prot · G809104 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag vill upprepa vad jag då sade. Det är oacceptabelt attkommunala organ eller förtroendevalda sätter sig över givna regler för denkommunala verksamheteneller trotsar domstolarnas avgöranden i kommunalbesvärs-mål. Jag sade vid dettillfället också att den långtgående frihet som kommunerna har i svensktsamhällsskick förutsätter ätt man från sida följer de lagar somriksdagen har stiftat. Jag förklarade att jag inte då var beredd att vidtanågon åtgärd men att jag mycket uppmärksamt skulle följa kommunernas åtgärderfrån synpunkten att respekten för efterlevnaden av lagar och andraförfattningar skall upprätthållas. Jag anser att detta är ett entydigt ochklart besked om min allmänna inställning till saken. Denna inställning harockså konsfitufionsutskottet ställt sig bakom i sitt betänkande om kommunalafrågor (KU 1984/85:6), I interpellafionen har angett någrakonkreta fall som alla gäller näringslivsengagemang genom kommunala bolag. av fallen har varit föremål för domstolsprövning, och i något fall prövasverksamheten ytterligare. Jag vill inte uttala mig om de enskilda fallen, Istället skall jag uppehålla mig vid de fyra problemområden som interpellafionengäller, nämligen den kommunala kompetensen, kommunalbesvärsreglerna, kommunalverksamhet i bolagsform och verkställighetsfrågor i samband med kommunalbesvär. De allmänna kommunala befogenheterna framgår avkommunallagens kompetensbestämmelse. Enligt denna får kommunerna själva vårdasina angelägenheter. Metoden att bestämma kompetensen genom en generell regelkompletterad av rättspraxis är allmänt accepterad och möjliggör en anpassningtill samhällsutvecklingen. Låt mig här understryka att kommunala bolaggivetvis inte har större befogenheter än kommunen själv bara därför attkommunal verksamhet bedrivs i bolagsform. Jag vill nämna att frågan omgränserna för den kommunala kompetensen inom näringslivsområdet för närvarandeövervägs av stat-kommun-beredningen (C 1983:02), ger medborgarna möjlighet attövervaka att kommunerna håller sig inom sin kompetens. Detta institut utgörsjälva grunden för medborgarnas bevakning av den kommunala självstyrelsen. Detkan finnas skäl att vidga kretsen av besvärsberätfigade. Jag tänker då påmöjligheterna för juridiska personer att överklaga kommunala beslut, Isammanhanget vill jag erinra om att kommunalbesvärskommittén har gjort enöversyn av kommunalbesvärsprocessen och lagt fram förslag om nya regler omkommunalbesvär. Förslagen bereds i , I interpellafionen pekas det på en teknik att genombolagsbildning sätta medborgarkontrollen ur spel. När det gäller kommunalverksamhet i företagsform pågår en översyn i stat-kommun-beredningen. Det ärenligt min mening väsentligt att en rimlig medborgarinsyn i den kommunalaverksamheten kan behållas även när verksamheten bedrivs i privaträttsligaformer. Det är alltså av stor vikt att försöka åstadkomma en ordning med ökadinsyn och ökat demokrafiskt inflytande över sådan verksamhet. Jag har erfaritatt ett förslag med en sådan inriktning övervägs. Det fjärde problemområdet gäller verkställighetsfrågorna isamband med kommunalbesvär. Om en domstol har förbjudit att ett överklagatbeslut Om kommunernas nonchalerande av gällande lagar Om kommunernas nonchalerande av gällande lagar verkställseller har upphävt beslutet, är det självklart att kommunen måste följadomstolsutslaget. Som jag har framhållit är det oacceptabelt attkommunerna trotsar domstolarnas avgöranden. Jag kan nämna att JK till regeringen har överiämnat ettbeslut i ett klagoärende avseende en kommuns beslut att inte iaktta ett av domstolmeddelat verkställighetsförbud, JK har ansett att åtgärder bör övervägas.Enligt vad jag har erfarit kommer också JO att pröva likartadefrågor. Av vad jag nu har anfört framgår att det pågår ettomfattande utredningsarbete inom de problemområden som tas upp iinterpellationen. För att samlat ta ställning till de aktuella frågorna behöveremellertid regeringen ha fillgång till det beslutsunderlag som jag här harnämnt. Jag är därför inte beredd att nu vidta några åtgärder av det slag som MargitGennser efterlyser. 