prot · G809131 · 1984-12-31 00:00:00 — 7 § Svar på fråga1984/85:492 om oljeembargo mot har frågat utrikesministern om regeringen avser att vidtanågra åtgärder med anledning av befrielserörelserna ANC:s och SWAPO:s appell omoljeembargo mot . Frågan har överlämnats till mig. Iappellen, som gick ut , framhålls beroende av olja ocholjeprodukter och dessas strategiska betydelse för regimens militära kapacitet.Beroendet av tillförsel utifrån av olja, utrustning och teknologi gör landetsårbart för ett oljeembargo. Appellen avslutas med en uppmaning riktad tillomvärlden att, såsom sägs i appellen, "stop oiling" det sydafrikanskakrigsmaskineriet och medverka till att få till stånd fred i regionen. Fråganom oljeembargo har varit aktuell i . Så sent somi februari , i samband med behandlingen av regeringens Sydafrikaproposition,avslog en motion om detta av , fann, motbakgrund av den genomgång som gjorts av och regeringen avGATT-reglerna på detta område, inte anledning att ändra den ståndpunkt somsedan länge hävdats av och regeringen, nämligen att bindandesanktioner på handelsomT rådet måste föregås av beslut i FN:s säkerhetsråd.Endast ett sådant beslut kan upphäva internationella åtaganden pådetta område. Befrielserörelsernavädjar till omvärlden att utnyttja de möjligheter som finns för att fa ett slutpå förtrycket i och , Denna vädjan försöker efterkommapå de sätt och inom de områden där svenska åtgärder, förutom att de ärförenliga med våra internafionella åtaganden, även kan få en faktisk betydelse.Eftersom varken exporterar eller transporterar olja till harvi valt sådana åtgärder som tar sikte på att begränsa det slag av ekonomisktoch annat samröre som faktiskt har med , Dessa åtgärderåterfinns i regeringens Sydafrikaproposition och beslut härom. Detgäller såväl skärpningar av Sydafrikalagen med dess bestämmelser om begränsningav investeringar i som en rad andra närliggande åtgärder, exempelvisstatlig upphandling. Den utvidgning som gjorts vad avser förbudet mot export avkrigsmateriel m, m, till ligger också väl i linje med uppmaningen iANC:s och SWAPO:s appell. Enligtsvensk uppfattning är situationen i till följd av apartheidpolitikensådan att säkerhetsrådet i enlighet med bör ingripa med för allamedlemsstater bindande sanktionsåtgärder, kommer att ävenfortsättningsvis aktivt verka för bindande beslut av säkerhetsrådet omekonomiska sanktioner mot , bl, a, på oljeområdet. 19 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jagföreställer mig att vi är ense om att det är viktigt att på olika sätt ökatrycket mot apartheidregimen i , Man har där visserligen försöktgenomföra en del kosmetiska förändringar i apartheidpolitiken, men i grunden ärsystemet oförändrat och kanske har tendenser att förvärras. Samtidigtsom man har vidtagit dessa kosmetiska åtgärder har också våldet mot dem somarbetar för mera demokratiska förhållanden i landet successivt trappats upp. Nedläggningenav , som ju har varit en försvarare av den svarta majoritetensintressen , är ytterligare ett tråkigt symtom på vad som händer,ytterligare en röst som tystnat i , Detär mycket viktigt att vi från de rika industriländernas sida deltar aktivt ipåtryckningarna mot för att få till stånd en övergång till ett annatsystem. Det är naturligtvis framför allt viktigt för den svarta majoriteten,men jag vill påstå att det är viktigt för alla i , för ju längre dennuvarande utvecklingen fortsätter, desto våldsammare blir förändringen när denän inträder. Då är frågan om oljeembargo elleroljebojkott är en framkomlig och meningsfull väg. Jag tycker för min del givetvis bör ta hänsyn till att handel med olja med ärringa eller obefintlig, men för det första har den ett symbolvärde, för detandra kan man inte utesluta att blir inblandat t, ex, genom försäljningav produkter som raffinerats i , att det skulle kunna bliaktuellt med transport på svenska fartyg eller att skulle komma attsälja teknologi eller utrustning för oljeersättning, vilket har förekommit närdet gäller