prot · G809126 · 1984-12-31 00:00:00 — Men hur är det egentligen, , har det någon praktiskbetydelse om tänker om - om det nu skulle gå så illa attvi får en borgerlig regering? Det är nämligen ett vallöfte från borgarna attomedelbart försämra sjukförsäkringen. Det är en av de första åtgärderna som deskall vidta. Om sedan ångrar sig, kommer det då, när systemetredan har införts, att ha någon praktisk betydelse? Jag tvivlar på det. Genom denna debatt, där börjar vackla ochmoderaterna med bravur och stolthet för fram förslagen, har kommitlitet grand i skymundan. Men jag tycker att det är viktigt att vi gör klart attdet är ett enigt borgerligt förslag, som hela står bakom. Det vore intressant att få veta om det finns en borgerligenighet bakom uttalanden i övrigt. Jag skulle här vilja citera frutalmannen från den allmänpolitiska debatten, där hon i en diskussion medsocialministern förklarade hur försämringarna i sjukförsäkringssystemet skulleslå. Socialministern anförde nämligen att det är en tvångslag som borgarnatalar för, dvs. en lag som i första hand skulle drabba privatanställdaarbetare. Men då sade : "Gör man som vi föreslagit, innebär det inte att deoffentliganställda sitter i orubbat bo. Självfallet är det en regeringsskyldighet att i så fall se till att det genom avtalsförhandlingar blirlikartade förhållanden - en kraftfull regerings skyldighet, skulle jag kanskesäga," Vad säger och om detta? Är ni bereddaatt i en kommande borgerlig regering medverka till att stifta tvångslagar somriver uppmöjligheten för fackföreningarna att genom avtal förbättra sina villkor? Är nieniga om det inom , och ställer också sig bakom detta? Nihar sagt att ni skall ge klara besked före valet, och detta aren viktig fråga.Det finns över en miljon offentliganställda som vill ha besked om huruvida enborgerlig regering kommer att stifta tvångslagar. Det är inte bara förslag av denna typ, som syftar till enklasslagstiftning, som i detta betänkande förs fram i reservationerna från deborgerliga. Även andra försämringar föreslås. Höjda avgifter inom vården är ett exempel, kostarett läkarbesök . vill höja till , - centernlikaså. går ett steg längre och tycker att ett läkarbesök skallkosta . När den s, k, sjukronan infördes i början av 1970-taletskedde det för att man skulle få en låg och fast kostnad som inte skulle göradet ekonomiskt oöverstigligt för vanliga människor att söka vård. Det varmålsättningen med sjukronan. Den har sedan så att säga fördubblat sig själv,eftersom vi har en avgift på . Vi inom vpk anser att vårdkostnaderna nu har blivit såhöga igen att det finns skäl att misstänka att de kan vara ett hinder för mångamänniskor att söka vård. För läkarbesök, hämtning av medicin på recept och eneventuell sjukresa får man själv betala . De borgerliga vill alltsåytterligare höja dessa avgifter. Vår principiella inställning till avgifter inom sjukvårdenär att hälso- och sjukvården skall vara avgiftsfri för den enskilde ochbetalas över skattsedeln. Men till dess att vi kan få en sådan reform måstehögkostnadsskyddet förbättras. Det kan ske antingen genom en sänkning avantalet besök som kvalificerar för avgiftsfrihet, eller också genom enförlängning av den tid under vilken beöken skall äga rum. Vi kan tänka oss detvå vägarna. Dessutom skall, vilket är mycket viktigt, även kostnaderna för sjukresornaomfattas av högkostnadsskyddet. Detta, fru talman, tar vi upp i reservation 6, Jag vill även påpeka att detta högkostnadsskydd intefungerar lika över landet, I t, ex, är man efter 8 besökkvalificerad för fri vård, medan det här i krävs 15 besök. Jag harför mig att det i sjukvårdslagenståratt det skall vara en vård på lika villkorför alla. Skall man betala olika mycket, kan man knappast tala om lika villkor. Vi har till detta betänkande också fogat en reservation,som rör deltids-och delårsarbetandes sjukpenning. Vårt krav på en rättvissjukersättning till deltidsarbetande avstyrks med motiveringen attarbetsmarknadens parter, LO och SAF, har enats om en utredning, som