23MARGIT (): Jag ber att få tacka civilministern så mycketför svaret. Det är ett i många stycken klargörande svar. Att jag har envisats med att återkomma tillkommunalpolitikers nonchalans mot gällande lag beror på att jag ofta under densenaste tiden av människor i fått frågan: Är det verkligen riktigt attkommunalpolitiker får bryta mot och kringgå lagar, medan vi vanliga människoralltid får höra att det är viktigt att lyda lagen, särskilt den lag somreglerar vårt förhållande gentemot staten? De säger: Vi kan inte tro på lag ochrätt när det råder en så bristande balans mellan vad enskilda människor fårgöra och vad polifiker får göra. Politiker skall ju vara garanter för lag ochrätt. Det gäller alltså rättsstaten. Det gäller mycketfundamentala förhållanden. Det var också därför jag envisades med att ställamin fråga till justifieministern. Det kan inte nog ofta slås fast att kommunalpolifikermåste följa lagarna. Det är ett absolut krav att kommunalpolitikerna inteanstränger sig för att skapa konstruktioner för att kringgå lagar. Om så sker -jag upprepar det -äventyras rättsstaten. Därför tackar jag civilministern för hans otvetydigauttalande. Han säger att det är oacceptabelt att kommunala organ ellerförtroendevalda sätter sig över givna regler för den kommunala verksamheteneller trotsar domstolarnas avgöranden i kommunalbesvärsmål. Jag utgår från attcivilministern häri innefattar den typ av kringgående som jag har gett ett parganska slående exempel på i min interpellation. Jag hoppas att en radframträdande kommunalpohtiker, inte minst från civilministerns eget parti,noterar detta mycket klara uttalande. Civilministern påpekar också att kommunala bolag givetvisinte har större befogenheter än kommunen själv. Det är teoretiskt riktigt, meni praktiken fungerar det tyvärr inte så. Har inte civilministern övervägt attdra klara gränser för bolagsformens användande för verksamhet? Detskulle stävja en hel del missbruk - exempel finns som sagt i interpellationen. Kommunalbesvärsmöjlighetenär vikfig i detta sammanhang. exemplifieramed ett "hypotetiskt" fall, för vi skall ju inte diskutera enskildafall här i kammaren. I sanningens namn är dock exemplet inspirerat av mycketverkliga händelser. En kommun, M, ville förbättra de relativt dåligakommunikationerna till landet D genom att gå in i rederibranschen. Reglerna omden kommunala kompetensen ansågs dock lägga hinder i vägen för av kommunendriven rederiverksamhet. Man beslöt därför att kommunens ägda bolag, F,tillsammans med ett rederiföretag skulle chartra ett fartyg. I samarbetsavtaletförband sig det kommunala bolaget F att stå för alla förluster . Att F inte hade kapital nog för så långtgående ekonomiska åtaganden varväl uppenbart för alla avtalsparter. Underförstått skulle kommunen därför svaraför alla förluster. Hade inte detta villkor varit underförstått, hade sannolikti detta hypotetiska fall inget avtal kommit till stånd. Låt oss, fortfarande helt teoretiskt, tänka oss att detnya bolaget G -rederiet - lyckas köra ihop en förlust på nästan 10 milj .kr.under ett halvår. Kommunen ikläder sig borgen och pengarna betalas ut avbanken. Ingen kan göra någonting åt detta. har inte beslutetkunnat överklagas. Inhibition har alltså bara varit en teoretisk möjlighet. Det är nödvändigt, herr civilminister, att besluten kanöverklagas redan i bolaget. Det behövs inte mycket utredningar för att insedetta. Mitt teoretiska exempel möter vi i verkligheten. Jag tror attcivilministern redan nu skulle