prot · G809155 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt en uppgift som jag har fåttlär det dröja fill slutet av detta år, innan man är färdig med ett förslag tillregeringen. Då måste vi faktiskt också, i , väntatills vi får denna framställning. Anf.20 i (c): blir jag ännu mer orolig, när kommunikationsministern svarade somhan gjorde. har man inte tagit ställning till hur man skall finansiera. Detkan ju tänkas att medlen skall tas över budgeten, och då kommer det absolut attfattas pengar. Def blir kanske motorväg för 900 milj. kr., och då finns detinga som helst medel över för de övriga vägarna. Tyvärr,herr talman, blev jag alltså mer orolig efter det senaste svaret frånkommunikationsministern. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1984/85:577 om upprustningen av har med hänvisning till att SJ avser upphöra med attrusta upp en bansträcka på norr om frågat mig om jagavser att vidtaga åtgärder för att nämnda påbörjade arbeten fortsätter utanavbrott, SJ har satsat betydande medel på aftförbättra standarden på , I sysselsättningsfrämjande syfte harockså regeringen anvisat extra medel för att fidigarelägga inlandsbanansupprustning. Inom de ramar som anvisar är det dock SJ som avgör hurinvesteringsmedlen skall användas. Självfallet söker SJ använda pengarna därde gör mest nytta för att upprätthålla och öka trafiken och därmed förbättraSJ:s resultat. För den bansträcka som åberopar har SJ beslutataft senarelägga upprustningen. Jag tycker att gällande beslutsordning är rikfigoch är därför inte beredd att vidta någon åtgärd. 22 (vpk): Jag tackar kommunikafionsministern för svaretpå min fråga. Jag har ingen anledning aft tro annat än atf det som står isvaret är rikfigt, dvs, aft SJ har satsat betydande medel för att förbättrastandarden på , "Betydande" är emellerfid ett relativtbegrepp, så def behöver infe vara fråga om några enorma summor. Det har pågått ett arbete med rälsbyte på en del avinlandsbanan befingat av fimmertransporfer från områdena norr om och ned motÖstersund, Detta rälsbyte är mycket angeläget, eftersom def på denna bansträckafinns många brister och det ofta har varit rälsbrott. Helt plötsligt kommer detcentrala direktiv att arbetet skall upphöra på grund av brist på anslagsmedel.Hela arbetet blir naturligtvis försfört på detta sätt - när det gäller bådearbetare och maskiner m,m, måste det göras omdisponeringar. Det sägs nu aft det inte skall utgå några medel ens nästabudgetår, som börjar , utan först skall nya pengaravsättas för detta arbete. Vad som har inträffat är aft den högsta tillåtnahastigheten sänks på vissa sträckor av , för aff banstandardenskall kunna sänkas och investeringskravet minskas, SJ förklarar atfanslagsminskningarna är upprinnelsen till def hela. Jag skuHe vilja ställa en frågatill kommunikationsministern, som skall bli landshövding i ochdärför måste ha särskilt intresse av de kommunikationsproblem som finns bl, a,i inland: Är detta def första tecknet på aft SJ är på väg bort fråndef beslut som har fattats om att skall upprustas? Det råder enviss oro, på grund av att arbetet med rälsbyte upphör osv,, och denna oro kansägas vara berättigad. Jag undrar om detta är början till slutet på den vackratanken om atf denna bandel änfligen skulle bli upprustad och aft def var eninsats för en bra regionalpoHfik, Vad säger kommunikationsministern om def? 23Kommunikafionsminister : Herr talman! Nej, , aft SJsenarelägger investeringar behöver infe betyda att SJ på något sätt förändrarinriktningen av arbetet med upprustningen av och absolut inte attSJ gör ett avsteg från riksdagsbeslutet,I riksdagsbeslutet har detta arbete inte etappindelats. Det har gjortsbetydande investeringar, och det är vi överens om, , AftSJ nu av vissa skäl gör omdisponeringar - och sådana har gjorts inte bara härutan även på annat håll -får inte föranleda oss i denna kammare att omedelbartframföra tanken på att defaljstyra SJ när det gäller deras investeringar. Jagvet, , aft vi är överens om att inte göra detta, och jag är pådet klara med att enskilda riksdagsledamöter har behov av att så att sägabevaka sin egen region. Det är inget fel i det. Det skall riksdagsledamöternagöra. Men detta får inte leda till att man helt låser SJ i SJ:sinvesteringsplanering. Vi måste räkna med att SJ skall kunna göra omdisponeringarbeträffande investeringarna. De krav som har ställt på SJ gällerfortfarande, och i händelse att SJ skulle bortse från dessa krav, SvenHenricsson, utgår jag ifrån att jag får hjälp av , som kommeratt vara kvar i , så att SJ far sitt förnuft till fånga. För min delkommer jag ju inte att vara kvar i . 