prot · G809158 · 1984-12-31 00:00:00 — att avgöraenergiframtiden, miljöframtiden och vår ekonomiska framtid. Jag trodde - jaghar trott ibland, och jag har några illusioner kvar - att allt fler hade börjatinse detta. Efter något inlägg är jag mer tveksam. Färskaopinionsmätningar visar att Hnje 3 från folkomröstningen om energipolitiken,med inriktning på hushållning med energi, effekfivare energianvändning,satsning på förnyelsebara och uthålliga energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan samt snabb avveckling av kärnkraften, har överlägset störstastödet i den svenska medborgaropinionen . tappar linje 2, somvar för kärnkraftsutbyggnad men ändå lovade dess avveckHng, till de öppnaanhängarna av kärnkraft som energikälla, dvs, till linje 1, Detta visar på densplittring som naturligtvis finns hos linje 2-anhängarna, dvs. bland dem somsympatiserar med socialdemokraterna och . är ju den del avfolkomröstningsresultatet som handlar om utbyggnad i stort sett klar. Detåterstår "bara" den andra delen av linje 2:s löfte till väljarna. Försocialdemokraterna leder detta fill återkommande deklarationer, oftast frånenergiministern. Jag hade hoppats att det skulle vara flera som lika entydigtsom skulle tala om att man står fast vid folkomröstningensbeslut. Men partikravet från opposifionstiden, aft avvecklingen av kärnkraftenskall baseras på en avvecklingsplan, har inte förverkligats, trots attregeringen skulle få en bred majoritet i för eft sådant förslag. Jagtror aft detta är ett av de grundläggande skälen till aff socialdemokratin har svårigheter med sin trovärdighet i energipoHtiken, just när def gällerkärnkraften. Människor tror ju inte atf kärnkraften kommer att avvecklas.Anledningen är naturligtvis att man har sett för litet av åtgärder för atfförverkliga detta. Svårare än så är det inte! Detär ju så att bara var tionde svensk tror på löftet att avveckla kärnkraftensenast . Detta är från våra utgångspunkter ett mycket välförtjäntunderbetyg. Det räcker inte med ord för att skapa trovärdighet, utan det krävskonkreta åtgärder för avveckling av kärnkraften. Detta har vi också markerat ibetänkandet - tyvärr i reservation. Igårdagens Luncheko kunde vi höra statsministern inbjuda miljörörelsen tillsamarbete. I ett anförande i markerade fyra huvuduppgifter imiljöpolitiken. Till dessa huvuduppgifter hörde inte aft klara kärnkraftensaweckling och avfall. Den frågan betecknades som "löst". I och försig var detta ingen överraskning från def hållet. För varkärnkraftens avfallsfrågor "lösta" , när den s. k.AKA-utredningen kom med sitt därefter hårt kritiserade förslag om en svenskupparbetningslinje m. m. Somvi minns hade linje 1 och Hnje 2 gemensamma, identiska framsidor på sina resp.valsedlar i folkomröstningen. Men, som jag sade efter atf ha hört inledningen , detta kanske fillhör en svunnen tid. har den politiken inneburitatf främja kärnkraftens utbyggnad och forflevnad i landet och atf inte göranågonfing konkret åt kärnkraftens avveckling. Väljarnahar nu rätt aft få veta hur det blir. Låt mig konkretisera frågan ytterligare:Vad tänker ni göra under nästa valperiod för atf fullfölja era löften från folkomröstningenatt avveckla kärnkraften? Den frågan bör rimligen ställas tiH alla parfier idenna riksdag. Anledningentill den frågan är atf såväl utskottsmajorifeten, bestående av s och fp, som m,reservationsvis, på ett förtjänstfullt sätt i betänkandet har utvecklat vad niinte tänker göra. återstår atf ge besked om vad ni tänker göra. Det vore braom de beskeden kom i den här debatten. Någraytterligare funderingar kring kärnkraften; Jag tror faktiskt att det är viktigtatt återknyta tiH den tidigare diskussionen. Kärnkraften som energikälla haren särskHd dimension. Det har sagts , och det förtjänar attupprepas. försvinner kärnkraften från debatten, men den kommer alltidtillbaka. Förnågon tid sedan publicerades ett ambitiöst journaHstarbete i tidningen , som visade klart och entydigt att kärnkraften