kunna ta initiativ för att skynda påstat-kommun-beredningen. Om kommunalpolitiker på grovt sätt ikläder kommunenvittgående ekonomiska förpliktelser som sedan visar sig vara främmande förkommunal verksamhet, bör det då inte finnas någon sanktionsmöjlighet?Domstolarna kan i och för sig sedan säga att det var fel, men vad nyttar det?Kommunen får stå för kostnaderna, och skattebetalarna får i sista hand betala.Att det behövs sanktioner behöver vi inga vittgående utredningar om. Däremothåller jag med om att stat-kommun-beredningen noggrant bör utreda hursanktionerna skall utformas. konstaterar civilministern att JO skall granskaett ärende om en kommuns lagtrots. Detta är i och för sig en intressantupplysning. Men fill vad nytta? Kommer kommunalpolitiker som inte lyttdomstolar att ta ett JO-yttrande på allvar? Är de inte så sturska ochmaktfullkomliga att de konstaterar: Ni kan inte göra något, och JO-yttrandetläggs till handlingarna. Tycker herr civilministern jag är pessimistisk beträffandevissa kommunalpolitikers vilja till bättring? Kom då ner till ! Och åkockså ut fill andra kommuner. Civilministern och jag är redan mycket eniga. Vi är enigaom att kommunalpolitiker måste lyda lag. Vi är eniga om att kommunalpolitikerinte genom konstifika bolagskonstruktioner skall kringgå lag. Jag tror också -efter civilministerns visit i vår södraste landsända - att vi kommer att varaeniga om att det behövs sanktioner och att vi.faktiskt måste göra vissainskränkningar i kommunalpolitikers alltför självständiga agerande. Om kommunernas nonchalerande av gällande lagar Om kommunernas nonchalerande av gällande lagar 24STEN (): Jag vill i likhet med uttryckamin uppskattning över de klara markeringar som civilministern här har gjort.Civilministern säger: "Det är oacceptabelt att kommunala organ ellerförtroendevalda sätter sig över givna regler för den kommunala verksamheteneller trotsar domstolarnas avgöranden i kommunalbesvärsmål." Statsrådet säger vidare att justitiekanslern haröverlämnat ett beslut i ett klagoärende avseende en kommuns beslut att inteiaktta ett av domstol meddelat verkställighetsförbud. JK har ansett attåtgärder bör övervägas. Det är utmärkt. Respekten för givna lagar måste slås fast, liksom dendemokratiska rättigheten att när så är önskvärt kunna verka för ändringar.Givna lagar måste respekteras. Kommunerna och deras politiker måste föregå med gottexempel. Hur skall t, ex, kommunalpolitiker kunna hävda att medborgarna skallfölja lagar och trafikregler, lokala föreskrifter på miljöområdet etc, ommedborgarna noterar att de förtroendevalda kan bryta mot av riksdagenfastställda kommunala lagar när det passar dem? Dessutom noterar ocksåallmänheten att sådana lagbrott kan förekomma utan några påföljder. Men det kanske blir annorlunda , när justitiekanslernkommer att gripa in, och det är bra att så sker. Jag hoppas att kommunalpolitikerna i kommunlyssnar på civilministerns budskap. För en fid sedan beslöt kommunen att gå ini ett enskilt företag som råkat i ekonomiska svårigheter. Jag nämner detta,herr talman, som ett exempel på vad som kan ske. Man köpte en maskin för . för att förhindra en konkurs som eljest hade inträffat. Beslutetöverklagades, men trots att kammarrätten undanröjde beslutet, framhärdar manfrån kommunalt håll, och det är trist. har vi hört vad civilministern tycker om saken, och dåhoppas jag att hans partivänner i denna kommun tar intryck av detta och handlardärefter. Låt mig också ta upp en annan aspekt på dessa problem. Dekommunala befogenheterna med avseende på näringslivet är bara i någraundantagsfall reglerade i speciallagstiftning. Sådan lagstiftning finns i frågaom turistväsendet och i fråga om sysselsättning för handikappade. I övrigt ärman hänvisad till den allmänna kompetensbestämmelsen i kommunallagen. Den bestämmelse som