prot · G809128 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottsmajoritetenanser att det är överflödigt att nu fatta ett sådant beslut, då det i enlighetmed tidigare beslut har skett en successiv minskning på rörelselån och merapengar har gått och går till utveckling. Utskottet vill inte heller urholkafondernas kapitalbas. Därför yrkar vi avslag på reservation nr 12. När det gäller fondernas styrelsesammansättning är viöverens om i utskottet att styrelserna bör innehålla ledamöter somrepresenterar både näringslivsorganisationer och fackliga organisationer. Dettahar vi i tidigare betänkanden här i kammaren poängterat, och detsamma framhållsockså av industriministern i propositionen. Vi anser därför att det intebehöver tas något ytterligare initiativ nu och avstyrker därför reservation nr13. Så övertill målgrupperna. Vi har ingen ekonomisk möjlighet att utvidgamålgruppen för fondernas verksamhet, även om det skulle vara önskvärt. Viavstyrker därför reservation nr 14. När detgäller Stöd till hantverket vill vi erinra om följande. centralamyndigheten för stöd till bl. a. hantverk, ett stöd som lämnas inom ramen försmåföretagsutvecklingen. Det bör också fortsättningsvis kunna åläggas SIND ochutvecklingsfonden att klara fördelning och prioritering av detta stöd.Utskottet avstyrker därför förslaget om särskilt anslag till hantverksnämnden.Därför yrkar vi avslag på reservation nr 15. Under punkten Anslag till småföretagsutveckling harmoderater och folkpartister i motioner krävt en nedskärning av detta anslag. Visocialdemokrater tycker det är viktigt att fullfölja den påbörjadeverksamheten med att stödja de mindre företagen och avvisar därförreservafionerna 16 och 18. Tyvärr kan vi inte heller stödja centerreservation nr 17,som innebär en ökning av anslaget, då vårt budgetläge inte tillåter detta. Viavstyrker därför också denna reservation. Jag vill sluta mitt inlägg med att yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag på de reservationer som jagnämnt. kommer att ta upp de övriga delarna i betänkandet. Anslag inom in-dustridepartem en-tets område 16 () replik: När man lyssnar till framstår det helt klart att socialdemokraterna inte vill spara. Hurskall man då lösa problemen med underskott i budgeten etc? Jo, man skall höjaskatterna. Det var det besked vi fick i de 100 debatter som fördes . Men vad detta betyder har vi mångårig och mycket dystererfarenhet av. Det betyder framför allt minskad konkurrenskraft förnäringslivet, som måste bära upp och försörja den offentliga sektorn. I går fick vi kompletteringspropositionen. Av de mångakurvor som pekar uppåt kan vi notera att statsskuldräntan, som varberäknad till 71,2 miljarder, nu skall öka med 2,6 miljarder. Ikompletteringspropositionen beräknas statsskuldräntan för nästa budgetår till73,8 miljarder. Vi har alltså en stigandeutlandsupplåning och en stigande statsskuldränta. Ja, många kurvor pekar uppåt,det är förvisso sant. Mot bakgrunden av detta vill jag fråga mycket anser hon att statsskuldräntan skall kunna öka? Hur långt skallstatsskulden och utlandsupplåningen öka innan socialdemokraterna på allvarprövar de besparingsförslag vi redovisat eller eljest åstadkommer besparingar ide statliga utgifterna? 17PER-OLA () replik: inledde sitt anförande medett allmänt resonemang om industripolitiken. Hon sade bl. a. att stödet tilltillväxtföretag har ökat medan subventionerna till krisföretag minskat. Denhistorieskrivningen, , vet vi är grovt förvanskad och harväldigt litet med verkligheten att göra. Socialdemokraterna har nämligen undermånga år krävt ökade anslag för just krisföretag. Därför fick vi också mångagånger satsa på dessa. Men låt oss lämna den frågan, för den har vi diskuteratmånga gånger tidigare. När det gäller hemslöjdsverksamheten noterade jag attWivi-Anne Radesjö inte svarade på mina frågor utan hänvisade kallt och kyligttill det Anslag inom in-dustridepartemen tets område Varför skall man alltid hänvisa till det statsfinansiella läget då detgäller