prot · G809158 · 1984-12-31 00:00:00 — En viktig utgångspunkt är ocksåatt energipolitiken utformas med en ansvarsfull hushållning med våra naturresurseroch en ständig hänsyn tHl vår miljö. Kärnkraftensavveckling skall förverkligas steg för steg, vilket innebär en utformning såatt de beslut som successivt behöver fattas grundas på ett så aktuellt underlagsom möjHgt, Utgångspunkten är att kärnkraften skall ersättas, som vi skriver iutskottsbetänkandet, i första hand genom en effektivare elanvändning, i andrahand genom en övergång tiH inhemskt bränsle, solvärme m, m,, och i tredje handgenom nya elproduktionsanläggningar, dock endast i den utsträckning som dettabehövs för att komplettera andra alternativ. Den sista kärnkraftsreaktorn skallvara awecklad , Dagens riksdagbeslut är ett led i att tryggasamhällets och industrins behov av en billig och säker energiförsörjning. Denna sammanfattande och korta redovisning av energipolitikensinriktning utgör en viktig bakgmnd när jag nu går över tHl betänkandets olikaavsnitt och de 110 reservationer som finns fogade till detsamma. Avdessa 110 reservationer är en avlämnad av de socialdemokratiska ledamöterna iutskottet - de borgerliga och kommunisterna har enats på enpunkt, beträffande vissa vattenkraftsstudier. Tolv av reservationerna haravlämnats av kommunisternas ledamot ensam, medan de 97 resterandereservationerna har borgerHga underteckna- re, i några fall är deundertecknade även av kommunisterna. Iinget fall har de borgerliga ledamöterna i näringsutskoftet avlämnat engemensam reservation. Jag nämner detta därför att det ger en bild av vad somväntar om vi skulle få en borgerlig regering genom höstens val. Den tidigaredebatten har visat detsamma. Oenigheten inom borgerligheten ärfullständig, och svenska folket får därför i och med dagens riksdagsbehand-Hngett klart besked om att på energipoHtikens område finns ingen som helstgemensam borgerlig polifik. Närdet gäller riktlinjerna för den långsiktiga energipolifiken konstaterarutskottet att nu gällande allmänna rikflinjer skall ligga fast. Huvuduppgifternaför energipolitiken redogjorde jag för inledningsvis. Låtmig kort kommentera de reservationer som är fogade till detta avsnitt avbetänkandet. Jag börjar med reservation 2 av . Härframförs en rad allmänt hållna synpunkter som enligt utskottsmajoriteten ärväl tillgodosedda genom den strategi för oljeersättning och kärnkraftsawecklingsom presenterats i propositionen. Den centerpartistiska reservationeninnehåller också den ordlek som vi har varit vana vid att höra under en mängdår från centerpartistiska företrädare här i kammaren. Här sägs bl, a, att denenergipolitiska strategin skall bygga på ett decentralistiskt synsätt och attden centraHstiska och storskaliga energipolitik som utgör en viktig bakgrundtill vissa av förslagen i propositionen inte kan accepteras. Jag måste iärlighetens namn erkänna att jag inte - när jag läser de centerpartistiskamotionerna och reservationerna - kan klara ut vilka ändringar som skall vidtasmed energisystemet för att det skall bli mer "decentralistiskt" ändet energisystem som förespråkas i propositionen. Detskulle vara intressant att höra någon av de centerpartistiska företrädarnareda ut begreppen på den här punkten, centerpartistiska reservationen betonas också - vilket har sagts tidigarehär - att man förordar en återgång till den energipolitik som fördesunder , Man säger att denna bör fullföljas och fördjupas. Låt migdå, fru talman, påminna om att det var som Energisverige varhandlingsförlamat, eftersom inriktningen var oklar på grund av att vi hade enoenig borgerlig regering. Det var Energisverige inte fickentydiga och långsiktiga besked. De åren vill vi inte ha fillbaka, Isamma centerpartistiska reservation betonas också vikten av att skapa eftenergisystem baserat på inhemska och förnybara energikällor. Utskottsmajoritetenkan inte finna att detta på något sätt står i strid med vad som sägs ipropositionen. Om vi däremot gör en jämförelse mellan den