reglerar kommuns kompetens lyder:"Kommun och landstingskommun får själva vårda sina angelägenheter. "Innebörden av det i och för sig vaga uttrycket "sina angelägenheter"framgår dels av förarbetena fill den lagändring varigenom stadgandetfick sin nuvarande innebörd, dels av regeringsrättens praxis i besvärsmål. Utredningen av den kommunala kompetenslagsfiftningen har isitt betänkande Kommunerna och näringslivet lämnat en redogörelse övergällande rätt. Utredningens förslag har inte lett till några lagändringarbeträffande den kommunala kompetensen. Huvudregeln är att en kommun inte får stödja ett enskiltföretag. Det medför att kommunen inte får subventionera ett visst företagsmarkförvärv. Vidare fårkommunen inte gynna ett visst företag på så sätt att konkurrensen sätts urspel. Från huvudregeln finns vissa undantag, som bl, a, innebär att en kommunfår vidta åtgärder som syftar till att allmänt främja näringslivets utveckhnginom kommunen. Det kan ibland uppstå svårigheter att tolka vad som kan menasmed "främjandet av näringslivets utveckling". Jag skall ta ännu ettexempel på hur man i en kommun med utnyttjande av denna möjlighet har ingått iett engagemang som blivit ifrågasatt i den offentliga debatten. I det aktuella fallet har en kommun träffat vissa avtalmed en bank i samband med köp och försäljning av fast egendom. I köpekontraktetöverlåter banken i fråga en fasfighet till kommunen, och banken förbinder sigatt på tillträdesdagen lämna ett lån om 1 milj. kr. Köpeskillingen är 1,1 milj.kr. Bland villkoren finns ett stadgande om att kommunen utfäster sig att underen inte uthyra lokalerna till något företag som bedriver med bankenkonkurrerande verksamhet. I ett hyresavtal, som därefter upprättas, erhåller bankenrätt att hyra de angivna lokalerna fill dess att en planerad nybyggnation harfärdigställts på annan tomt som kommunen har försålt till banken. Idetta köpekontrakt uppges köpeskillingen för tomten fill . Bankenavsåg att på tomten uppföra en fasfighet som utöver erforderhga banklokaleräven skulle inrymma ett visst antal lägenheter. För sju av dessa lägenheterförbinder sig kommunen att som hyresgäst teckna hyresavtal med banken. Beslutet i kommunens fullmäkfige fattades efter votering.Beslutet har emellerfid vunnit laga kraft, därför att man inte har kunnat tolkahur kommunallagen skall fillämpas. i dylika ärenden. Vid en genomgång avrättspraxis har något fall där en banks markaffärer varit uppe till bedömninginte återfunnits. Däremot har i två rättsfall som berör banker besvär lett tillundanröjanden av besluten i fråga. Enligt direkfiven till stat-kommun-beredningen skallberedningen ta upp frågan om kommunernas roll i närings- och sysselsättningspolifiken.Det förefaller vara lämpligt att i detta sammanhang låta klara ut i vilkenomfattning kommunerna har kompetens, eller skall ha befogenheter, att ingåavtal i samband med köp och försäljning av fast egendom med det engagemang somframgår av det exempel som jag har redovisat. Regeringen bör därför genomtilläggsdirekfiv till beredningen föranstalta om att så sker. Jag vill, herr talman, fråga civilministern om han, motbakgrund av den debatt som vi här för, är beredd att medverka till att stat-kommunberedningenfår tilläggsdirekfiv av den angivna innebörden. Om kommunernas nonchalerande av gällande lagar Jag är glad över att vi här har fått ensaklig diskussion och att vi är överens om att angripa frågan från en sakligutgångspunkt. Jag var nämligen en aning fundersam när jag gick över hitfrån för att delta i denna debatt, eftersom isin interpellation säger att jag förra gången vi diskuterade denna fråga i Om kommunernas nonchalerande av gällande lagar "endast pliktskyldigast" fördömde lagöverträdelserna. Hon sägervidare: "Civilministerns svaga fördömande tycks ha uppfattats som enuppmuntran att betrakta