skall seöver de orättvisor som råder inom sjukförsäkringen. Den planerade utredningen löser emellertid inte allaproblem med de orättvisa sjukersättningarna. De studerande ställs ju utanfördenna utredning. har det också tillkommit en grupp med anledning av deändrade regler som har införts för försäkrade med särskiltvuxenstudiestöd. Om de blir sjuka t. ex. , när de arbetar och harfull sysselsättning, får de alltså inte full sjukersättning utan en väldigtdålig ersättning. får med nuvarande bestämmelser . om dagenvid sjukdom. Detta är någonting som måste rättas till. Jag yrkardärför, fru talman, bifall till reservation 11, som tar upp just denna sak, 36 (): Jagskall uppehålla mig vid reservationerna 1-6som rör frågor Om sjukvårdsersättning, kommer att behandla övrigareservationer som rör frågor om sjukpenning. Vad krav på systemförändringar i verklighetenskulle innebära ger de moderata reservationerna i socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 20 en klar anvisning om. 1 många avseenden är deras reservationeravslöjande. Genom dem får vi en klarare bild av det system som man eftersträvardå det gäller utformningen av den sociala tryggheten. Ett förverkligande av deförslag som man nu presenterar skulle innebära att vi snabbt avlägsnade ossfrån den "svenska modellen", dvs, från det sociala trygghetssystemsom vi har byggt upp och som vilar på grundprinciperna om solidaritet, trygghetoch likställdhet. syftar till ett helt annat system, ja, ett annatsamhälle. sätter in sina attacker mot hela folkhemstanken samma årsom vi firar 100-årsminnet av Per födelse - folkhemmets grundare. Uppenbart har privatiserade och kommersialiseradesystem på försäkrings- och sjukvårdssidan i långa stycken stått modell förmoderaterna. Det är tydligt att man syftar till ett system, där den generellavälfärdspolitiken överges och ersätts med sociala förmåner som är koppladetill inkomststreck och en närgången inkomstprövning, där medborgare delas uppi svaga och starka, i sämre och bättre. Om vederbörande sedan har råd ochmöjighet får det sociala trygghetsbehovet tillgodoses genom egna och ofta dyraprivata försäkringar, I väsentliga delar skall exempelvis sjukvårdenprivatiseras. , som tycks bli alltmera följsamt till moderaternasnyliberala idéer, följer även här i spåren. Man anser att den öppna vården utanför sjukhusen man skallske genom privatpraktiserande vårdgivare, vilket väl bl. a. måste innebära enprivatisering av våra vårdcentraler. motsatte sig som bekant den allmämiasjukförsäkringens införande 1955. passar det dem att använda denna en gångså illa omtyckta reform för finansiering av olika privatiseringsobjekt påvårdområdet och i sina attacker på den offentliga sektorn och dessskattefinansiering. Man kräver att försäkringen skall ersätta en väsentligtstörre del av sjukvårdskostnaderna, jämfört med vad som är fallet, och påsikt ersätta landstingsskatten som den främsta finansieringskällan för hälso-och sjukvården. Om man inte visste det förut, får man här bekräftelse på attmoderaterna mer eller mindre vill avskaffa landstingen. I varje fall skalllandstingen bli av med alla uppgifter utom sjukvården. Men där det går skalltydligen även sjukvården föras över till annan huvudman. såvitt mankan förstå, privatföretag. Det här tricket att döpa om landstingsskatten tillsjukvårdsförsäkring har säkerligen en speciell bevekelsegrund. Därmed öppnarman också dörrarna för bl. a. privata tilläggsförsäkringar. Man sökerbokstavligen föra folk bakom ljuset om vad det egentligen gäller genom att talaom behovet av konkurrens, den enskildes valfrihet etc. Att det är frågan om enannan och för det stora flertalet människor sämre sjukvård talar man tyst om. Den svenska socialpolitiken, som med rätta ofta tilldragitsig uppmärksamhet och beundran långt utanför våra gränser, har byggts upp pånågra grundläggande och utomordentligt viktiga principer om solidaritet och likställdhet.Vi möter detta i vår lagstiftning och i utformningen av reformerna. Vi har enallmän folkpension