energipolitik somfördes , när vi hade en borgerlig regering, och denpolitik som förts , då vi haft en socialdemokratisk regering,framträder en klar skillnad. Även energipolitiska beslut betonades istor enighet vikten av att skapa ett energisystem baserat på inhemska ochförnybara energikällor. Däremot fördes inte i övrigt den poHtik som skulle göraatt de inhemska bränslena fick sin rättmäfiga chans. Först i och med den socialdemokratiskaregeringens tillträde och i och med den s, k,krispropositionen kom det riktade stöd som så väl behövdes för att dessabränslen skulle ges sin chans. Då infördes det s. k. torvstödet, ett25-procentigt investeringsstöd till anläggningar utformade för torvbränslen.Detta stöd har resulterat i en utveckling från sex torveldade anläggningar år1982 till ca 60 anläggningar 1985/86. Stödet har sedan utvidgats till att gällainhemska bränslen över huvud taget. Detta, fm talman, är en energipolitik somverkligen är inriktad på inhemska och förnybara energikällor. Underpunkten Riktlinjer för den långsiktiga energipolitiken har moderatasamHngspartiet avlämnat en reservation, vilken enligt utskottsmajoritetensmening har en alltför stark betoning av marknadskrafternas förmåga att styrautvecklingen på det energipolitiska området. Utskottsmajoriteten medger gärnaatt nyutvecklad teknik i ökad utsträckning skall klara sig på egna meriter ochpå marknadens villkor samt att det är viktigt att de olika aktörerna inomenergiområdet tar ett ökat ansvar. menar utskottet att det stöd tillforskning och utveckling samt till introduktionsåtgärder som utgått under desenaste åren varit betydelsefullt för att åstadkomma den omställning avenergisystemet som vi har velat ha. I propositionen anförs också att fortsattastödåtgärder nu kan koncentreras till insatser som är strategiska, särskilt föroljeersättning och för aweckling av kärnkraften. Undersamma rubrik tar utskottet också upp de övergripande frågor som gäller densuccessiva utfasningen av kämkraften ur det svenska energisyste-. Här har avlämnatstvå reservationer - en av moderata samlingspartiet och en av centerpartiettillsammans med kommunisterna, I reservation nr 3 av moderatasamHngspartiet förs en diskussion om vad svenska folket tog ställning till ifolkomröstningen. Låt mig här peka på den punkt i reservationen som gällerkärnvärmereaktorn , Reservanterna menar att folkomröstningen avsågkärnkraftverk och inte kärnvärmeverk. Denna diskussion har förts iriksdagen efter folkomröstningen. Såvitt jag förstår tog svenska folketställning till om kärnenergi skulle användas i det svenska energisystemet ellerej och inte till användandet av den ena eller andra reaktortypen. Vidareframgår det klart av beslut efter folkomröstningen att kärnvärmereaktorerinte skall förekomma i , Utskottsmajoriteten noterar också att det finnsandra formuleringar i moderata samlingspartiets motion som ger anledning attifrågasätta motionärernas benägenhet att följa beslut om awecklingav kärnkraften , Samma känsla får man när man läser reservationerna.Moderaterna vill lämna över praktiskt taget allt fill marknadskrafterna,vilket också betyder att samhället frånhänder sig den styrning som måste tillför att vi skall kunna aweckla kärnkraften , Även Per-RichardMoléns anförande här , som var en lovsång till kärnkraften, tyderpå detsamma. Jag vill även på den här punkten fästa uppmärksamheten på vilkaavgörande åsiktsskillnader det finns mellan de två partier som, efter vad jagförstår, kommer att ingå i en eventuell borgerlig regering. Åsiktsskillnadernaframstår i all sin tydlighet när man läser den moderata reservation som jagtidigare nämnt, som förespråkar att kärnvärmereaktorer skall byggas, och jämför den medreservation 4, där utskottsföreträdare är undertecknare, I densistnämnda reservationen krävs det en awecklingsplan - som det har talats omflera gånger tidigare här . Ett väsentHgt skäl för detta, sägerreservanterna, är att den politiska viljan på det sättet klart skallmanifesteras. Man säger också att en