även i har sinarötter i atomvapenplaneringen. Det återstår att se om den här regeringen harkuraget att lägga papperen på bordet - men den här frågan kommer att leva vidare. Närvi från krävde att så skulle ske angreps jag av en av dennakammares yngre moderater, som uppträdde som regeringens försvarsadvokat, är intressant ur många olika synpunkter. En av regeringens hårdastevedersakare i andra sammanhang blir regeringens försvarsadvokat. En avkammarens yngsta ledamöter visar sig vara helt ointresserad av historia. Tre iakttagelser ärviktiga; Fördet första: Återigen - för vilken gång i ordningen vet jag inte -bekräftas detnära sambandet mellan kärnkraft och kärnvapen. Det går inte att förneka, ochSverige är inget undantag - om nu någon trodde det. Fördet andra: När det gäller kärnkraft har socialdemokrater och moderater i varjefall tidigare haft ganska lätt att snubbla in i varandras armar. Ni framställerer gärna som varandras alternativ och försöker t, o, m, monopolisera debatten,men när det gäller kärnkraften har ni ofta funnit varandra . Jag vetinte vad som kommer att hända på den punkten, men det vore bra omvi i den här debatten och i den kommande valrörelsen kunde reda tit degränsHnjer som här finns, för det kommer att ha stor betydelse för framtiden. Fördet tredje: När det gäller kärnkraft och kärnvapen sitter t,o,m,offentlighetsprincipen trångt. Centerrörelsensinställning tHl kärnkraften är oförändrat starkt kritisk. Våra farhågor och vårkritik bekräftas gång på gång av verkligheten. Kärnkraften är farlig, osäker,storskalig och dyr. Den har via uran och plutonium liksom via teknologin starkasamband med kärnvapen. Därför skall den avvecklas. Dettaär dessutom en genom folkomröstningen hos svenska folket förankrad politik.Alla stod ju för aweckhng - eller hur? Omnågon skulle vara beredd att hoppa av denna ståndpunkt, så är dettastarfsignalen till en ny, uppslitande energistrid - och dessutom för enkonstitutionell kris, eftersom det då finns goda grunder att ifrågasätta varför vi skall hålla oss medfolkomröstningar i det här landet. Trovärdigheten i de demokratiska beslutenkommer i så fall att undergrävas på ett ytterst allvarligt sätt. Jagvet att det här är starka ord, men det finns ingen anledning att väja för dem. Jag blev något förvånad när sade attmoderaterna i inte vill ha kol i Värtan, Här har jag hålUt på ochdebatterat med för att försöka övertyga honom om att vi inteskall ha kol i Värtan! Jag har haft stora problem med detta, så jag känner inteigen beskrivningen av debattsituationen i . Det beslut som troligenkommer att tas innebär att kol skall användas vid Värtan på1990-taIet, Socialdemokrater och moderater tycks vara överens om det, även omde definitiva besluten inte är fattade. Det vore bra om kundeförklara vad det är som har hänt eller tillstå att han helt har missförståttsituationen. Visst blir det kol med moderat poUtik här i - dessutom iStockholms innerstads närhet! Därmedhar jag också kommenterat en av reservationerna, som gäller storstädernasvärmeförsörjning, där vi kräver lågvärme i fjärrvärmenätet för statsbidrag. Tillsist vill jag säga att jag för att underlätta kammarens ställningstagande tilldetta utomordendigt tjocka betänkande - som visar att det finns en betydandesplittring i fråga om energipolitiken, eftersom här finns 110 reservationer -kan göra som på en punkt: jag skall bara yrka bifall tillnågra av de aktuella reservationerna, nämligen nr 2,4 och 25, Reservation 25handlar om att skall tas ur drift med det snaraste. Centerpartietstår fast vid innehållet i alla våra reservationer, men för att underlättakammarens arbete vill jag inskränka mig till att yrka bifall till dessa trereservationer. Det innebär att vi också kommer att begära rösträkning i dessafall. 