och en allmän tilläggspension. Vi har en allmänsjukförsäkring, en allmän föräldraförsäkring och en allmän tandvårdsförsäkring.Vi har allmänna barnbidrag, för att nu nämna en del av de reformer som ingårsom viktiga delar i den trygghetsskapande välfärdspolitiken. Uppbyggnadenav.dessa socialpolitiska reformer är grundade på principen att de skall omfattaalla medborgare. Därför är och förblir vår huvudlinje att alla barnfamiljerskall ha barnbidrag, alla gamla pension, alla skall ha tillgång till sammakvalificerade sjukvård och utbildning. Vårt försvar för den generellavälfärdspolitiken är ytterst ett försvar för principen att det vi tillsammans arbetatihop, det skall också komma alla till del. Den s. k. Dagmarreformen tycks inte lämna moderaternanågon ro. Även i denna fråga följer i spåren. Vi harhört det här , nu vill att "Dagmarsystemet" snabbtskall avvecklas, trots att det föreligger en överenskommelse mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om finansieringen av hälso- och sjukvården i dettaavseende , en överenskommelse som ställt sigbakom. understryker nu liksom tidigareatt reformen ligger i linje med strävandena att med försäkringsmedel bättrefördela och förstärka utbudet av den öppna vården och att det bör kunnamedverka till att den nya hälso- och sjukvårdslagens målsättning om en god hälso-och sjukvård för alla medborgare på lika villkor skall kunna uppfyllas ochsamtidigt underlätta sjukvårdshuvudmännens planering av vården. Eftersomsjukvårdshuvudmännen har det övergripande ansvaret för befolkningens hälso- ochsjukvård, anser utskottet det både riktigt och rimligt att sjukvårdshuvudmännenockså har ett inflytande över hur de trots allt begränsade ekonomiska ochpersonella resurserna fördelas, såväl mellan de olika sjukvårdshuvudmännen sominom deras resp. geografiska områden. Utskottet framhåller vidare att det frialäkarvalet i verkligheten är förbehållet patienterna i vissa storstadsområden,eftersom den offentliga vården i dessa områden har god tillgång på läkare ochdet övervägande antalet privatpraktiker etablerar sig där. Genom att resursernastyrs jämnare över hela landet kan ett fritt läkarval bli en realitetäven för den övriga befolkningen. Ett argument som ofta upprepas av är attsjukvården skall bli billigare för försäkringen med en fri konkurrens mellanoffentlig och privat Låtmig då erinra om att Dagmarreformen innebär att ersättningsbeloppen frånförsäkringen bestämts i förväg och ligger på samma nivåsom för , Den tidigare fortgående utgiftsökningen för försäkringen närdet gäller sjukvården har sålunda bromsats, och i realiteten sker enfortlöpande besparing inom sjukförsäkringen. I ett prestationsrelate-rat systemär det däremot fritt fram för såväl sjukvårdshuvudmännen som privata vårdgivareatt rekvirera försäkringsersättning för den vård man gett, utan att någonprövning sker av om försäkringsersättningarna fördelas rättvist mellanmedborgarna eller används på ett ekonomiskt försvarbart sätt. Eftersom jag har svårt att tro att med sinabesparingskrav inom sjukförsäkringen åter skulle vilja ha en ohämmad ochokontrollerad ökning av sjukvårdskostnaderna inom försäkringen, måstekonsekvenserna av deras krav på fri etablering för t, ex, fritidspraktiker,ökad privatisering och höjda taxor för privatläkarna bli att den offentligavården får kraftigt minskade ersättningar från försäkringen och attstorstadsområdenas redan stora läkartäthet ökar, med de problem detta medförnär det gäller att få läkare till glesbygden. Det skorrar falskt och är i sak felaktigt närman söker göra gällande att man genom en ökad privatisering och en s,k, frikonkurrens både skulle kunna uppnå samhällsekonomiska besparingar och lösagrundläggande sjukvårdsproblem. Det är genom samhällets aktiva insatser vi har kunnatbygga upp en hälso-och sjukvård som kommit att inta en ledande ställning ivärlden - en hälso-och sjukvård som dessutom genom omfattande sociala reformerkunnat ställas till allas förfogande på likvärdiga villkor. Det är dessa värdenvi har