småskaliga satsningar, som har betydelse för människor bl. a. i de mestutpräglade glesbygdsregionerna, där hantverksnäringen och hemslöjdsnäringen ärav stor betydelse? Sedan till Norrlandsfonden. Det är riktigt, Wivi-AnneRadesjö, att har fattat beslut om att dra ner medelsramen, men detbeslutet står inte bakom. Vi hävdade 1983 då medelsramenminskades att det skulle få konsekvenser för Norrlandsfondens möjligheter attaktivt verka för att skapa sysselsättning. kommer Norrlandsfonden tillbakamed ett anslagskrav som ligger helt i linje med vad krävt. För detkravet finns det ju sympatier också i de socialdemokratiska leden inäringsutskottet. Det känner vi till. Då det sedan gäller utvecklingsfonderna vill jag påminnaWivi-Anne Radesjö om att vi i vår reservafion inte föreslagit några ytterligareinitiativ när det gäller fondernas styrelser. Vi har understrukit att de reglersom gäller för val av styrelseledamöter i utvecklingsfonderna alltjämt skallligga fast. Vi betonar att det ytterst är landstingen och de berörda kommunernasom har att se till att man väljer styrelseledamöter som har erfarenhet frånföretagande, näringsliv och fackliga organisationer. Det är nämligensocialdemokraterna som i sin skrivning i utskottsbetänkandet satt upppekpinnar för landstingen. Ni säger att man skall ta ytterligare ökad hänsyntill de krav som näringslivets organisationer har. De pekpinnarna tycker vi äronödiga. Låt landstingen, med det ansvar som de känner för utvecklingsfonderna,sköta den här uppgiften. Landstingen känner sitt ansvar och kommer också attlösa frågan. 18WIVI-ANNE RADESJO (s) replik: När ,talar om att socialdemokraternaförsämrar ekonomin kan jag hålla med så långt som att vi har en väldigt tungekonomisk börda att bära efter de sex borgerliga regeringsåren. Trots allt harekonomin förbättrats. är inte längre ett land som lånar fill konsumtion.Det tycker jag att vi skall komma ihåg i den ekonomiska diskussionen. Om jaginte missminner mig genomfördes stora skattehöjningar också under den tidmoderaterna hade säte i . har vi inga egentligaskattehöjningar, utan vi har föreslagit skattesänkningar i vår budget. kom tillbaka till det här medNorrlandsfonden. Jag har för mig att det finns pengar kvar i Norrlandsfonden,så att det nu inte finns några större behov att pressa fram pengar tillNorrlandsfonden. Eftersom vi nu får den här genomgången och kommer att få ettförslag till , efter det här årets utgång, är detingen mening med att nu pressa fram pengar som egentligen inte behövs. Vi fårta ställning i frågan längre fram. tar också upp frågan om hemslöjdsnäringenoch säger att vi är mot alla småskaliga satsningar. Jag vill inte hålla medhonom. Vi värnar från utskottets sida om hemslöjdsverksamheten. Men finns detinte pengar. har viinga möjligheter att göra någonting just . Ansvaret för valet av ledamöter i utvecklingsfondernasstyrelser har vi ju redan lagt över på landstingen. Vi har också tidigare iutskottsbetänkanden satt upp s. k. pekpinnar för landstingen. Jag tycker inteatt det är fel att vi från sida talar om hur vi tycker attstyrelserna bör se ut. Sedan ankommer det på varje landsting att avgöra saken. 19 () replik: Jag undrar verkligen om på det hon säger. Det är faktiskt så att sedan socialdemokraterna återtogregeringsmakten har de höjt 75 olika skatter. Sammanlagt harskattebelastningen ökat med 30 miljarder, vilket för hushållens del innebär enökad beslastning på i genomsnitt . Det har vi påmint omflera gånger här i kammaren. Jag vill påpeka för att under de sexborgerliga åren kom inga besparingsförslag från socialdemokratin, bara en mängdöverbud. Mera pengar till varv och andra industrier skulle betalas ut, försysselsättningen var hotad. Inte minst från näringsutskottetssocialdemokratiska ledamöter fick vi höra att mera pengar skulle betalas ut.Jag vill påminna om de majoriteter som skapades för att trumfa igenom förslagetom anställningstrygghet när det gäller varven och en hel del pengar tillÖresundsvarvet i . är medveten