24 SVENHENRICSSON (vpk): Jag tänker, CurtBoström, på om SJ får vidkännas en sänkning av investeringsanslaget samtidigtsom SJ har eftersläpande behov. Man kan ta exemplet med spårkapaciteten iStockholmsregionen, Det har länge varit på tapeten. Men först nu har det börjatbyggas. Jag kan nämna behoven i , vidare behoven i Helsingborgsområdetmed tanke på gränstrafiken. Om dessa mycket viktiga investeringskrav kommersamtidigt som man försöker att hålla den totala investeringsvolymen nere,föreställer jag mig att SJ måste ta pengarna någonsfans, Def är detta som jaghar velat peka på. Skall det här resultera i atf, enligt min mening,principiellt viktiga beslut om regionen inland kommer att skjutas åtsidan till förmån för åtgärder i metropolerna, dvs, de stora knutpunkterna?Detta kan vara en bra följdfråga, och jag vill höra kommunikationsministernssvar. Anf.25 Kommunikationsminister : Herr talman! Det är ett faktum, SvenHenricsson, aff def förutom de ordinarie investeringsmedlen fill SJ hartillskjutifs ganska mycket arbetsmarknadspolifiska medel för justinvesteringar. Beträffandeinsatserna vill jag gärna säga att det för oss som nation är nödvändigt medinsatser i och . Då inkluderar jag också oss"skogslänningar". Om inte vi för fram våra produkter, genom vårt landoch ut på kontinenten, har vi ingen glädje av upprustningarna i skogslänen. Vimåste vara medvetna om aft insatser på både väg- och järnvägssidan skall göraspå de ställen där vi som nation - och då räknar jag också in oss i skogslänen -får den största nyttan. Detta innebär emellertid inte, , att vipå något sätt skulle eftersätta skogslänens . har viockså visat detta genom att satsa miljardbelopp på extra insatser iskogslänen. 26SVEN (vpk): Def är i alla fall klart, aft om jag fårmindre med pengar atf röra mig med som jag får större utgifter - jagmåste kanske köpa litet mer kläder eller förbättra någonting i min bostad -,måste jag fundera över vad jag kan avstå från. Jag har ingenting emot att maninvesterar i städer, men jag tycker att det borde vara intressant förregeringen att regeringens sänkning av det totala investeringsanslagetresulterar i atf det kan bli nödvändigt att avstå från vikfiga åtgärder i t,ex, , Det är också viktigt atf upprusta den bana som def här är frågaom. hade vi hundratals rälsbroff, Vad kosfar def atfta rätt på och vad kostar det i form av dålig rytm i trafiken? Jag menar affdet tenderar att leda till sämre ekonomi också. Om allas lika rätt tid en god hälso-och sjukvård Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1984/85:578 om allas lika rätt till engod hälso- och sjukvård Anf, 27 Statsrådet : har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta i syfte ätt bringa sjukvårdens verksamhet iöverensstämmelse med hälso- och sjukvårdslagens regler i vad gäller människorslika rätt fill en god hälso- och sjukvård. Anledningen till frågan är atf - enligt uppgift i pressen- patienter infe fas in för intensiwård på iVästerås, Jag vill klart slå fast atf enligt 2 § i hälso- ochsjukvårdslagen är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård pålika villkor för hela befolkningen. Detta gäller givetvis alla människoroavsett ålder. Enligt min mening kan inte ett vårdbehov tolkas utifrån administrativaregler som t, ex, åldersgränser, Hälso- och sjukvårdslagens mål aft vården skall erbjudasbefolkningen på lika villkor innebär bl, a, ätt def är behovet av hälso- ochsjukvård som skall styra möjligheterna att få vård inom ramen för de ekonomiskaresurser huvudmannen förfogar över. Det är landstingskommunerna som haransvaret för aft hälso- och sjukvården bedrivs enligt hälso- ochsjukvårdslagens intentioner. Tillsynen över området utövas av socialstyrelsen.Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder med anledning avpressuppgifterna. 28BLENDA LITTMARCK (m): Jag ber att få tacka för svaret, som jag infeär helt nöjd med. Det ankommer väl egenfligen på regeringen och affse till att lagar efterlevs, inte bara till bokstaven utan också fillandemeningen. Det är klart aft mot känslokyla, som kan vara maskerad someffektivitet och rationalitet, kän def vara svårt aft kämpa i varje enskiltfall. fallerändå ansvaret på oss i detta hus och på regeringen, I det fall som ligger tillgrund för min fråga hade en patient kommit in för en knäoperation och fickdärefter hjärtbesvär. Han nekades behandling. Man försökte inte ens ta in honompå specialavdelning - och han dog, Aft man avbryter en behandling när man harförsökt allfing och vidare behandling är meningslös kan vara en sak, men atfinte ens försöka med åldern - - som skäl! Man hade ju ändå bedömt aftknäoperationen som sådan var riktig. Fasan sprider sig bland deäldre, fasan att på grund av ålder bli nekad vård. Inom moderatasamlingspartiet kommer vi aldrig atf acceptera detta. Var kommer man såsmåningom aft sätta åldersgränsen? Vid 77, eller skall man höja den till 80eller skall man gradvis sänka den? Är statsrådet för sjukvården här i landethelt maktlös? få avgöra vilka som skall få levaeller är det enskilda läkare eller , som jag hareff starkt misstroende mot? Detta är diskriminering av en folkgrupp ochstatsrådet avser inte aff vidta några åtgärder. Det framgår klart och tydligt av mitt svar vad jag anser om det sominträffat. Jag säger mycket klart, , att ett vårdbehov enligtmin mening inte kan tolkas ufifrån administrativa regler som t, ex, åldersgränser.Jag säger också att det är som har atf utöva tillsynen överdetta område liksom över sjukvården över huvud taget. Jag utgår från attsocialstyrelsen följer def här och far upp de diskussioner som är nödvändiga.Det är ändå så vi har fördelat ansvaret inom statsförvaltningen, BlendaLittmarck, Regeringen eller dét enskilda statsrådet kan inte gå ut ochpenetrera enskilda fall. Men jag delar alltså helt upprördhetöver det som har inträffat, Anf.30 (): Jag undrar ändå om inte statsrådet, utöver att uttala sig så positivtsom hon gjort här i kammaren, kan finna någon ytterligare möjlighet atf påverkasocialstyrelsen, påverka läkaropinionen och påverka landstingen, så atf dengravsten som rests över i Riddarhytfan också blir gravstenenöver portalparagrafen i hälso- och sjukvårdslagen. Överläggningen varhärmed avslutad. 7 § Svar på fråga1984/85:579 om väntetiderna inom sjukvården har frågat mig om jag är beredd att ge en samladredogörelse för.väntetiderna inom olika delar av sjukvården. Detär riktigt, som anför, att det inte finns någon centralsammanställning över väntetiderna inom sjukvården. Jag kan därför infe heller ge någon samladredogörelse för dessa, _ Framt, o, m, sammanställdes s, k, vårdplaneringslistor regelbundet avsocialstyrelsen. Dessa vårdplaneringslisfor kritiserades bl, a, för attuppgifterna inte ansågs vara jämförbara. Inomsocialdepartementets projekt och sjukvården inför 90-talet, HS 90, harkösituationen studerats med utgångspunkt i den centrala statistiken vid vissakliniker, Def har därvid framkommit atf en viss del av de på vänteHsta uppsattapatienterna inte längre har något vårdbehov beroende på aft de tagits in påannan klinik, tillfrisknat eller avlidit eller av annan anledning inte äraktuella för intagning. Väntelistor är också svåra att bedöma genom aftklinikernas arbetssätt påverkar listornas längd, OHka organisatoriska åtgärderkan inom en given resursram leda fill drastiska förändringar i väntelistanslängd och kötid. Detär inte aktuellt att återinföra en central sammanställning av väntetidernainom hälso- och sjukvården totalt. Jag har däremot inhämtat atf socialstyrelsenhar för avsikt att göra belysningar punktvis av väntetiderna inom vissaverksamheter för att analysera eventuella olikheter i vårdutnytt-jandet i olikadelar av landet. De verksamheter som först kommer aft bli föremål för en sådananalys är glaskroppskirurgi, hjärt-kärloperationer och vissa ledoperationer. 