anledning att slå vakt om! Detta har också skett genom den storauppslutning Dagmarreformen fått här i . När man lyssnar till allt annat än sakligakritik av Dagmarreformen får man en känsla av att det närmast är fråga om enpartsinlaga från , Mot den bakgrunden kan det ibland finnasanledning påpeka att försäkringen i första hand är till för patienterna ochinte för läkarna. Bakom Dagmarreformen står en bred riksdagsmajoritet. Moderaternaoch har förblivit ensamma i sina attacker på reformen. Jag yrkaravslag på reservationerna 1,2 och 4 och bifall till utskottets hemställan imotsvarande delar. Reservation nr 3 gäller slopad etableringsbegränsning förtandläkare, en fråga som debatterades så sent som i. dennakammare. beslöt då att etableringsbegränsningen skulle vara kvar ävenunder . Något nytt har inte tillkommit i frågan, och jag yrkar bifalltill utskottets hemställan även på denna punkt. I reservationerna 5 och 6 ställs krav på ett förbättrathögkostnadsskydd. Eftersom överväganden pågår inom om attöverföra det ekonomiska ansvaret för sjukresorna till sjukvardshuvudmannen.fr. o. m. anser utskottet -liksom tidigare - att den pågående beredningen bör avvaktas innan riksdagenuttalar sig för någon bestämd lösning på problemet 4 protokoll 1984/85:126-127 När det gäller övriga önskade förbättringar avhögkostnadsskyddet vill utskottet avvakta den uppföljning och utvärdering av deolika läkemedelsförmånerna som och socialstyrelsenhåller på med. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan även på dessapunkter och avslag på reservationerna. 37 () replik: Få ledamöter, om ens någon, i denna kammarekan mer om svensk sjukförsäkring än , Jag är därför litet undrandeöver att inte tycks se de stora brister som finns i densjukförsäkring som han själv på goda grunder är så hårt knuten vid, talar om att vi moderater i fråga om den delsom gäller sjukvårdsersättning föreslår systemförändringar som är så långtgående att det handlar om att rasera folkhemmet och välfärdsstaten. Det kaninte gälla den tia med vilken vi vill höja läkarbesökskostnaden - man kan havilken uppfattning man vill om ,, men inte är det skillnaden mellan attbevara och att rasera folkhemmet - utan det måste gälla de större frågorna. , ex, detta att hävda att vi skall ha en livsvarig sjukvårdsförsäkring, somgäller oss alla fram till den dag vi dör, vara en försämring avsjukförsäkringen jämfört med vad som gäller som är så allvarlig att vidärmed raserar folkhemmet och tryggheten? tycks fortfarande tro att vi är ute efter attprivatisera hela systemet. Vi har sagt att vi villha mycket större utrymme förprivata initiativ i produktionen av vård. Jag använde dock en stor del av mittförsta anförande till att understryka att när det gäller betalningen,finansieringen, är det en allmän, obligatorisk sjukförsäkring som vi vill görabättre, inte en privat. Det fria läkarvalet är , säger ,förbehållet patienter i storstadsområden, I viss utsträckning var det så tillsDagmar trädde i kraft -då blev det ytterligare en inskränkning. är det frialäkarvalet förbehållet patienter i storstadsområden som har gott om pengar ochhar råd att betala fritidspraktikern utan stöd av sjukförsäkringen. Kan detvara ett framsteg? Dagmarreformen lämnar inte någon ro, sägerSven Aspling, Nej, det gör den inte. Men det är inte det värsta, för vi kanleva med oron. Den lämnar emellertid inte patienterna någon ro, och det ärvärre, Dagmarreformen har medfört alla de nackdelar som viförutspådde när den infördes, och dessutom ytterligare en del därtill. Vihåller med om, , att en sjukförsäkring värd namnet skall omfattaalla människor på så lika villkor som möjligt. Kan man då säga att det är någonvinst, när läkartätheten i genom Dagmarreformen ökar med 30 läkare iår? Ytterligare 30 läkare anställs, och varenda fritidspraktiker som fanns härförut är kvar - de flyttar inte ut på landet, därför att de inte får varafritidspraktiker längre. Det är likadant i övriga storstadsområden. Kan man säga att detta är en reform som syftar till allasbästa, när resurserna tunnas ut för dem som redan har de sämsta resurserna? 