7 PER-RICHARDMOLÉN (m) repUk: Jag kunde konstatera att var något upprörd. Det varintressant att notera innehållet i hans anförande. Han vill i första hand attvi skall tala ut om kärnkraften. Närdet gäller den moderata uppfattningen står vi fast vid det ställningstagandesom vi gjorde 1980, Det är säkerheten som avgör när kärnkraftsreak-torema skalltas tit drift. Visar det sig att säkerheten tillåter att reaktorerna körslängre - vilket vi är övertygade om kommer att bli fallet - skall vi utnyttjaden möjligheten. Detär, herr talman, snart uppemot el som skall ersättas mednågonting annat, sade att det inte är tillförselsidan som äravgörande, utan mera energianvändningen. Det skulle mot denna bakgmnd ha varitintressant om hade velat tala om vHka konkreta åtgärder somcenterpartiet - och även de övriga partierna - vill fa till för att få nedelanvändningen på . I hans anförande hörde vi ingenting om kol, vindkrafteller torv, sade heller ingenting om torvens negafivamiljökonsekvenser - det är ju t, o, m, uran i torv. Att förklara hur dessa 60TWh el skall ersättas vore att göra en ärlig deklaration, eftersom det är en avde stora knutarna, som det gäller att lösa. Vimoderater är övertygade om att det går att spara, men har vi enkänsla av att en stor del av spareffekterna redan är ianspråktagna. Vi har , herr talman, ett ekonomiskt problem i vårt land, nämligen att vi hålleross med en alldeles för stor offentlig sektor. Vi måste verka för att bygga utden industriella sektom, se till att den växer. För att den skaH kunna växa behov av elkraft. Med politiken att försöka klara bortfallet av el vid enaweckling av kärnkraften med enbart energihushållning löser man inte Sverigesekonomiska problem. Närdet gäller frågan om kol i Värtan ber jag att få återkomma i ett senareanförande. 8 ()repHk: Eftersom har varit med vid utskottsbehandlingen vethan att alla de alternativ som vi talar för är redovisade i betänkandet. Bästsammanfattade finns de på s, 155, i reservation 18, menar att viframöver, med en effektiviserings- och hushåll-ningspolitik, kommer att kunnanå en förbrukning av , varav 100 kommer att vara el. Idet längre perspektivet kan den elenergi som behövs för den elspecifikaanvändningen - alltså inte för uppvärmningsändamål - mycket väl produceras medvattenkraft, vindkraft och kraftvärme, dvs, mottryckskraft. Någon ytterligarekolanvändning utöver de som förbrukas har vi självfalletinte tänkt oss. Detär däremot en öppen fråga vad som händer i ett läge där man går vidare ochanvänder mer och mer el för uppvärmningsändamål. Då skapar vi ett system som"svajar" över tiden och ibland inte fungerar alls, som vi kundenotera , Det är den mest okloka och minst effektiva väg manöver huvud taget kan välja. Dessutom får vi då inte möjlighet att användainhemska bränslen, vilket vore värdefullt både för att förbättra sysselsättningenhär hemma och för att i någon mån få bukt med våra problem med bytesbalansen. Säkerhetenavgör, säger , Jag har alltid funderat över varför moderaternaär så övertygade om att säkerheten kommer att vara just sådan som de säger. Vadär det för erfarenheter som finns på detta område? Jag har studerat detmaterial som är tillgängligt, i aHa fall så långt biblioteken står till tjänst.De kommersiella reaktorer - inte forskningsreaktorer - som harawecklats i världen har haft en genomsnittlig livslängd . Det ärklart att detta möjligen kan vara ett negativt urval, men det är förfärligtmånga år upp till 25 - och ännu fler upp till 40, den siffra som en del avkärnkraftsföretagens talesmän bmkar hålla sig med. Vadär det för empiriskt material som ni stöder er på när ni hävdar att säkerhetenär så god att vi kan fortsätta att använda reaktorerna uppemot ? 