om att denarbetsplatsen inte längre existerar, i varje fall inte som varv. Jag frågade hur stor statsskuldräntan skall behöva bliinnan ni börjar spara. Jag påpekade också i kompletteringspropositionen har räknat upp statsskuldräntan från 71,2miljarder med 2,6 miljarder till 73,8 miljarder för nästa budgetår. Hur längeskall detta fortsätta? Hur länge skall kurvorna fortsätta att peka uppåt, innanni på allvar börjar spara på statsutgifterna? Det var den fråga jag ställde,men svarade inte på den - varför? Jag påpekade i mitt anförande att vi enligt den senasttillgängliga balansräkningen för utvecklingsfondernas tillgångar kundekonstatera att utvecklingsfonderna förfogar över statsmedel och landstingsmedelfill ett sammanlagt värde av 2 miljarder. Litet drygt hälften av detta varlikvida medel, alltså inte placerade i de objekt som utvecklingsfondernas medelär fill för. Jag träffade en fondstyrelseledamot , och han berättadeför mig att man hade problem i styrelsen med att placera 40 å 45 milj. kr.därför att det inte fanns några aktuella projekt. Vad drar slutsats av detta? Min slutsats är att det är fel på näringspolitiken.Detta skall vi diskutera i samband med behandlingen av betänkande 23. Det finnsalltså inte några lönsamma projekt. Då spelar det ju ingen roll hur mycketpengar utvecklingsfonderna förfogar över. Jag drar en annan slutsats också, och den är attregeringen inte vill spara. Skulle man vilja spara, skulle man kunna gå in härpå samma sätt som man gör i fråga om kommunerna och, som vi föreslagit i vårareservationer, ställa återbetalningskrav efter förhandlingar med landstingen.På det sättet skulle Anslag inom industridepartementets område Anslag inom industridepartementets område man kunna minska behovet av den statliga upplåningen.Varför gör man inte detta? Nej, man vill naturligtvis inte spara, som jag sadei min förra replik. Slutligen, herr talman, gjorde ett stortnummer av att regeringen håller på att avreglera, och det framgångsrikt. Dethar vi inte sett så mycket av. I näringsutskottets betänkande 23 avstyrker manen lång rad borgerliga motioner i detta syfte. Vi väntar fortfarande påpropositioner från civilministern. 20 () replik: sade att vi skall pressafram pengar till Norrlandsfonden. Då och ledning,vilka jag känner stort förtroende för, analyserat Norrlandsfondens möjligheter attfungera som ett närings- och regionalpolitiskt organ i den del av landet detgäller - Norrlandslänen -, så har man ordentligt på fötterna när man kommertill regeringen och begär ökade anslag. Man har sett konsekvenserna av denneddragning av anslaget som 1983 fattade beslut om. Jag tycker att det är synd att man är så här njugg medanslagen såväl till Norrlandsfonden som till de regionala utvecklingsfonderna.Inte ens de regionala utvecklingsfonderna har ju fått de pengar somindustriverket, som är tillsynsmyndighet för utvecklingsfonderna, lagt framförslag om. Jag är säker på att industriverket har sakligt stöd för sinbedömning av hur stora medel utvecklingsfonderna behöver. Det handlar om ökadeanslag till nyetablering, till utbildning och till insatser för attsmåföretagen skall bli mer offensiva. När det gäller hemslöjden hänvisar än engång till det statsfinansiella läget. Men har inte föreslagit att viskall öka belastningen på statsfinanserna. Vi har föreslagit en annanfördelning av de anslag som finns inom ramen för industridepartementetsverksamhetsområde, nämligen att man skall ta pengar från Industrifonden, somuteslutande används för de större företagen, för satsningar påutvecklingsfonderna, på hantverksnäringen och hemslöjdsnäringen. Men inte ensden omfördelningen har socialdemokraterna ställt upp på, utan man fallertillbaka på samma gamla kyliga resonemang: Det statsfinansiella läget gör attvi inte har råd att satsa på småskalig verksamhet - på hemslöjden ochhantverksnäringen, som ändå ur sysselsättningspolitisk synpunkt har så enormtstor betydelse för de mest utsatta regionerna. Jag beklagar, ,detta ert ställningstagande. 