awecklingsplan skall omfatta åtgärder somsyftar till att stimulera satsningar på effektivare energianvändning,energisparande och alternativa energikällor såsom inhemska bränslen. Utskottsmajoritetennoterar här, helt i överensstämmelse med regeringens uppfattning, att det ärsäkerhetsaspekter som skall vara avgörande för i vilken ordning kärnkraftverkenskal! tas ur drift. Strategin för att aweckla kärnkraften måste därför bli,precis som jag har sagt tidigare, att steg för steg lägga fast konkretahandlingsplaner . Att nu fastlägga en preciseradawecklingsplan på ett osäkert beslutsunderlag kan dels ge bindningar somförsvårar en rationell aweckling av kärnkraften, dels - till skillnad mot vadsom har sagts - ge felaktiga signaler såväl tiH enskilda somtill investerare och beslutsfattare inom näringsliv och kommuner. Enviktig uppgift får här det råd för elanvändnings- och elproduktionsfrågor somregeringen avser att inrätta. Detta råd kommer att få tillfälle att löpandediskutera frågor om kärnkraftens avveckling. Utskottsmajoriteten biträdersåledes inte och kommunisternas krav på enpreciserad awecklingsplan. Närdet gäller de allmänna riktlinjerna för energianvändning och energihushållningslår utskottsmajoriteten fast att de riktlinjer för energianvändningen somregeringen förordar tar, liksöm de hittillsvarande, sikte på detenergipoliti.ska mål som en bred riksdagsmajoritet antog . Utskottsmajoritetenmenar därför att det inte föreligger några skillnader mellan propositionen ochdet som anförs i den moderata reservationen, och inte heller mellanproposifionen och det som anförs i centerparti- och vpk-reservationen. Om mandäremot jämför reservationerna, så framstår återigen åsiktsskillnaderna mellanmoderata samlingspartiet och väldigt klart. Moderata samlingspartietsreservanter förespråkar en avveckling av de statliga subventionerna så gott somfullt ut, medan menar att ett fortsatt och förstärktenergisparbidrag måste utgå. Def är två, efter vad jag förstår, oförenligaståndpunkter. Närdet gäller målet för energianvändningeri - alltså hur mycket energi som viskall använda - anges i propositionen några olika bedömningar av energibehovetpå . I propositionen anges dock inte något precist kvantitativt mål,vilket är helt i överenstämmelse med EK 81:s och de flesta remissinstansersuppfattning. Mot detta har och vpk:s företrädare i utskottetreserverat sig. Man menar att regeringen inte gjort någon egen bedömning ochatt regeringen indirekt frånhänt sig möjligheten att påverka miljön i gynnsamriktning genom att inte uppställa ett ambitiöst mål för energianvändningen -detta trots att det i propositionen uttalas klart att def är eftersträvansvärtatf den samlade energianvändningen även på kan hållas i huvudsak oförändradeller om möjligt minskas. är alltså klar och entydigi propositionen. Detskall också sägas att verkligheten inte förändras av om påterawattimmen när skulle göra ett uttalande om den långsiktiga energianvändningen.Miljön förändras inte heller, vilket reservanterna tycks mena. Det avgörandeför att uppnå en så låg energianvändning som möjligt och därmed en bättre miljöär en handfast politik, byggd på en realistisk gmnd. Jagövergår härefter, fru talman, tHl rubriken elförsörjning. Under detta avsnittbehandlar utskottet frågor som berör produktion av elektrisk ström. Försttill och byte av ånggeneratorerna. Utskottet instämmer i vad somanförs i propositionen, nämligen att ett byte av ånggeneratorerna endastgenomförs, om de säkerhetsgranskande myndigheterna ger sitt godkännande. Dettahar berörts och är en självklar fömtsättning. Utskottet noterarockså att bedömt att ett sådant byte ärföretagsekonomiskt lönsamt. Man beräknar en återbetalningstid av investeringenpå . Utskottet menar att , utöver vad som ankommer påregeringen och berörda myndigheter, inte behöver ta något ytterligare initiativtiH prövning i denna fråga. Motdetta ställningstagande har och kommunisternasföreträdare i utskottet reserverat sig. Man menar att den föreslagnainvesteringen på