9 () replik; Vi kommer framöver inte att kunna klara oss med de el som OlofJohansson talade om. är elkonsumtionen betydHgt mycket högre.Skulle vi gå ner till och styra över användningen till enbart deelspecifika ändamålen, kommer vi att få en hushållning - som det så vackertheter, men som i verkligheten är en ransonering - som kommer att ha en drastiskinverkan inte bara på industrin, utan också på oss elkonsumenfer. Omanvändningen styrs över fill elspecifika ändamål, vad har vi då för besked attge alla dem som har installerat elpannor i sina viHor, aHa dem som harhushållsapparater och alla de svenskar - och det är många - som har fritidshusoch som kanske har tagit ut sin vedspis och bort sitt gasollyse och ersatt detmed el? Hur skaH de kunna ordna värme ute i sina fritidshus under de få vackrasommarveckor då vi i det kalla ändå har möjlighet att njuta av tiHvaroni en sommarstuga? Närdet gäller säkerheten nämnde aft den genomsnitfliga livslängdenför en reaktor är . Detta gäller, precis som sade, enbartde kärnkraftsreakforer som har varit någon form av prototyper och som nusuccessivt tas ur bruk. Detär nog bättre att Hta till den kunskap som finns hos kärnkraftsforskare ochsätta filltro tiH.att de kan ha rätt när de säger att reaktorer kan leva längreän , I finns redan en reaktor som har gått . Det ärlättare att sätta tilltro till kärnkraftsforskarna än till den bedömning som OlofJohansson här gav uttryck för. 10 ()replik: Jag gav inte uttryck för någon bedömning. Jag redovisade bara de faktasom finns. Jag frågade vad ni har för fakta att basera era ställningstagandenom betydligt längre livslängder på. Jag fick på den punkten inget svar. Det ärbelysande nog. Detlät ett tag nästan som om skulle göra som en annan politikeri denna församling, börja tala om övergång till jordkulor, hand-mjölkning ochannat. Det är faktiskt inte, , vi användeungefär el. Jag vet inte om var ledamot av dennakammare då, men det är . Den ökning som har skett ligger, som vibåda vet, i huvudsak på uppvärmning. Det finns naturligtvis många flereffektiviseringsmöjligheter som inte är utnyttjade och som vi börutnyttja för framtiden. Beträffandehänvisningen till kärnkraftsforskare vill jag säga att de som i de flesta andrafrågor av detta slag gör olika bedömningar. Det vet både ochjag. Jagtror således att det är ganska mycket som har att förklara i sinbetydligt sturskare linje här, inte minst för väljarna i årets valrörelse. Detär, som jag sade inledningsvis, bra att den här debatten har kommit i gång igenoch att ingen smyger omkring med sina åsikter. Vi skaH vara medvetna om attkärnkraftens avveckling från början till slut kräver kamp och aft den inte sker av sig själv. Vihar tagit upp denna kamp från början och är beredda att fullfölja den fillskärnkraften är avvecklad i , 11 (): Heltöverraskande fick vi ett debattinlägg av näringsufskottets ordförande,tidigare vägarbefaren och mätningsmannen , Han gjorde sintolkning av vad en riktpunkt kan betyda när def gäller kärnkraftsdebaften. Somgammal militärknekt har jag försökt att för många värnpliktigaförklara vad en riktpunkt är på ett militärt skjutfält. Jag har mycket ingåendefått klargöra aft om man infe håller riktpunkten kan det hela resultera i enrikoschett, och det kan bli ödesdigert för den som avfyrar. Förutsättningarna för atf bedriva en framgångsrik energipolitik är goda. Efter folkomröstningen lade i stor enighet fast målen förden framfida energipoHtiken, På förslag från den dåvarande regeringen beslutaderiksdagen atf oljeförbrukningen skulle minska kraftigt ,Detta skulle i första hand ske med sparande samt genom att olja ersattes medandra energikällor. För att stimulera och underlätta introduktionen av nyteknik inrättades bl, a, den s, k. Oljeersättningsfonden, Ett omfattandeprogram för energihushållning drogs i gång. Denpolitik som påbörjades med dessa åtgärder kan vi nu börja skönja resultaten av,oljeberoende i energiförsörjningen har pressats ned från tillnågot , Underandra hälften av 1970-talef och har def bedrivits ettintensivt programarbete för forskning, utveckling och introduktion av nyaenergikällor. Jagblev mycket besviken på , som på ett nedsättande sätt försökteklargöra vad forskning och utveckling betyder på energiområdet. Detta arbetehar i alla fall resulterat i aft vi har betydande kunskaper om de s, k,alternativa energikällorna. Det har gjort att några av alternativen kunnatavföras, eftersom