32 (): Jag tackarför svaret. Bakgrundentill frågan är naturligtvis svårigheterna att få en samlad bild avkösituationen inom svensk sjukvård. Jag har utan framgång efterlyst en sådancentral statistik; det framgår av statsrådets svar atf någon sådanstatistik inte är fillgänglig. Jaghar efterlyst statistiken därför att jag tror att sjukvårdsdebatten i vårt landi större utsträckning skulle behöva grundas på fakta, bl, a, när det gäller hurlänge människor får vänta på att få sjukvård. Jag tror aff def infe minstgäller de partipoHtiska sjukvårdsdebatterna här i . Jagutgick från att , trots aft def infe finns någon central,publicerad statistik, ändå har tillgång till sådan statistik som underlag förde sjukvårdspoUtiska besluten i regeringen; ett antal sådana har ju fattatsunder tid. Jagkan nu konstatera att regeringen i def här avseendet inte vet hur def står tillmed svensk sjukvård. Även om infe väntelistorna från oHka sjukvårdshuvudmän ochinom specialiteter är jämförbara hade det inte varit orimligt att låtariksdagen få kunskap om läget inom svensk sjukvård när def gäller väntetiderför olika kategorier av patienter och inom olika specialiteter. Jagkan nämna för att jag hade fleradebatter med .Sven Aspling, som då var ansvarig för sjukvårdsfrågorna, därunderlaget just var uppgifter om väntetider. Vi kunde då konstatera hur de gickupp och ned och eventuellt hade samband med olika typer av åtgärder, bl, a, dendå aktuella s, k, sjukvårdsreformen. 2 protokoll 1984/85:155-156 Om väntetiderna inom sjukvården Vi kan konstatera atf denlånga debatten om dens, k, Dagmarreformen, med åtföljande inskränkningar ietableringsrätten för privatläkare, icke har kunnat grundas på några fakta omkösituationen inom den svenska sjukvården. Detta hade varit relevant, när mannu föreslog ett sysfem sorn i realiteten minskade människors möjligheter atfsnabbt komma till en läkare, Def finns emellerfid, herr talman, spridda uppgifter omkösituafionen. Låt mig nämna några av dem, som jag har lyckats inhämta. Inom ögonsjukvården är väntefiden i öppenvård förpatienter utan förfur mellan ett halvt och eft år. Inom den slutna vården ärväntetiderna ännu något längre - för starroperationer ofta upp fill eller överett år. Inom urologin är väntetiderna för patienter med remiss men utan förfuromkring , för patienter med förtur väsentligt kortare. Inomortopedin är väntetiderna mycket varierande i olika delar av landet. Väntetiderpå upp till för nybesök är dock ingen ovanlighet. Väntetiden förinläggning för operation närmar sig , och förhöffledsoperafioner uppgår den till cirka ett och eft halvt år, , är dessa förhållanden kända isocialdepartementet, och tycker att detta ärtillfredsställande? Förhållandena med delånga väntetiderna inom just de områden som nämner är kända infebara i utan, tror jag, i alla landsting. Det är områden därtekniken har avancerat mycket snabbt, Def finns ett uppdämt behov, ochmänniskor kan nu få en behandHng som fidigare inte var möjlig, Def är bl, a,inom de områden jag har nämnt som skall närmare analyseraväntetiderna. Det gäller glaskroppskirurgi, hjärf-kärloperationer och vissaledoperationer. Analysen av väntetiderna inriktas på precis på de områden somBjörn i första hand efterlyser. 