21WIVI-ANNE RADESJO (s) replik: Jag överlåter, , till minakamrater i finansutskottet att diskutera frågan om statsskuldsräntan ochliknande ekonomiska frågor. tar återigen upp frågan omfinansieringsverksamheten inom utvecklingsfonden. Jag konstaterar attmoderaterna är rätt isolerade i sitt ställningstagande när det gällerutvecklingsfonden, varför vi har en rejäl majoritet i för attfortsätta att stödja utvecklingsfonden. tog än en gång upp frågan om hemslöjden.Jag kan även i det fallet konstatera att den borgerliga enigheten inte är såstor. I min förra replik glömde jag att ta upp mellan våra internationella kontakter och hemslöjden. Jag tyckerfaktiskt att det är en mycket långsökt jämförelse; det är t.o.m. värre än attjämföra äpplen och päron. Jag vill återigen poängtera att vi från utskottets sida ärpositiva till hemslöjden och gärna vill satsa mer pengar på denna, när vi fårmöjligheter härtill. Anslag inom industridepartementets område 22LARS (): Innan jag kommenterar några av dereservationer som företrädare för moderata samlingspartiet har undertecknatvill jag gärna framföra en del allmänna synpunkter i anledning avnäringsutskottets betänkande nr 22. I proposition nr 100 finns en del meningar värda attbeakta och även att instämma i. Det har ju tillsatts en s. k. normgrupp, somskall medverka till avreglering och motverka byråkratisering och krångel -detta bl. a. för att ge företagen goda produktionsvillkor. Det är bara attbeklaga att några mer påtagliga resultat ännu inte syns. Man påpekar - heltriktigt - att det gäller att skapa enkla regler för näringslivet och attonödiga regler kan få "avsevärda negativa samhällsekonomiskaverkningar". Vad som här finns i tryck överensstämmer med vad vimoderater anser. Det ligger också helt i linje med vad SHIO-Familjeföretagensäger i sitt näringspolitiska program, ur vilket jag tillåter mig att citeranågra meningar: "En rad lagar har ökat byråkrati och krångel förföretagen. Dessa i förening med växande skatteproblem har på ett avgörande sättminskat nyföretagan-dets motiv. Lagar och andra bestämmelser som hindrar ellerförsvårar såväl företagande som nyföretagande måste ändras. En god grund förnyföreta-gande är ett bra företagsklimat." Vi måste alla lära oss inse vikten av att värna friföretagsamhet, att värna den fria marknaden och att värna den friaetableringsrätten. Socialdemokratisk näringspolitik följer fortfarande i alltväsentligt gammalt vedertaget mönster - alla vackra ord till trots. Manfortsätter att förlita sig på en selektiv industripolitik. Moderat näringspolitik, dokumenterad i vår partimotion nr559, är en politik som genom generella åtgärder och genom borttagande avbyråkrati och krångel blir fill gagn för hela det svenska näringslivet. När vi talar om det svenska näringslivets framtid betonasfrån de flesta håll den stora betydelse som småföretagen kommer att få. Menarvi allvar med vad vi säger, då skall vi också se till att vi genom riktiga,verklighetsanknutna beslut i denna kammare skapar förutsättningar försmåföretagen att verkligen motsvara de stora förväntningar vi ställer på dem. De regionala utvecklingsfondernas verksamhethar alltmer fått bankkaraktär. Den kreditgivning näringslivet är i behov av börhandhas av banker, och dessa bör faktiskt kunna ta större risker än vad de göri dag Anslag inom industridepartementets område och därmedbefria utvecklingsfonderna från stora delar av denna verksamhet. Vi framhålleri vår kommittémotiön nr 2623 att i verklig mening lönsamma projekt alltid börkunna påräkna intresse från kreditinstitutens sida. Jag understryker vad StenSvensson anförde i just denna fråga. I den moderatareservationen nr 12 har vi utvecklat detta närmare. När det gäller sammansättningen av utvecklingsfondernasstyrelser måste vi tyvärr konstatera att den i de flesta län lämnar en hel delövrigt att önska. Det är förvisso en grannlaga uppgift att till småföretagen geråd och anvisningar när det gäller ekonomisk planering, marknadsföring ochtillämpning av