förutsättningarna för en introduktion i saknas. Detgäller t, ex, vågkraften. Andra energikällor har förts fram till tekniska ochekonomiska genombrott. Värmepumparna är kommersiellt konkurrenskraftiga.För några energikällor kvarstår en betydande osäkerhet. Det gäller t, ex, ifråga om solvärme. Det är viktigt atf vi utmönstrar dealternativ som visar sig sakna förutsättningar för en introduktion just i vårtland och i vårt klimat. Riksdagenbeslöt efter folkomröstningen enhälligt - det vill jag understryka - attkärnkraften i skall avvecklas. Orsaken till beslutet var främst dekonsekvenser för människor och miljö som ett reaktorhaveri kunde få och desvårigheter som är förenade med förvaringen av det högakfiva avfall som bildasvid användningen av uran. Dendåvarande miftenregeringen tillsatte energikommitté med uppdrag attbl, a, utreda förutsättningarna för kärnkraftens avveckHng samt föreslååtgärder för att underlätta denna. Utredningen fann det inte möjligt attföreslå en konkret plan för kärnkraftens avveckHng, Utredningen har dock isitt arbete gjort en grundläggande genomgång av de förutsättningar, problem ochmöjligheter som finns. Det måste i sammanhanget understrykas att problemen ärbetydande när def gäller aft förutse de förhållanden som kommer att gällai början av nästa sekel, då kärnkraften skall fasas ut. Bedömningarna när detgäller elproduktionsbehovet går starkt isär. Att ställa upp prognoser ärdessutom en mycket vansklig uppgift. De bedömningar som historiskt har gjortsav framtida utvecklingar har kraftigt avvikit från det faktiska utfallet, I EK81 visas att detta varit fallet både för ekonomin och för energianvändningen. En första förutsättning för en konkret och realistiskplanering är atf man någorlunda väl kan bedöma de omvärldsförutsättningar somkommer att gälla planen skall genomföras. Några sådanaförutsättningar finns enligt vår mening inte när det gällerkärnkraftsaweckHngen, Därför bör heller ingen plan tas fram . Däremot är det i hög grad motiverat atf försöka formuleraen strategi för hur kärnkraftens aweckling bör gå till. Vi försöker inte påminsta vis dölja att vi i detta fall kan ansluta oss tiH den strategi som läggsfast i propositionen. Enligt folkparfiets uppfattning skall kärnkraften iförsta hand ersättas genom en effektivare elanvändning, i andra hand genom enövergång till inhemska bränslen, vindkraft, naturgas, solvärme m, m, samt itredje hand genom nya elproduktionsanläggningar, dock endast i den utsträckningdet behövs för att komplettera de andra alternativen. Jag skall så säga några ord om elanvändning. Det finnsstora möjligheter att nå fram tiH en effektivare elanvändning i framtiden.Behovet att ersätta den bortfallande kärnkraften med ny elprodukfionsteknik kanVäsentHgt minskas om elanvändningen bHr effektivare. Möjligheterna att effektivisera elanvändningen har bl. a.behandlats i två skilda rapporter. Enligt rapporternas författare är detmöjligt att med känd teknik samt teknik som är under utveckling kraftigtminska elanvändningen utan att detta drabbar produktion och välstånd. Detskulle kort sagt vara möjligt att bryta sambandet produktionstillväxt ochenergiförbmkning. Ett välfärdssamhälle skall också kunna vara ettlågenergisamhälle, säger författarna. Vi vet att man inom många industrigrenar de senaste årenkraftigt har minskat energiåtgången per producerad enhet. Ävenhushållsmaskinerna har blivit effektivare och förbrukar mindre energi än förr.Genom bl, a, bättre isolering och sparande har energiåtgången per uppvärmdytenhet i bostäder och lokaler kunnat minskas, YtterHgare insatser på dettaområde är möjliga. Stora möjligheter till ytterligare effektivitetsvinsterfinns onekligen, Det är en av de viktigaste energipolitiska uppgifternaframöver att kartlägga och ta till vara dessa möjHgheter, EK 81 gjorde inte"någon närmare analys av vilka former av statHga åtgärder för atteffektivisera elanvändningen som är möjliga och lämpHga", EK 81 föreslog"med hänsyn tiH frågans vikt