SASOL-anläggningen. Därför borde det finnas utrymme också för ettsvenskt engagemang. Vidare är det givet att GATT-reglerna lägger hinder ivägen. Jag har ju tagit upp även detta i en motion, dock utan att vinnariksdagens stöd för en genomgång av möjligheterna att få en suspension avSydafrika från eller på annat sätt hitta vägar runt GATT-reglerna, Man kanockså tänka sig andra vägar, som har prövats i andra länder, t, ex, våranordiska grannländer. Dit hör poHcy-uttalanden från regeringen, som kan varavägledande för näringslivet, och frivilliga överenskommelser av olika slag. Detborde alltså vara möjligt, om viljan finns, att förena med de mångaländer som på olika sätt har en oljebojkott mot , Jag instämmer i uppfattning,att vi bör öka trycket mot , Den av den svenska nyligenantagna Sydafrikalagen ger oss möjlighet att själva göra det med egna åtgärder. Jag utgår från att vi vid den FN-session som börjar i höståterigen kommer att med kraft driva frågan om oljeembargo emot i FN:sregi, som jag har sagt i mitt svar. Dessutom försiggår just nu ett nordisktsamråd om ett nordiskt handlingsprogram, som väl känner till. Häri har vi nu gått längre än andra länder när det gäller lagstiftningen.Det vore naturligtvis önskvärt att andra länder tog efter vår lagstiftning,inte minst vore det bra om det nordiska handlingsprogrammet kunde inrymmasådana åtgärder, I de andra nordiska länderna finns det också begränsningar,även om de inte är lika hårda som de vi har utan utgörs av olika typer avfrivilliga uppmaningar och rekommendationer. Det är givet att man får vägasamman också sådana när ett, som vi hoppas, skärpt nordiskt handlingsprogramläggs fram . Det finns alltså många möjligheter att öka trycket, och påden punkten är jag överens med , När det gäller frågan om teknologiöverföring vill jagpåminna om att i den nya Sydafrikalagen som första land har tagit in enregistrering av alla patent och licenser med möjlighet för regeringen att gå inoch införa förbud när man väl får grepp över vilka typer av patent och licensersom förekommer. Slutligen: Rekommendationer har ju den svenska regeringengjort tidigare, t, ex, när det gäller investeringar, innan vi gick så långtsom att införa lagstiftning, med stor uppslutning här i . ner gör man på områden där det finns verksamhet. Skälettill att vi inte har gjort några unilaterala åtgärder på oljeområdet är attSverige inte är någon oljeexportör, och vi transporterar inte heller olja, Istället för att vidta åtgärder som av omvärlden kan uppfattas som kosmetiska harvi gått in på de områden där det verkligen känns för de svenska företagen. Vibegränsar de reella svenska intressena. Jag är helt överens med om att vi skall ökatrycket på , 21 (): Det senaste som sade, vilketinte förvånar mig, noterar jag med tillfredsställelse. Jag vill gärna säga rent allmänt har heder av svensk Sydafrikapolitik, Det är helt klart attSverige på många områden är ett föregångsland när det gäller att på olika sättförsöka medverka till systemförändringar i , Det är angeläget att vifortsätter med detta arbete. Jag tycker att de skärpningar som kommit till i Sydafrikalagenär bra, även om man hade kunnat göra något ytterligare. Även agerandet i FN ärbra, men jag tror inte att vare sig eller jag har någraillusioner om möjligheten att snabbt få till stånd ett bindande beslut isäkerhetsrådet om ett oljeembargo eller någon annan bojkott mot , Vimåste således även söka oss andra vägar. Det samnordiska agerandet är positivt. Det påbörjades,inom parentes sagt, under tid som utrikesminister - jag var självmed på ett litet hörn i de diskussioner som föranledde detta samråd. Det ärvärdefullt att det samnordiska agerandet fortsätter, och jag hoppas att detleder till konkreta resultat. Frågan är: Kan vi göra något pådetta område? Många länder har vidtagit åtgärder, säger attingen verksamhet bedrivs. Men det beror litet grand på hur man definierar dennaverksamhet. Vi exporterar inte någon egen olja, och lyckligtvis har man ännuinte upptäckt att