ny teknik. Det är därför utomordentligt viktigt attutvecklingsfonderna leds av styrelser i vilka ingår människor med storpraktisk erfarenhet från näringslivets hårda verklighet. I den gemensammaborgerliga reservafionen nr 13 framhåller vi vikten av att landsting ochberörda kommuner strävar efter att välja ledamöter med erforderligt kunnandefrån arbete i företag. I linje med vår syn på hur småföretagens utveckling bästfrämjas och mot bakgrund av vad jag sagt om att utvecklingsfonderna börkoncentrera sig på rådgivnings- och konsultinsatser, som i flera fall kanavgiftsfinansieras, yrkar vi moderater i reservation nr 16 på en minskning avanslaget till småföretagsutveckling med 47,4 milj. kr. infördes ett forskningsbidrag till teknikbaseradesmåföretag. Vi moderater motsatte oss då detta anslag. I vår näringspolitiskapartimotion framhåller vi nämligen att det bästa stöd staten kan ge dylikverksamhet är att genom generella åtgärder skapa det företagsklimat som ärgrundförutsättningen för en långsiktig och god expansion. Med detta yrkar jag bifall till de moderatareservationerna nr 12 och 16, till den borgerliga trepartireservationen nr 13och till reservation nr 31 av moderata samlingspartiet och . 23 (): Jag skulle vilja inleda med att erinrakammarens ledamöter om att , och sommoderaterna satt i regeringsställning lyckades man höja 75 skatter.Skattetrycket ökades, bl. a. momsbeskattningen högst väsentligt. Höjningarnaföretogs trots att man under de valrörelser som föregick perioderna i regeringsställninghade lovat omfattande skattesänkningar. Det är verkligheten. Med anledning av näringsutskottets betänkande nr 22 kommerjag att ta upp punkterna 18-44 i utskottets betänkande. Därvid kommer jag attfrämst beröra de punkter som har föranlett reservationer. De ifrågavarandereservationerna är alltså reservationerna 18-32. De förslag till anslag förolika industripolitiska ändamål och teknisk forskning som vi nu behandlarbygger på riksdagsbeslut om treårsprogram för bl. a. STU och Industrifonden.Även anslagen till industriverket bygger på ett sådant treårsprogram, men dettahar ju kommenterat. Beträffande STU vill jag framhålla att det ju rör sig ombemyndiganden för regeringen att för statens räkning få ikläda sig förpliktelseri ekonomiska avseenden för teknisk forskning och utveckling inom den ram på 260milj. somföreslagits för /86. Därutöver föreslås också bemyndiganden förkommande budgetår. Dessutom finns det ett reservafionsanslag på 644 milj. kr.för /86. Den reala resursramen för STU blir därmed i stort settoförändrad. Detta kommer att leda till en koncentration av insatserna, varvidvissa oprioriterade områden måste begränsas. I reservation 20 har föreslagit att etttekniskt forskningsråd skall inrättas vid STU. har ju tidigareargumenterat för detta. Utskottsmajoriteten yrkar på avslag och ansluter sigtill utbildningsutskottets majoritetsyttrande, av vilket framgår att denforskningsrådsfunkfion som inrättades 1984 inom STU beräknas börja sinverksamhet . Det är alltså för tidigt att nu ta ställning organisationsförändring. Den bör ju först träda i kraft. Beträffande frågan om återinförande av bl. a.forskningsavdraget anför utskottsmajoriteten på s. 37 i betänkandet bl. a.följande, som jag gärna vill peka på: "I detta sammanhang vill utskottet dock peka påönskvärdheten av att frågan om de samlade effekterna av det statliga stödet tillteknisk forskning och utveckling och av de skatteregler som gäller på områdetblir närmare belysta. Utskottet räknar med att regeringen tar initiativ till enöversyn på området inför kommande ställningstaganden till oHka frågor som rörindustrins forskning och utveckling." Jag vill framhålla för att detta faktiskt ärett exempel på en av de socialdemokratiska besparingarna. Att återinföra det här forsknings avdraget lär kosta . Vi tycker att det, innan man över huvud taget diskuterar denna fråga, är angeläget att se på den samlade effekten av skatter och bidrag. Detta är alltså ett exempel på en besparing, inte