prot · G809139 · 1984-12-31 00:00:00 — Def blir juresultatet om man avskaffar fransportrådet och inte överför dessarbetsuppgifter till något annat organ, Def effektivaste måste ju vara att manhar fransportrådet som ett samordnande organ, både när det gällertrafikplaneringen och när det gäller de stödformer som transportrådet satts attadministrera. Jag tycker det är naturligt att så sker, 151 () replik: Jag skall fatta mig mycket kort. Nej, , skälet är infe i första hand atf vi ärledsna över transportrådets agerande i järnvägsnedläggningsfrågor. Dearbetsuppgifterna är i stort sett slutförda-hade det varit fråga om missnöjemed def hade det nu inte varit mycket att gny om. Men det finns en hel delandra uppgifter, där vi - precis som ber oss göra - skriver raktut att man skall utreda vilka som kan avvecklas. tror alltså att en centralstyrningav hur länsstyrelserna skall agera när de lägger upp trafikplaneringen ärobehövHg, rent av skadlig. Många uppgifter kan med fördel decentraliseras tillden regionala nivån. 152 SVENHENRICSSON (vpk) replik: svarar infe på min fråga om hantycker att def är korrekt av eft utredande organ med sådana vikfiga uppgiftersom det här gäller att dess främste funktionär går ut och i förväg talar om atthan redan har bestämt sig för vad han skall tycka om det han skall utreda, OlleÖstrand vill inte säga någonting om detta. Det tror jag beror på atf OlleÖstrand, som är en valdrepresentant för svenska folket, tycker atf def inte är korrekt. Jag tolkar indettai hans tystnad, arbetsuppgifter är grannlaga. Rådet görfakfiskt polifiska lämplighetsbedömningar. Ett sådant organ borde korrektåterspegla de poHtiska majoritetsförhållanden som råder i landet. Det gör infedetta organ, men det har ändå möjlighet att göra politiska bedömningar omlämpligheten av vissa åtgärder på trafikområdet. Jag är motståndare fill bygger ut och vidmakthåller en sådan ordning. Av den anledningen är vianhängare av att man gradvis prövar om transporfrådet verkligen behövs. 153 () replik: generaldirektör slår infefast någonfing på egen hand, utan som jag har sagt arbetartransportrådet i sin helhet efter direktiv och anvisningar från ,anvisningar som själv har varit med om atf fatta beslut om.Förslaget om att avskaffa transporfrådet är eft oövertänkt förslag. Det tyckerjag att herrarna borde kunna erkänna vid detta laget. Vi pratar om trafikplanering. På transportrådets förrastyrelsemöte framlades en utredning om godstransporterna . Enledamot av transportrådets styrelse är tillika transportchef på . Han lovordade denna utredning och sade att den kommer atfbli ett fint hjälpmedel för företagens transportplanering i vårt land under denärmaste decennierna. Det visar med all tydlighet värdet av atf vi har ettsamordnande organ när det gäller transportplanering och trafikplanering överhuvud taget. Vi som jobbar inom trafikufskottetvet atf trafikfrågorna får större och större betydelse inom svenskt näringsliv.Därför är det bra att vi har ett samordnande organ. Sluta med hetsjakten påtransporfrådet och erkänn i stället betydelsen av ett väl fungerandetransportråd! 154ROLF CLARKSON (m): , när frågan ompersonfransportsföd för var uppe, avvisade jag det förslaget underhänvisning fill att det skulle skapa för mycket byråkrafi, kräva för mycketadministrafion. Jag kan från den utgångspunkten med bestämdhet hävda att vifrån moderat sida är de första när det gäller atf försöka begränsa byråkratinsutbredning här i landet. Men jag är.då i den brydsamma situafionen att jag måsteförklara för kammaren att vi moderater infe är med på det krav om slopande avtransporfrådet som kommunisterna, och folkparfietställer. För att kunna förklara det nöjakfigt