raffinerade produkter, som raffinerats i , har hamnati , Man kan emellerfid inte utesluta att detta sker, att vi inte transporterar olja, vilket var något av en nyhet för mig.Visserligen har inte, såvitt vi vet, några svenska oljetransporter tillSydafrika förekommit men att det finns svenska företag inblandade iinternationella oljetransporter är väl helt klart. Därmed föreligger också riskför att kan bli inblandat i transporter till , Risk finnsockså för teknologiöverföring så länge inte något förbud föreligger. Så nogfinns det områden där det föreligger utrymme för t, ex, ett policyuttalandeeller någon överenskommelse från regeringens sida. Det var en nyhet för att detinte sker några oljetransporter på svenska kölar till , Jag vill baranämna att ett uttryck för den vikt regeringen fäster vid frågan om attkartlägga oljeleveran- 6 protokoll 1984/85:130-132 ser är att via SIDA lämnarett bidrag till den holländska forskargruppen , somkartlägger och sprider information om oljeleveranser till , Dennagrupp har kunnat kartlägga på vilka kölar och på vilket sätt fartyg angörsydafrikanska hamnar. Denna kartläggning sker alltså med svenskt statligt stöd,och den har visat att några sådana svenska leveranser inte har skett, 23 (): lyssnade nog inte riktigtuppmärksamt till vad jag sade. Jag sade inte att det skulle vara någon nyhetför mig att det inte förekommit oljeleveranser till , Jag kommenteradebara uttalande i en tidigare replik om att vi intetransporterar olja. Det var detta som var en nyhet, eftersom , såvittjag vet, deltar i internafionella oljetransporter. Jag sade uttryckligen att man inte har kunnat göragällande att svenska fartyg har transporterat olja till , Men i ochmed att finns med i sammanhangen när det gäller internationellaoljetransporter kan man inte utesluta att oljetransporter till sker iframtiden. Stödet till är mycket värdefullt.Denna organisation har kunnat visa vilka utomordentligt utstuderade metoder somförekommer för att klara smugglingen till - fartyg byter namn ute påöppet hav, och fartyg målas om, m, m. Det innebär att så länge det inte råderförbud och så länge något policyuttalande inte har gjorts kan vi inte uteslutaatt ett svenskt fartyg skulle kunna bli inblandat i sådana här transaktioner. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på interpellation 1984/85:114 om embargopolitik har frågatstatsministern följande: 1, Vilkenomfattning har embargopolitik i vad gäller ? 2, Vilkenkvantitativ och kvalitativ betydelse har embargopolitik närdet gäller det svenska näringslivets utveckling? 3, Hur bedömerregeringen motiven bakom den amerikanska embargopolitiken? 4, Anserregeringen att den kontroll av USA-myndigheter som utövas i står iöverensstämmelse med principerna om folkens självbestämmanderätt ochsuveränitet? 5, Vad avserregeringen att göra för att värna svenska företag mot kontroll utövad av utländskamyndigheter? Interpellationen har överiämnats till mig. har successivt skärpt sinexportkon-trollagstiftning, inriktar sig på att förhindra att Sovjetunionenoch får tillgång till inte bara militär teknik utan även fill annanavancerad teknik med s, k, dubbeltillämpning, dvs, civila varor som enligtamerikansk uppfattning kan användas för militära syften. Ett samarbete mellanUSA och dess allierade i vad gäller handeln med strategiska varor ärorganiserat i en särskild, för detta ändamål inrättad, samarbetskommitté, COCOM(), Som alliansfri nation står utanför dettasamarbete, har således inte gjort några åtaganden att följa deamerikanska exportkontrollreglerna, har lagstiftning medlångtgående restriktioner i fråga om handel med krigsmateriel ochkärnenergiutrustning. Några andra statliga förbud eller begränsningar när detgäller export av teknologi till andra länder har vi inte. Däremot är det - somregeringen också understrukit i annat sammanhang- ett starkt svenskt intresseatt inte utnyttjas för illegal transitéring av strategiska varor. Vikan alltså inte acceptera att blir ett genomgångsland i