ca 900 milj, kr, borde prövas mot andra möjligheter attproducera motsvarande värmemängd. Man förutsätter alltså att den energi somproduceras i skall avsättas på värmemarknaden. Jag vågar påstå att ensådan lönsamhet som den beräknat för byte av ånggeneratorerna interimligtvis kan uppnås vid en satsning på t, ex, inhemska bränslen, vilketreservanterna föreslår. Jagövergår sedan till rubriken vattenkraft, I propositionen anförs aft beslut omvattenkraftens energipolitiska roll, sedd i ett längre perspektiv, inte behöverfattas förrän , Socialdemokraterna i näringsutskottetansluter sig til! regeringens uppfattning att vissa studier behöver genomförasföre ett sådant beslut. Ett syfte med sådana studier är att genom vissakompletterande inventeringar av tänkbara utbyggnadsprojekt ge ett så aktuelltoch riktigt beslutsunderlag som möjligt inför våra framtida ställningstagandenom hur den långsiktiga elproduktionskapaciteten skall utformas. Det är ianknytning härtill vikfigt att återigen slå fast att kärnkraften i första handskall ersättas genom effektivare elanvändning, i andra hand genom övergång tillinhemska bränslen - solvärme m, m, - och först i tredje hand genom nyaelproduktionsanläggningar, Ireservation 43 från utskottets socialdemokratiska ledamöter redovisar viståndpunkten att inte har anledning att ta ställning till hurregeringen bereder frågan om vattenkraftens roll på lång sikt. börutgå ifrån att regeringen skaffar sig det kunskapsunderlag som ansesnödvändigt. Jag yrkar härmed bifall till reservation 43, undertecknad av desocialdemokrafiska ledamöterna i utskottet. Jaggår härefter till rubriken mottryckskraft. Här behandlas bl, a, propositionensförslag om möjligheterna atf ge ekonomiskt bidrag för täckande av förprojektering avkraftvärmeanläggningar samt stöd för att utrusta fast-] bränsleeldade värmeverkmed ångpannor. Moderata samlingspartiet yrkar på den här punkten avslag påpropositionen. Centerpartietanser i reservation 54 att som ett led i den kommande planeringen förkärnkraftsawecklingen bör klart pekas ut vilken omfattningmottrycksproduktionen kan bedömas få. bör, säger man, konkretaåtgärder vidtas för att uppsatta mål skall kunna nås. De förslag till stöd, somutskottet tillstyrker, kommer att påverka utvecklingen i riktning mot en ökadmottrycksproduktion av elektrisk ström, vilket borde vara i överensstämmelsemed vad de centerpartistiska reservanterna vill. Att däremot uttala ettmer precist kvantitativt mål för den framtida mottrycksproduktionen låter sigenligt utskottsmajoritetens mening inte göras. Skälet till detta är förstås attden nu pågående och framgångsrika energihushållningen påverkarmotfrycksunderlagen i negativ riktning, som forskningen ochutvecklingen på minikraftvärmeområdet borde ge en positiv utvecklingför elproduktionen på detta område. Närdet gäller kommunisternas krav på ett fullständigt utnyttjandeav befintliga mottrycksanläggningar vill jag framhåHa att det måste ses somhelt orealistiskt dels därför aft en stor del av den befintligamottrycksproduktionen är oljebaserad, dels av rent ekonomiska skäleftersom de billigaste kraftslagen först skall användas. Beträffandevindkraftens roll i det framtida svenska kraftsystemet menar utskottet atf deåtgärder som föreslås i propositionen är väl awägda. Det verkar vara rimligtatt kraftföretagen, efter det att staten tagit ett stort ansvar för dethittills genomförda vindkraftsprogrammet, nu bör ta sitt rättmätiga ansvar fören eventuell fortsatt utbyggnad. Regeringen kommer att ha överläggningar medkraftföretagen om deras engagemang för den framtida UtveckHngen av vindkraften.Om denna utveckling skall komma till stånd, måste ett visst statligt stödenligt utskottets bedömning även fortsättningsvis finnas. Dethar sagts mig att de första överiäggningarna meHan regeringen ochkraffföretagen har ägt rum. Om så är fallet, skulle det vara intressant atthöra energiministern här inför kammaren redovisa vad som avhandlades på detförsta sammanträdet, Ifråga om kommunisternas