på en nedskärning, som ju i praktiskt taget alla andra sammanhang talar om, fast de gärna förskönar det hela och talar om besparingar. I två reservationer, 21 och 22, tas frågan om inriktningenav STU:s stöd upp. I reservation 21 diskuteras riktade eller generellaåtgärder, medan det i reservation 22 framhålls att stora, exportinriktade företaginte bör få detta omfattande stöd från STU. Utskottsmajoriteten avstyrker bådakraven med hänvisning till att det stöd som lämnas av STU har betydelse förindustrin i dess helhet, således också för de mindre företagen. I reservationerna 23 och 24 tas anslagen till STU upp.Utskottsmajoriteten avstyrker, eftersom anslagen ligger inom ramen för dentreårsram som fastslogs 1984. Det finns, enligt utskottsmajoriteten, inte någraskäl att nu göra någonting åt saken. I reservationerna 25 och 26 tas det upp materialtekniskforskning. Härvidlag skulle jag gärna vilja säga att reservation 26 närmast ärobegriplig. Det vore bra om någon av dem som har skrivit på reservationentalade om vad som egentligen menas. De frågor som berörs i reservation 25 gäller verksamhetenvid Plast- och samt korrosionsforskningen vidKorrosionsinstitutet. Utskottsmajoriteten ifrågasätter inte önskvärdheten avstöd när det Anslag inom industridepartementets område Anslag inom industridepartementets område STU har emellertid slutit avtal med Korrosionsinstitutetför nästa treårsperiod, och beträffande Plast- och Gummitekniska Institutetskall förhandlingar tas upp . Därför menar vi att STU inom ramen försina riktlinjer har att fördela tillgängliga resurser. Beträffande Industrifonden är att säga att regeringen ienlighet med treårsplanen föreslår att fonden tillförs 200 milj. /86, vilket också tillstyrks av utskottsmajoriteten. Frågan tasupp i reservationerna 27-30 där moderatreservanterna går längst och säger attfonden i praktiken bör upphöra med sin verksamhet. I centerpartireservationentalas det om att man skall omfördela fondens resurser, och villinte ge mer anslag med mindre än att en utvärdering av fondens verksamhet skallgöras. Utskottsmajoriteten finner inte något skäl för att omprövafjolårets ställningstagande. Vi anser att fondens verksamhet skall fullföljasenligt treårsprogrammet. I reservation 31 föreslår högerpartier attanslaget till teknikbaserade småföretag skall upphöra. Motivet är att manförespråkar mer generellt verkande åtgärder. Mot detta stårutskottsmajoritetens mening, att det program som man fattade beslut om för ettår sedan skall fullföljas. Slutligen föreligger en reservation från moderaternabeträffande organisationen för det statliga varvsstödet. I fråga om dettaväntar vi på förslag från regeringen. Vi avstyrker därför reservationen frånmoderaterna. Jag yrkar avslag på reservationerna 20-32 ochbifall till hemställan i utskottets betänkande i dess helhet. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 24STEN ()' replik: Det är en myt som kommer mednär han säger att kraftfulla skattehöjningar skulle ha genomförts under de sexborgerliga regeringsåren. Skatter både höjdes och sänktes, och jag vill påminna omatt momsen både höjdes och sänktes. Visst höjde vi vin- och spritskatter, menvi sänkte också skatter. Vi tog bort den allmänna löneavgiften - pålönesumman. Detta skedde i två steg. Har glömt det? Man kanockså notera att en hel rad beslut om skattehöjningar fattades avsocialdemokraterna före regeringsskiftet , och dessa beslut trädde i kraftunder . Dessa skattehöjningar har naturligtvis räknats in i dettasammanhang. Om verkligen ser på skattekvotensutveckling kommer han snart att finna, om han bedömer densakligt, att han inte har grund för sina påståenden. Vi har noterat att socialdemokraterna till synes gör vissaförändringar, som de kallar besparingar, men detta sker för att åstadkommaomfördelningar. Dessa förändringar leder inte fill det vi är ute efter,nämligen att åstadkomma sänkta statsutgifter. Vi ser ju i budgetförslag efterbudgetförslag - Anslag inom industridepartementets område