - i form av motioner där det krävdes attfriköpsfrågan återigen skulle tas upp med den inriktningen att någontingpositivt äntligen skulle ske för innehavare av s. k, historiska arrenden. Jag tycker att jag hade rätt att vänta mig att regeringenhär, när jag nu ännu en gäng, till ännu en justitieminister, ställer sammafråga, kunde visa på någon sorts viljeyttring, någon sorts attityd att manavser att lösa denna fråga på ett positivt sätt. Jag begär inte att få vetaexakt hur lagregleringen skall vara, men att man åtminstone kunde säga att manavser att på något sätt öppna möjlighet för innehavare av dessa historiskaarrenden. Jag tycker det är ett rimligt politiskt krav även på dettastadium av ärendets behandling att kunna få ett sådant besked. Det är ändockså, , att godsarrendatorer har väntat . Föruthar de haft sin ensittarlag som en del av dem under vissa betingelser kunnatutnyttja, men den försvann . De måste få veta om den regering, somförmodligen de flesta av dem ändå var med om att rösta fram 1982, står pågodsägarnas eller på godsarrendatorernas sida. Om ett aluminiumsmältverk i Jag känner väl starkaengagemang i denna fråga, och jag respekterar det engagemanget.