lagregler om den kommunala kompetensen som formaliautan praktiskt intresse." Jag menar att det uttalande som jag gjorde, och somåtergavs i tidningarna efter vår förra diskussion, inte alls var ett svagtfördömande. Jag har ett urklipp från ,där det i rubriken över en artikel om min inställning konstateras:"Accepterar aldrig kommunalt lagbrott." Det är alltså bra om vi härkan föra en saklig debatt. Jag vill göra ett par kommentarer. Vi skall vara klaraöver att vad vi här diskuterar är en avvikelse. Det är alltså inte så attmajoriteten av våra kommunalt förtroendevalda skulle trotsa de regler och lagarsom regering och riksdag ställt upp. I detta sammanhang vill jag citera JK: "Även jag är av den uppfattningen att det storaflertalet kommuner lojalt följer uppställda regler." Jag menar att vi inte kan acceptera lagöverträdelser.Framför allt kan man aldrig acceptera lagöverträdelser som är näst intilluppsåtliga. Jag vill bara erinra om att vi kommer att få ett mycketbrett utredningsmaterial om kommunalbesvär, om insyn i kommunala bolag, närdet gäller modernisering av de gällande reglerna för kommunalförbund, vilketgör att kommuner kanske kan välja den formen, något som man har avstått från därför att det är alldeles för otidsenligt, och i stället har man valtbolagsformen. Till vill jag säga att stat-kommun-beredningenhar uppgiften att försöka precisera kommunernas kompetens när det gällernäringslivsfrågorna. Det här är ett knivigt område, och vi får se omberedningen går i land med uppgiften att ge oss ett beslutsunderiag. och jag tror kanske att man kan se meroptimistiskt på detta med hänsyn till att det är få som överträder lagarna.Därtill menar jag att den diskussion som har förts här i , och som jagockså tar upp ute i landet, där vi pekar på det utredningsarbete som pågår ochför en diskussion om eventuella förändringar inom hela detta område, ocksåkommer att ha den inverkan att det inte kommer att uppmuntra utan att detsnarare kommer att leda till en minskning av lagöverträdelserna. Jag är måhändamer opfimistisk än i fråga om detta. 26MARGIT (): Detta är tyvärr inte ovanliga avvikelser ävenom de flesta kommunalpohtiker naturligtvis följer lagen. Tyvärr harcivilministerns uttalande om att även kommunalpolifiker skall följa lagen intehörsammats av dem som tyvärr redan har haft för vana att kringgå lagarna. Jagmåste säga att det ofta är civilministerns partikamrater som agerar på det viset. Jag tycker att det är mycket tillfredsställande att vi harfått. ett klart instämmande vad gäller principerna från civilministern. Jag ärövertygad om att kommunfullmäkfigedebatten i om kommer att tafasta på detta. Tyvärr kan jag rapportera något som jag hört av journaHster,nämhgen att man ibland t. o. m. uttalat sig litet föraktfullt omkammarrätten och kammarrättens agerande. Ganska många sådana notiser harförekommit i tidningen. Civilministerns agerande är litet tovande. Man hade kunnatgå in med aktiva åtgärder tidigare. Jag hoppas att de kommer - det är inte sålång tid kvar av den här mandatperioden. Ännu har ju ingenting hänt. Det ärmöjligtvis detta som har fått dessa kommunalpolitiker att tro att de kan göravad de vill. Det var detta jag tyckte var litet betänkligt förra gången videbatterade. När vi nu upprepat debatten anser jag att mycket är positivare.Precis som civilministern tycker jag om sakliga debatter, och det har varittillfredsställande att få den nu debatterade frågan belyst. Frågeställningarnaär mycket viktiga för många människor. Återkallelse av del av proposition 27 STENSVENSSON (m): Också jag vill tacka civilministern för deklargörande beskeden i de principiella frågeställningarna. De är mycket klaraoch tydliga. borde rimligen alla kommunalmän som sysslar med den här typenav verksamhet ta intryck, upphöra med detta och ägna sig åt det de är