38KARIN () replik: När det gäller den slopadeetableringsbegränsningen för tandläkare påstår att det inte harframkommit något nytt efter det att vi debatterade frågan och fattadebeslut och att situationen åtminstone inte har förändrats så att det i dagråder tandläkarbrist. Tvärtom finns ingen tandläkarbrist och behov av enetableringskontroll saknas. Inom ser vi det som nödvändigt att nu slopaetaberingsbegränsning-en, eftersom den inte alls haft den effekt som den vartänkt att ha när den infördes. Jag antar att i kommer attta upp detta ytterligare i sitt anförande, eftersom det ligger henne varmt omhjärtat. När det gäller reservation 5 om ett förbättrathögkostnadsskydd vill jag framhålla att det inte bara är den beredning som nusitter som har studerat denna fråga. Det finns en utredning ,Sjukresor-Samordning och förenkling, som har tagit upp konkreta förslag för attförbättra för de människor som har höga kostnader för sina sjukresor. Viser i detta som nödvändigt, eftersom det är svaga och redan hårtutsatta grupper som drabbas. Det kommer också att dra ut långt om viskall avvakta de försök som pågår i och och somegentligen inte har denna inriktning utan handlar om andra saker. Därför har vireserverat oss till förmån för motionerna med detta syfte. 39KENTH SKÅRVIK (fp) replik: Jag anser att det är helt fel uttryckt avutskottets ordförande när han säger att vi vill privatiseravårdcentralerna. Det är inte på något sätt detta det handlar om. Det handlar omatt vi vill ha en komplettering till det som finns på den allmänna sidan.Det måste väl vara bättre för den enskilda människan att själv kunna få väljaläkare. Jag tror att vi kan få otroligt många synpunkter på just detta. Mångamänniskor har vänt sig till privata läkare och känner en trygghet idetta, och framför allt kan de få en snabb behandling. Det är det vi vill, ochdet är det vi stöttar tillsammans. Vem som följer vem i spåren kan nog inte någon annan än visjälva avgöra. Vi är två partier som i många avseenden har olika åsikter, men ijust i denna fråga anser vi detsamma, och då tycker jag att vi har full rättatt föra fram våra åsikter utan att behöva bli jämförda med varandra. Men jagantar att ni gör likadant på den socialistiska sidan. Efter det påstående somSven Aspling gjorde börjar jag förstå varför vpk röstar så mycket tillsammansmed socialdemokraterna. De styrs kanske till detta. 40 (vpk) replik: I mitt anförande ställde jag en fråga tillcentern och , eftersom båda partierna har gjort det till något av en moralisk fråga att ge besked före valet. Jag frågade om och är överens med om att lagstiftningsvägen förbjuda offentligan ställda att genom avtal försäkra 41FÖRSTE VICE TALMANNEN: Den medgivna repliken gäller anförande, inteövriga ledamöters anföranden. 42 () replik: Jag vill gärna använda de här minuterna tillatt i varje fall försöka sprida litet upplysning till och . Debatten om de offentliganställda läkarnas fritidspraktikhar i många avseenden kommit att bli våldsamt överdriven. Det gäller ju en begränsadverksamhet som är av tämligen marginell betydelse när det gäller allmänhetenstillgång till läkare. söker använda dessa låt mig sägaextraknäckande läkare som ett slagträ i den propaganda som syftar till attrasera den offentliga sjukvården. Därmed går de också emot grundtankarna ihälso- och sjukvårdslagen (HSL), detta trots att hälso- och sjukvårdslageninfördes av en borgerlig regering och, som man trodde, med stöd,Dagmaröverenskommelsen är en logisk följd av HSL:s grundläggande stadgande attlandstingen har ansvaret för att medborgarna får en god sjukvård. Beslutet om att landstingsanställda läkare inte får drivafritidspraktik med försäkringens stöd har j u upprört moderater ochfolkpartistei-. Låt mig därför påpeka att hade intefritidspraktikerna någon rätt att vara anslutna till den allmänna försäkringen.Man kan fråga sig om det inte fanns någon allmän försäkring då. Försäkringsvillkoren kan