krav på en detaljerad plan för ett stortstatligt vindkraffsprogram anser utskottet att vi ännu inte har det underlagsom behövs för att göra ett så detaljerat program som här föreslås. Men det somman på den här punkten bHr förvånad över är den flathet gentemot kraftföretagensom framskymtar både i motionen och i reservationen. Utskottet vill därförbetydligt mer än kommunisternas reservant gör betona betydelsenav att kraftföretagen medverkar i utveckHngen av vindkraften i , Närdet gäller värmeförsörjningen konstaterar utskottet att denna under senare årundergått en snabb förändring. Framför allt har ett omfattande energisparandeoch en minskad oljeanvändning, på grund av övergång tHl andra bränslen, utgjortviktiga inslag i denna omställning. 4Riksdagens protokoll 1984/85:158-159 bestämda uppfattningen attdet fortfarande återstår betydande möjligheter att spara och hushålla medenergi, Ireservafion 64 från moderata samlingspartiet sägs att det finns anledning attanta att energianvändningen per ytenhet kommer aft minska även fortsättningsvis.Men samfidigt säger man att det är dags att varna för en alltför stor optimism,därför att en stor del av de ekonomiskt försvarbara besparingsåtgärderna iäldre bebyggelse redan har genomförts. Verkligheten, fru talman, är dock enannan! På energisparområdet är det verkligen berättigat att ävenfortsättningsvis vara optimistisk just därför att det återstår en mängdekonomiskt försvarbara åtgärder atf genomföra i befintlig bebyggelse. Närdet gäller bränsleförsörjningen tänker jag, fru talman, bara beröra en endapunkt. Jag avser då förbrukningen av kol i , som liggerpå ca /år. Det är således en väsentHgt lägre nivå än den somberäknades energiproposition. Denna nedräkning av kolför-bmkningenhar skett som oljeanvändningen minskat snabbare än beräknat. Detta,fru talman, anser jag vara ett bevis på aft den förda politiken påenergihushållningens område, på oljeersättningsområdet och inom sektorn förinhemska bränslen har varit, och är, mycket lyckosam. Utskottet konstaterar medanledning härav att det inte behövs några uttalanden av det slag som föreslås ireservation 90 från och . Den förda politiken är uttalandenog. Jaghar härmed berört några av de 110 reservationer som finns fogade tillnäringsutskottets betänkande 30, Ett stort antal av dessa reservationer måstetyvärr lämnas utan kommentar, vilket i och för sig är synd - annars hade detännu tydligare framgått vilken splittring som råder bland de borgerligapartierna på energipolitikens område. Jag yrkar bifall till reservation 43, som är undertecknadav de socialdemokratiska ledamöterna i näringsutskoftet, och avslag på aHa dereservationer som man tidigare yrkat bifall fill här , I övrigt yrkar jagbifall till utskottets hemställan i näringsufskottets betänkande 1984/85:30,Riktlinjer för energipolitiken. 28 (vpk) replik: Några ord om elproduktionen. Allting hänger ju ihop i dessa sammanhang.När vi - för vilken gång i ordningen vet jag inte - tagit upp mottryck ochvindkraft som viktiga energiproduktionskällor på elkraffsom-rådet, är detnaturligtvis i linje med den energipolitik som vi bedrivit de här åren. Dethänger naturligtvis också ihop med den efterlysta awecklingsplanen. Om vi intenu satsar hårt på att få en annan elproduktion utan säger att vi skall börjamed det när vi vet mer och när def står klart vilken teknik vi skall använda,så kommer vi inte att ha dessa produktionskällor fillgängliga när det bHraktuellt, Defhar i dessa sammanhang talats mycket om kapitalförstöring. Jag måste säga attdet är en fruktansvärd kapitalförstöring atf mottrycksanläggningar som går att använda stårstilla, medan man kör ut kärnkraftsproducerad el i våra värmesystem. Vi kandividera fram och tillbaka om kostnadema - det har vi gjort mycket ienergidebatten -, men det finns fortfarande ingen, och det gäller ävenutskottets talesman , som exakt kan tala om vad kärnkraftsdelenkostar. Vi vet inte vilka de framtida kostnaderna kommer att bli för den strömsom vi producerar och