34BJÖRN (): Jag har sannolikt mycket sämre kännedom omväntetiderna totalt sett inom olika specialiteter än , Jag harförsökt få fram uppgifter på några områden. När det gäller sådana saker somstarroperationer och höffledsoperafioner är def alltså mycket långa - och jagtror man kan säga otillfredsställande - väntetider. Över huvud taget ärnaturligtvis de långa väntetiderna både socialt och mänskligt ett betydandeproblem. Om man skall diskutera utformningen av den svenska sjukvårdenär det viktigt aft man vet hur kösituationen ser ut. Den varierar mellan olikaspecialiteter. På vissa sjukhus har man genom organisatoriska åtgärder lyckatsnedbringa köerna. Man har rensat i väntelistorna och gjort dem mera relevanta.Det är mycket bra. Men det är då viktigt aft de som fattar beslut isjukvårdspolitiska frågor har en adekvat kunskap om hur def står fill. Jag vill, , hävda att en av orsakerna fillatt ni gjorde ett sådant felsfeg när det gällde Dagmarreformen var atf ni ickeöverblickade kösitu- ationen i olika delar avlandet. Detta hade varit relevant, eftersom det Nr 155 Det minskade människors möjligheter att Tnrsriacrenrlpn snabbt komma till läkare.Det ökade trycket på den offenfliga sjukvården, -30 mai 19S5 och det innebar därmed ilängden längre väntetider för enskilda människor, Min slutsats av detta är,herr talman, att vi måste förse oss med en bättre - . information om hur längemänniskor måste vänta på sjukvård på olika håll i if,f i,.] å Ap landet och inom olika speciaHteter, Det hade varit utomordenfligt klokt att förse sig med den kunskapen innan man stäHde till aHt det här eländet med Dagmarreformen, Överläggningenvar härmed avslutad, 8 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:210 tiHlagutskottet 9 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1984/85:3233-3236 tillsocialutskottet /85:3237 till lagutskottet 1984/85:3238 yrkandena 1och 3 tHl finansutskottet yrkande 2 såvitt avsåg propositionens lagförslag: 1och 2 till lagutskottet 4 och 5 till skafteutskottetyrkande 4 till skafteutskottet 1984/85:3239 yrkandena 1-3och 6 till finansutskottet yrkande 4 såvitt avsåg propositionens lagförslag: 1och 2 till lagutskottet 4 och 5 till skatteutskottetyrkande 5 till skatteutskottet 1984/85:3240 filllagutskottet 1984/85:3241 yrkandena 1, 4, 6, 7 och 9-15 fillfinansutskottet yrkandena 2, 5, 8 och 16 till skatteutskottet yrkande 3 såvittavsåg propositionens lagförslag 1 till lagutskottet iövrigt till finansutskottet /85:3242 yrkandena 1, 4 och 5 tillfinansutskottet yrkande 2 såvitt avsåg propositionens lagförslag; 1och 2 till lagutskottet 4 och 5 till skatteutskottetyrkande 3 fill skaffeufskoffet 10 §Föredrogs men bordlades åter 19 betänkanden /85:32 och 33 betänkanden /85:63-66Försvarsutskottets betänkanden /85:11-14 betänkande1984/85:25 betänkande 1984/85:37 Näringsutskottetsbetänkande /85:33 11 §Regionalpolitiken m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /85:13 om regionalpolitiken (prop, 1984/85:100 delvis, 1984/85:115 delvis,1984/85:125 delvis ochlörs, 1984/85:13) samt 1984/85:34 om löntagarfondsstyrelsernas verksamhet, betänkande 13 ochnäringsufskottets betänkande 34 kommer att debatteras i ett sammanhang. 36 (): har atf fatta beslut om principerna föroch inriktningen av regionalpolitiken för den kommande fyraårsperioden, vilketredovisas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:13, Det är ettomfattande material som ligger till grund för det här beslutet, bl, a, denregionalpolitiska utredningens betänkande SOU 1984:74 samt självfallet ocksåregeringens proposifion 1984/85:115, Materialet har många förtjänster. Ingående analyser hargenomförts och redovisats. Men det finns också påtagliga brister i materialet,delvis kanske beroende på att utredningen fick arbeta under mycket hårdtidspress. Det finns, som vi moderater pekat på, emellertid också brister iandra avseenden. Vi tycker bl. a. aft man både i utredningens och iproposifionens form har misslyckats med att verkligen åstadkomma förenklingar idef stödsystem som majoriteten föreslår skall gälla . Låt mig inledningsvis, herr talman, konstatera att detdock råder en bred uppslutning kring de regionalpolitiska målen atf söka gemänniskor tillgång till arbete, service och en god livsmiljö i olika delar avvårt land - även om det är klart att förutsättningarna härför varierarutomordentligt mycket. Det är uppenbart aft det finns både mellanregionala ochinomregionala