ändras, låt mig påpeka det, utanatt försäkringen för den skull upphör att gälla. Vi har exempelvis haft ensamhällelig kontroll av anslutningsrätten för tandläkare , och vihar diskuterat frågan här utan att någon har påstått att försäkringen harupphört. Vi har haft schablonersättningar inom försäkringen för t, ex,handikapphjälpmedel, ambulanstransporter, etc. Att fritidspraktiker får sinersättning av landstingen är heller inte märkligt. På liknande sätt är det jupå arbetsmarknaden i övrigt. primära intresse är uppenbart att slå vakt omläkarkårens ekonomiska intressen i sammanhanget. Egentligen vill moderaternarasera grunderna för hälso- och sjukvårdslagen genom att bokstavligenifrågasätta landstingens existens. Man vill helt bryta upp överenskommelsenmellan staten och landstingen, I klartext betyderdet här att arvodena tillprivatpraktiserande läkare också måste höjas. Det är nog en av de få gruppersom jag tror vill ge förbättringar. Jag får, fru talman, återkomma till några av Carlshamressynpunkter på försäkringen - de skall inte stå oemotsagda. Detta får jag ta inästa replik. 43NILS CARLSHAMRE (m) replik: Menar att fram till den 1 januari1985 hade landstingen inte möjlighet att leva upp till sitt ansvar att erbjudagod sjukvård? Det är vad han säger, att först med Dagmarreformen blev detmöjligt för landstingen att efterleva hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser om ansvarför landstingen att erbjuda alla en god sjukvård. Men det kan ju ändå inte vara så. Det är riktigt att vihade några fritidspraktiker inom försäkringens ram förrän ,Då fick vi dem. De visade sig fylla ett mycket stort behov, de blev mycketomtyckta, de blev mycket efterfrågade och de blev fler och fler. Det var justnär man fann att de blev fler och fler - att allt fler människor sökte sig tilldenna form av läkarvård - som man ansåg det nödvändigt att i monopolets namnstoppa dem. Det är märkeligt att man kan dra så väldigt långt gåendeslutsatser ibland -och ibland inga alls. Kan det verkligen vara så, att SvenAspling menar att den sjukvårdsförsäkring vi har , utan några förändringaroch förbättringar, är den bästa vi kan få? Är medveten om att närdet går människor på gatan och demonstrerar emot att de förlorar pengar påsjukförsäkringen, så är det till allra största delen mot den gällandesjukförsäkringen, inte mot moderata ändringsförslag, som de demonstrerar? kanske inte ens om alt ifall de förlorar , brutto föreskatt, så är . av dessa , beroende på dagens regler, som SvenAspling och hans parti har infört. När det är på det sättet att människor måste ut och demonstreradärför att vi har en dålig sjukförsäkring - en dålig sjukförsäkring - kandet då verkligen vara så, att det inte finns anledning att diskutera några somhelst förändringar, några som helst förbättringar i det system som ändå harlevt i sina grunddrag? Sedan skall vi kanske komma ihåg-jag har haft anledningatt erinra om det en gång tidigare i en sådan här diskussion - att vi faktisktfick vara utan sjukförsäkring , av statsfinansiella skäl. Redan närman fattade beslut om sjukförsäkringen sköt man upp ikraftträdandet ,varefter man pä socialdemokratiskt förslag sköt upp den till, därför attstatens finanser inte medgav införande av en allmän sjukförsäkring vid dettillfället. Vi kan hamna där igen - att man inte kan hålla landet, hållafolket, med en allmän sjukförsäkring på grund av att ekonomin har tillåtitsbryta samman. Ur den synpunkten är det viktigaste vikan göra för att fåsjukförsäkringen bättre och starkare just att räta upp landets trassliga ochdåliga ekonomi. Det är alltså ett skydd för själva trygghetssystemet attbl, a, genom besparingar försöka få ekonomin att uthålligt kunna bära de härtrygghetssystemen. 44SVEN ASPLING (s) replik: Jag har redan meddelat att att mera ingående ta upp frågan om sjukpenningen. Men låt mig säga ettpar ord. Det skorrar falskt igen, när man hör en moderat somCarlshamre stå och lovorda sjukförsäkringen, och när han liksom känner det såatt han vårdar sig om den.