sådanasammanhang. Därför har också tullen skärpt sin bevakning på detta område. Det finns inga uppgifter om omfattningen av denembargobelagda importen till , Men synes svenskt näringslivutan större svårigheter ha fått tillgång till erforderlig högteknologi. Man kanemellertid inte utesluta att en skärpning av de amerikanskaexportkontrollbestämmelserna kan komma att försvåra tillförseln till Sverigeav sådan teknik. Vi följer därför utvecklingen noga och uppmärksammar allaförslag till skärpningar i den amerikanska embargopolifiken. Regeringen har vidåtskilliga tillfällen framfört sina invändningar till denamerikanska regeringen när nya och långtgående förslag framförts i , Viutgår från att inte avser att vidta åtgärder som skulle störa vår handel.Det är väsentligt för oss att inte svenska företag missgynnas i jämförelse medföretagen i andra , Den amerikanska lagstiftningen om exportkontroll av varoroch tekniska data har tillkommit i säkerhetspolitiskt syfte men också, som detsägs i den amerikanska exportkontrollagen, i akt och mening att ge USAmöjlighet att bedriva en konsekvent utrikespolitik och trygga egenförsörjning. Det är dessa faktorer som anför som skäl för undantag för sinembargopolitik från de avtal som reglerar den internationella handeln. Som jagnyss framhållit har den inte gjort några åtaganden att följade amerikanska reglerna. En konsekvens av dessa regler är emellertid attsvenska företag för att få tillgång till amerikansk teknik får följa vissaamerikanska bestämmelser. Den svenska industrin ansåg att detfanns behov av ett särskilt säkerhetsskydd för delar av den embargobelagda teknikimportentill . har därför på konsultbasis utformat ettinternt svenskt säkerhetsarrangemang för de företag och institutioner som önskar ta det i anspråk. Arrangemanget är så utformat attdet i princip kan tillämpas för all högteknologi oavsett ursprungsland. Det förekommer att myndigheter i skilda länder förbehållersig möjligheten att kontrollera att utländska företag fullgör avtalsenligaförpliktelser, Detsamma gäller beträffande företag som förmått avtalspartnernatt göra åtaganden vilkas efterlevnad man vill kontrollera. Detta är långtifrån ovanligt, t. ex. vid licensöverenskommelser. För att sådan kontroll skallkunna ske i krävs självfallet att berörda svenska företag samtyckertill åtgärden. Det kan aldrig bli tal om att utländska myndigheter ellerföretag i samband med denna kontroll tillgriper åtgärder mot svenska företagsom dessa inte själva godtagit. Förutsatt att de avtal som ingås inte strider mot vårneutralitetspolitik eller mot svensk lag har regeringen ingen anledning attinskrida mot sådan verksamhet. Det är givetvis ett allmänt intresse att svenskaföretag står fast vid vad de utfäst sig när de undertecknar ett kontrakt såväli dessa som i alla andra avseenden. 25CARL-HENRIK (vpk): Jag tackar för att utrikeshandelsministerntagit sig tid att besvara min interpellation. Interpellationen berör enligt min mening ettutomordentligt viktigt tema, som i hög grad kräver vår analys ochuppmärksamhet. Jag måste erkänna att jag nog hade hoppats på ett mera fylligtsvar, särskilt som det gått . Det förvånar mig sålunda i hög grad närutrikeshandelsministern säger att det inte finns några uppgifter omomfattningen av den embargobelagda importen till . Borde man då intesöka att skaffa fram sådana uppgifter? Eller menar regeringen att frågan inteär av sådant intresse? Min första fråga är alltså med ett "vet inte"besvarad. Det kan möjligen vara en av förklaringarna till att regeringens svarpå min andra fråga, om betydelsen av embargopolitik för detsvenska näringslivets utveckling, är så ytligt och kortsiktigt. De viktigaste följderna av politik i det häravseendet blir märkbara först på . Och det handlar inte enbart om desvenska företagens tillgång till erforderlig högteknologi, även om detta är enviktig sida av saken. Det handlar också om de svenska företagens problem pågrund av den amerikanska blockadpolitiken när det gäller att vinna ökadeandelar