inför kärnkraftsawecklingen" en särskildutredning om ökad eleffektivitet. Regeringens beslutsvånda på detta områdeblottas. ingen sådan utredning omökad eleffektivitet. Folkpartietanser att den föreslagna utredningen bör tillsättas. Den bör som EK 81 föreslogframför allt inrikta sig på att studera åtgärder i syfte att påskynda ökningenav eleffektiviteten inom hushållssektorn och inom offentlig service.Utvecklingen av eleffektiviteten inom industrin är enligt EK 81 i stort setttillfredsställande. Vi instämmer i detta när det gäller den elintensiva delenav industrin - framför allt processindustrin. Men vi anser att det borde finnasmer att göra när det gäller andra delar -1, ex, verkstadsindustrin. Därföranser vi att den ovan föreslagna utredningen bör studera vilka möjligheter somfinns att påskynda utvecklingen även på detta område. Däreftervill jag ta upp något om vattenkraftens betydelse. avvisar varjeförslag till utbyggnad av någon av de stora oreglerade Norrlandsälvarna, dvs,älv, älv, älv samt . I propositionen föreslåsförstudier av en utbyggnad av någon eller några av dessa älvar. Syftet är attklarlägga vattenkraftens framtida roll. Vi avvisar förslaget till förstudier.Folkpartiets inställning är att älvarna skall bevaras. Då behövs inte hellernågra förstudier. Jagnoterade att energiministern hade ytterst litet att säga om socialdemokraternasnuvarande älvutbyggnadsplaner. Det skulle därför vara tacknämligt omenergiministern vidareutvecklade synpunkter på detta. Jagvill klargöra att vi från sida är djupt oroade över den storasplittring som råder inom de socialdemokratiska leden i fråga om utbyggnadeller inte av de fyra orörda älvarna i norr. Endast med ett socialdemokratisktparti i klar minoritet efter höstens val ges förutsättningar till att sättastopp för en ohämmad utbyggnad av våra outbyggda älvar i norr. Huvuddelenav den svenska utbyggnadsvärda vattenkraften är reglerad. Vattenkraften svararför en väsentUg del av vår elproduktion. Det har också tills nu skett en rimUgavvägning när det gäller att bygga ut vattenkraften. Men måste detsättas stopp. De sista orörda älvarna måste sparas för rekreation och för attkommande generationer också skall få uppleva en orörd natur. Detta var ocksåmotiveringen när 1977 fattade beslut om den fysiska riksplaneringenoch där undantog de fyra hiivudälvama och vissa andra vattendrag i ochNorrland från framtida utbyggnad. Vi anser att dessa motiv är väl såstarka som de var 1977 och avvisar bestämt en omprövning. Däremot är detmöjligt att, utan att göra alltför stora ingrepp i miljön, genomföra någramindre vattenkraftsprojekt för att komma upp till det av tidigareberäknade bidraget från vattenkraft till det svenska energisystemet. Riksdagenfattade också beslut om en plan för fortsatt vattenkraftsutbyggnad. Ipropositionen föreslås nu en komplettering av planen. ställer sigbakom denna komplettering. Men, vi menar att det också har skapats utrymme föratt ompröva några av de projekt majoritet tidigare beslutat skallingå i planen i och med att det visat sig möjligt att ta fram dessakompletterande projekt. Detta gäller Klippen, och , För dessaprojekt blir miljöingreppen så stora att de bör undantas från utbyggnad enligtfolkpartiets uppfattning. Därefternågot om vindkraften. Av olika rapporter som redovisats kanman dra slutsatsen att vindkraftens produktionskostnader kan bHkonkurrenskraftiga i förhållande till andra nya elproduktionsanläggningar - t,ex. Det svenska elproduktionssystemet ger också möjHgheter till enrelativt omfattande utbyggnad av vindkraften. Det finns regleringskapacitet såatt vindkraft i relativt stor omfattning kan kopplas in. Frånfolkpartiet hävdar vi att det nu finns mofiveringar fill en fortsatt satsningpå vindkraften. Vi instämmer med vad som anförs i propositionen, nämligen attansvaret för den fortsatt utvecklingen av vindkraften i första hand bör läggaspå kraftföretagen. Därmed kommer vindkraftens lönsamhet att prövas påsedvanligt sätt.