obalanser av ganska betydande slag i landet. Vi har storaskillnader i förvärvsintensiteten, det gäller framför allt kvinnorna. Vi har enbefolkningsstruktur som varierar utomordentligt kraftigt för olika län ochäven för olika kommuner och församlingar inom länen, Def finns områden medmycket låga födelsetal. Och de låga födelsetalen kommer med all säkerhet att avspegla sigi utomordenfligt stora problem framöver i dessa regioner. Skattekraftenvarierar mycket kraftigt mellan olika delar av landet. Arbetsmarknadensvariation och bredd växlar, från mångfald till .utomordentHgtsvaga och smala arbetsmarknader på mindre orter, där ofta enstaka företag bärupp merparten av sysselsättningen. Dehär obalansproblemen mellan regioner och inom regioner är inga entydigaNorrlandsproblem eller problem i skogslänen. De finns på många ställen.Problemen finns i Bergslagen, en av våra kanske mest sargade industriregioner.De finns också i sydöstra , ett förhållande som utskottet vid flerafillfällen har påpekat. Mankan konstatera aft dessa obalanser har både en kvantitativ och en kvaHtativdimension. Dessa dimensioner flätas ofta samman och kan ibland vara något svåraatt särskilja. Den kvantitativa dirnensionen brukar ofta diskuteras, inte minsti den här kammaren, och det är lätt att den kvalitativa blir bortglömd. Man kansäga att den kvantitativa dimensionen oftast är ett resultat av den merlångsiktigt verkande underliggande kvalitativa. Och det är därför viktigt i en debatt som denna verkligen lyfter fram de underliggande långsiktigtverkande kvalitafiva dimensionerna. Med ett sådant synsätt får debatten omregionalpoHtikens mål och medel en större bredd, vilket också rimligtvis bordege bättre förutsättningar att nå resultat, dvs, minska obalanserna. I tidigare regionalpolitiska debatter har jag givit uttryck för denuppfattningen att regionalpolitik måste debatteras men framför allt handläggasutifrån ett vidare synsätt än vad som kanske är brukligt och vanligt. Minicke helt originella tanke är aft alla beslut som fattas, såväl offentligabeslut som beslut inom näringslivet, enskilda hushåll och individueHa beslut,får en rumsHg dimension då dessa beslut omsätts i praktiken. Men det oftaganska markerade sektorstänkande som av tradition gör sig gällande inom denoffentliga förvaltningen medför uppenbara risker för att sekforsintresse-nakommer i konflikt med mål om regional balans. kan visserligen denationella sektorsvinsterna vara så entydiga och betydande att vissa regionalabalansmål måste ge vika i den avvägningen. Detkanske bör understrykas i en debatt som denna att det, även om det ärangeläget atf peka på de regionala balansmålen, finns områden där detnafionella totalintresset måste klart dominera över något kanske mindrebetydande regionalt särintresse. Men det är ingen tvekan om atf det mångagånger går aft förena helheten med sektorsintressena. Jag tror aft inte minstdet arbete som sker ute på länsnivå inom ramen för det samlade länsanslaget gerganska klara belägg för att samarbete över sektorsgränserna och ett mindresnävt sektorstänkande gagnar helheten. Det är därför, herr talman, som bådeintresset för och nyttan av det samlade länsanslaget har visat sig så stort. Har man denna utgångspunkt för en debatt om regionala balansproblem, såkanske anslaget över statsbudgeten, benämnt Regional- Regionalpolitiken m. m. politisktstöd, mister Htet av sin övernaturliga lyskraft. Det betyder självfallet en heldel att få ett stöd, det skall inte förnekas. Det kan också ibland förvissaföretag som inte får stöd i branscher där andra får stöd upplevas negativt. Menjag tror att med en helhetssyn, där andra polifikområden och andra beslut inomandra sektorer är viktiga, betyder kanske dessa regionalpolitiska stödmiljonerrelativt litet. Somframgår av den moderata huvudreservationen i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande, anser vi från moderata samlingspartiet aft en konsekvent ekonomiskpolitik ger de bästa förutsättningarna för aft utveckla alla delar av vårtland.