för av de viktiga marknader med en stark potentiell tillväxtsom bojkottländerna utan tvivel utgör. Det bör erinras om att den amerikanskaexportkontrollen gentemot svenska företag inte bara gäller deras handel med s.k. östländer. Teknikhandeln mellan företag i den s. k. västvärlden kontrolleraspå samma sätt. Enligt uppgift gäller nio av tio exportlicenser västhandeln. Det måste väl vara utomordentligt besvärande, för attuttrycka sig milt, för såväl ett lands ansvariga myndigheter som dessnäringsliv, om ett annat lands statsapparat kontrollerar och bestämmer överviktiga delar av det första landets utrikeshandel. Därmed bestämmer detfrämmande landets myn- digheter också på lång sikt utvecklingen av näringslivet idet kontrollerade landet. Kan man säga att det kontrollerade landet undersådana omständigheter har sin fulla självständighet och suveränitet? Jag anseratt detta inte kan hävdas. Det går inte att avfärda denna allvarliga frågeställningmed någon allmän hänvisning till staternas ökade ekonomiska beroende i sambandmed den allmänna utvecklingen. När det gäller den amerikanska embargopolitikenhandlar det om direkta ingrepp från en imperialistisk stormakts sida i andrastaters angelägenheter. Dessa ingrepp är - det kan ingen bestrida - ett led iFörenta Staternas utrikes-, militär- och handelspolifik, använder sinekonomiska maktställning för att bestämma över viktiga delar av svenskaangelägenheter. Jag hade väntat mig ett bestämt avståndstagande från dennainblandning i Och kontroll av ekonomi och därmed också av vår politiknär regeringen nu svarar på en interpellation om embargopolitik.Men utrikeshandelsministern begränsar sig till att säga att regeringen vidåtskilliga tillfällen framfört sina invändningar till denamerikanska regeringen när nya och långtgående förslag framförts i , Men detär ju den amerikanska embargopolitiken som sådan som måste kritiseras ochfördömas, inte bara diskuterade skärpningar av densamma. På min fjärde fråga finns över huvud taget inget bestämtsvar i utrikeshandelsministerns anförande, och jag ber därför att få upprepaden: Anser regeringen att USA-myndigheternas kontroll i står iöverensstämmelse med principerna om folkens självbestämmanderätt ochsuveränitet? När det gäller motiven bakom den amerikanskaembargopolitiken återges i interpellationssvaret vad som är den officiellaståndpunkten från myndigheterna i , Det är det s, k,säkerhetspolitiska syftet, det är allmänna utrikespolitiska skäl, och det ärUSA:s egen försörjning. Embargopolitiken gäller naturligtvis i hög gradteknikexport, men det bör understrykas att den är mycket vidare än så. Dethandlar inte heller bara om produkter eller teknik som kan brukas för militäraändamål eller sådant som kan ha en dubbelanvändning, alltså brukas för bådecivila och militära syften. embargopolitik syftar till attöver huvud taget söka fördröja den ekonomiska utvecklingen i socialistiskastater eller i varje fall att inte medverka till den. Med detta betraktelsesättblir egentligen varje exporterad vara eller tjänst till socialistiska staternågot som stöder deras allmänna mveckling och därmed också deras militärapotential. Om exempelvis får civila varor utifrån, betyder dettaatt motsvarande delar av resurserna i kan avdelas för militäraändamål. Så är det tänkande som bestämmer embargopolitik. En sådan allmänhandelsbojkott har ju också bedrivits av , Att den inte konsekventgenomförs kan bero på amerikanska företags intressen av att kunna avsätta sinaprodukter. Ett visst motstånd påstås i den allmänna debatten förekomma frånaffärsintressen i mot embargopolitiken. får man emellertid ocksåintrycket att stora transnationella företag med som bas för att slå ut utländska konkurrenter på de socialistiska marknaderna, som de själva kanbedriva export av produkter och teknik som företag i andra stater inte tillåtsinköpa eller exportera. Det skulle vara intressant om utrikeshandelsministernkunde bekräfta eller förneka att denna iakttagelse är riktig och om den i såfall