satta attsköta. Dess värre är de inte så få som civilministern vill antyda. Jag lätriksdagens utredningstjänst gå igenom de aktuella fall som har överklagatsoch som behandlats av regeringsrätten och lokala kammarrätter. När jag fickförteckningen i min hand visade det sig att det är oroväckande många fall somhar varit uppe till behandling. Jag hoppas ändå med tanke på de mycket klaramarkeringarna att man nu vidtar en rad uppföljningsåtgärder, så att regeringenförvissar sig om att det i praktiken verkligen blir så som man vill, nämligenatt kommunalmän avstår från att ägna sig åt den här typen av lagbrott. Civilministern ville inte ge några nya tilläggsdirektiv,men han uttalade sig på ett sådant sätt att utredningens ledamöter och kanslirimligen bör lyssna. Det besked som civilministern gav innebär enligt minmening att man nu på allvar måste uppmärksamma de här frågorna och framläggaförslag som kan skingra den oklarhet som har rått och som lett till att en delkommuner har frestats att överträda lagen. Det är min förhoppning att vi kommer att fåförslag från beredningen med hänvisning till civilministerns uttalande här som går ut på att man undanröjer dessa oklarheter. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Återkallelse av del av proposition I skrivelse 1984/85:147 har regeringen återkallatproposition 1983/84:25 till den del den berör kapitaltillskott till , Återkallelse av del av proposition Jag har med anledning härav avskrivit detta förslag samt ianslutning därtill väckta mofioner. Skrivelsen lades till handlingarna, 8 § Föredrogs och hänvisades 1984/85:137fill trafikutskottet 9 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1984/85:2910-2915till arbetsmarknadsutskottet 1984/85:2916fill trafikutskottet 1984/85:2917-2931till arbetsmarknadsutskottet 1984/85:2932yrkande 1 såvitt avsåg bil, 2 i propositionen till trafikutskottet i övrigt fill arbetsmarknadsutskottet /85:2933-2936till arbetsmarknadsutskottet /85:2937 yrkande 4 till trafikutskottet i övrigt till arbetsmarknadsutskottet /85:2938-2949till arbetsmarknadsutskottet /85:2950 till trafikutskottet1984/85:2951-2957 till arbetsmarknadsutskottet /85:2958 yrkandena 1 och 2till arbetsmarknadsutskottet yrkande 3 till trafikutskottet /85:2959-2967 tillarbetsmarknadsutskottet 10 § På förslag av talmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar till , då de tilldagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. 11 § Förhandlingarna återupptogs . 12 § Anmäldes och bordladesProposition 1984/85:156 Ändring i (tillämpligheten avsvensk lag i vissa fall) 13 §Anmäldes och bordlades 1984/85:2968av m.fl. 1984/85:2969av och 1984/85:2970av m.fl. 1984/85:2972av m.fl. 1984/85:2973av och 1984/85:2974av och 1984/85:2975av m.fl. Lärarutbildningför m.m. (prop. 1984/85:122) 14 §Anmäldes och bordlades Nr104 den /85:13 Tilläggsbudget II inomfinansdepartementets område (prop. 1984/85:101delvis) 1984/85:14Vissa anslag för /86 inom område (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:15 Vissa anslagför /86 inom område(prop. 1984/85:100 delvis) betänkanden /85:42 Mervärdeskattefrågor1984/85:46 Punktskatter 1984/85:14 Vissa anslag tillsocialt behandlingsarbete m.m. (prop. 1984/ 85:100 delvis) 1984/85:15 Anslag till forskningoch centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m. (prop. 1984/85:100delvis) 1984/85:11Anslag till Postväsende, m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:12Anslag fill Sjöfart m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:25Statsbudgeten för /86 inom område(prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:26 Fritt handredskapsfiske (prop.1984/85:107) 1984/85:20Mineralpolitik (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:12Vissa fastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor 15 §Kammaren åtskildes .