förbmkar för värmeförsörjningen i våra bostäder och påandra håll. Därför är det en väldigt oärlig debatteknik att säga att det ärmycket dyrare att använda mottryckskraft än kärnkraftsbaserd el.Kärnkraftsnotan kommer att stiga. När det gäller dessa fastställda1,som tas ut för aweckUng och sådana saker vet ingen huruvida dekommer att räcka till, Sammasak är det med vindkraftsprogrammet. Det finns här en positiv ton i regeringensproposition, och det har vi påpekat. Vi tycker att det är bra att det nu börjarfinnas ett intresse för vindkraft. Vad vi sagt i vår motion är bara att vi intelitar på det privata näringslivet. Det är alltså precis tvärtemot vad LarsAndersson påstår; vi är inte alls flata mot det privata näringslivet. Vi ärtvärtom rädda för det samarbete med näringslivet som regeringen talar om. Detbehövs en nationell politik på detta område - inte att enskilda kraftföretaggår in och slåss om denna marknad. Det behövs i stället en nationell plan förvindkraftens utbyggnad, och en sådan borde verkligen ligga socialdemokratinvarmt om hjärtat, om man även i fortsättningen vill framstå som ett parti somsvarar för en nationell planering och inte bara litar till olika privataföretags godtycke och vinstintressen. Anf.29 () replik: Fördet första är för dagen mottrycksproducerad elektrisk ström dyrare änkärnkraftsproducerad. Fördet andra, , är det inte så - åtminstone har det inte varit såden senaste vintern - att dessa mottrycksanläggningar stått stilla. De har gåttför fullt. Ingen av dem som är ägare till mottrycksanläggningar har någrasom helst planer på att lägga ned dem - det är jag helt säker på. Närdet gäller vindkraften är det bara att läsa innantill i vpk:s reservationer ochmotion. Motionen andas en flathet mot kraftindustrin; det kan man inte kommaifrån. När regeringen nu upptar förhandlingar medvindkraftföretagen innebär det inte att man därigenom skulle lämna ifrån signågonting till kraftföretagen. Jag är tvärtom övertygad om att regeringenkommer att följa den kommande utvecklingen mycket noggrant. Men det är nu dagsatt låta kraftföretagen ta sin del av ansvaret för den fortsatta utbyggnaden avvindkraften. Det är viktigt. 30 (vpk) replik: Jag upprepar än en gång; Vi vet ingenting om kostnaden för denkärnkraftsbaserade elkraften. Vi kan inte upprätthålla myten och säga attkärnkraftselen är så billig, för vi vet ju inte vad den kommer aft kosta. har ännu inte fåttslutnotan, och vi vet över huvud taget inte ett dugg om vad den elen kommer atfkosta. Jag tycker att det är en väldigt oärlig debatt som ständigt förs omkostnaderna för kärnkraften. Om dem vet ju ingen av er här någonting, inte ensenergiminister , Hon kan inte stå upp och säga aff hon vet att detkommer att kosta så och så mycket när notan långt skallbetalas. Det kan bli hur dyrt som helst. Därför skall ni sluta tala omkostnaderna i de här termerna, för det kan ni infe stå för. Sedan kommer jagfill vindkraften och def privata näringslivet. Jag förstår inte riktigt varLars får ordet flathet ifrån. Vad vi vill ha är en av samhälletordenfligt kontrollerad utbyggnad av vindkraften. Vår erfarenhet säger oss, dethar vi sett så , att om man överlämnar åt det privata näringsHvetatt sköta detta - även om det sker under viss övervakning, som man hoppas påhär - kommer det att ske på företagets och dess vinstintresses villkor, inte pådef nationella energisystemets villkor. Om det tidigare hade funnits enordentlig kontroll skuHe vi infe ha haft den kärnkraftsproblematik som harställt fill så mycket trassel för oss. Man började bygga ut kärnkraften för attden skulle vara så billig och bra. Det skedde ur vinstintressesynpunkt, infe urdef nationella systemets synpunkt. Det är därför vi är skeptiska och alls inteflata. Anf.31 () replik: Jag skall fatta mig mycket kort. Nuföreslås återigen en plan för utbyggnad av vindkraften, på ett osäkertbeslutsunderlag. Jag vill påminna om aft det i propositionenföreslås att man skall göra studier av var och hur dessa vindjcraftverk skallplaceras.