också berör svenska företag. Jag vill här göra en allmän reflexion omekonomi och ideologi. administration framträder ju allmäntsom en företrädare för frihandelspolitik och över huvud taget för den liberalaideologin. Även de övriga stater som är medlemmar i det s, k, COCOM hyllarfrihandeln. Det gäller ju även andra stater, som tvingas att med eller utanprotester se de inhemska företagen inlemmade i den amerikanskaembargopolitiken. Den fråga som osökt reser sig är följande: Hur kan man hävdaatt en politik med handelsbojkott, som den och allieradeländer bedriver, går att förena med bekännelsen till liberala ideal och tillfrihandelsideologin? Här föreligger ju en skärande motsättning mellan ideologioch politik. Enligt den liberala ideologin och enligt frihan-delsteorin bordeju de makter som hyllar dessa medverka till att utbytet mellan länderna avvaror, tjänster och teknik blev så stort som möjligt. gör man i ställetmotsatsen. Min femte fråga gällde vad regeringen avser att göra föratt värna svenska företag mot kontroll utövad av utländska myndigheter.Regeringens svar är märkligt nog att den inte avser att göra något alls.Regeringen går t, o, m, så långt att den säger att den har "ingenanledning att inskrida mot sådan verksamhet", alltså den amerikanskaexportkontrollen. Utrikeshandelsministern förklarar att det är företagensensak om de skriver under långtgående avtal om kontroll med de amerikanskamyndigheterna. Jag kan inte acceptera denna syn, som jag anserutomordentligt farlig. Regeringen vet mycket väl att de svenska företag som underskriveravtalen med de amerikanska myndigheterna befinner sig i en tvångssituation. Dethandlar inte om några frivilliga åtaganden. Men att en främmande maktsmyndigheter på detta sätt skaffar sig kontrollrätt över verksamhet bedriven iSverige kan inte sägas stå i överensstämmelse med principerna om självbestämmanderättoch suveränitet, som det är varje regerings skyldighet att upprätthålla, I det "Letter of " (Skriftligförsäkran), som enligt tidskriften över 300 svenska företag, sjukhusoch skolor undertecknat, till amerikanska myndigheter förpliktar sigundertecknarna "att iaktta följande villkor för all framtida försäljningav varor med USA-ursprung köpta av oss". Sedan följer tre villkor: attinte vidareexportera USA-varor utan godkännande från ,att sälja vidare bara till "pålitliga firmor" och att "samarbetafullt ut" närhelst USA-myndigheter kräver information om hur de köptavarorna disponerats. Här krävs alltså åtaganden som inte begränsas till den enskildavaran, utan som gäller för all framtida försäljning av varor med USA-ursprung,Enligt utlandschefen för innebär det att ett företagsom undertecknat en sådan försäkran får anses ha godkänt att revision och kontrollfrån amerikansk sida får göras i företaget. Och detta får alltså ske för Nr 131 allframtid så länge företaget säljer varor med USA-ursprung, vilket frånamerikansk sida tolkas så, att det inbegriper allt vari ingår USA-tiilverkadedetaljer eller tekniskt kunnande. Jag måste frågautrikeshandelsministern: inte därmed den gräns passerats då den svenskaregeringen bestämt måste säga ifrån att den inte accepterar sådan utländskinblandning i svenska angelägenheter? Jag vill börja med några kommentarer tillC,-H, första punkt, som handlar om omfattningen avembargopolitiken vad gäller teknikimport fill , En total översikt över detta skulle förutsätta ettcentralt register i över t, ex, samtliga företagslicensöverenskommelser, I vår samhällstyp finns inte den sortens centralaregister över varje företags egen verksamhet. Det finns däremot andrasamhällstyper där den sortens central registrering förekommer. Den andra frågan som C,-H, tog upp gälldediskriminering. Det är den uppfattning att svenska företaginte diskrimineras gentemot andra , Det är självfallet en vikfigfråga, och därför har jag tagit upp den i svaret. Det är för oss angeläget attse till att förslag som framkommer i om exempelvis skärpningar inte fårleda till att vi diskrimineras.