måste jag hänvisa till det faktumatf samtliga partier i riksdag 1979 var eniga om att bildandet avtransporfrådet skulle utgöra en betydelsefull rationalisering av administrationeninom trafikväsendet i . Man slog samman transportnämnden, bussbidragsnämnden ochfraktbidragsnämnden. Man ryckte ut från kommunikafionsdepartemenfet fill- ståndsgivning i enlighetmed yrkestrafiklagstiftningen. Man lade taxinäringen under transportrådet föratt få en central bedömning till ledning för länsstyrelserna. Närdet gällde yrkestrafiklagstiftningens tillämpning skulle man vinna snabbarebehandling av de ansökningar och överklaganden som annars skulle gå tilldepartementet, och departementet skulle på ett helt annat sätt kunna ägna sigåt den heltäckande övergripande polifiken inom trafikområdet som man kanbegära av regeringen. Nuhar denna myndighet, som dessutom - till sin olycka, vågar jag fillägga - ficki uppdrag av regering och riksdag att medverka vid prövningen av de trafiksvagabanorna, verkat . Jag kan då säga att vi moderater i andra sammanhanghär i kammaren, och , har krävt att trafikpolitiska beslututvärderas och omvärderas. Därmed skulle transportrådet automatiskt ha kommitunder luppen vid den granskning som då skulle ske. Det är ett mycket tungt skältill att vi icke har funnit tiden vara mogen att biträda förslaget omavveckHng av transportrådet. Denenda invändning som gjordes när transporfrådet bildades av riksdag komfrån , som sade att def vore lämpligt om transporfrådet kunde förläggastill och att de delar av dess kommande verksamhet som kundehandläggas av länsstyrelserna fortfarande sköttes därifrån, och i det avseendethar ju visat konsekvens. Transportrådetsstyrelse - och detta bör lyssna på - består bara till en del avpolitiker. Där finns två socialdemokrater, en centerpartist och en moderat.Vidare finns där två företrädare för det privata näringslivet, nämligenVolvodirektören som nämnde, som. kanske kanbetraktas som expert på den gummihjulsburna transporttekniken i landet, ochdirektören från ASEA som kan tänkas försvara järnvägsintressen inomtransportrådet. I styrelsen ingår också chefen för det statliga företagetSvensk , . är alltså en myndighet varsstyrelse består av experter, med ett inslag av politiker. Vihar självfallet ingen ambition i moderata samlingspartiet att bevara enmyndighet som med fog kan anklagas för byråkrati, senfärdighet ellercentralistisk styrning. Men vi har i andra motioner till årets - vihar då haft valet framför oss - förklarat att vi vill samla alla demyndigheter som finns under , blandade in iaffärsverken och hopkopplade på annat sätt med annan verksamhet, till en enda, gemensam,normgivande myndighet under . Naturligtvis kommertransportrådet som en myndighet att komma i skottgluggen vid en sådan manöver.Och den är också nödvändig, om vi skall kunna fullfölja den plan som vi frånmoderat sida har på atf sätta affärsverken under . Då skulle återigen transportrådet komma att få sin ställningprövad. Jaghåller det inte för otroligt att den oheliga allians som vänsterpartietkommunisterna, och nu har ingått gentemot transportrådethuvudsakligen grundar sig på det faktum att fransportrådet har ådragit sig deras ogillande genom sinmedverkan vid prövningen av trafiksvaga banor i landet. Det vore väl ingetanständigt grepp av att först ge en myndighet detta uppdrag och sedanavskeda den därför att den har fullgjort def i enlighet med riksdagensbeställning. Detfinns, som sade, endast en väg atf gå om man vill avbyråkratisera,och det är naturligtvis atf rycka undan grunden för transportrådets verksamhet.Jag är övertygad om att om vi fick förenkla yrkestrafiklagstiftningen, om vifick öppna konkurrensen i fråga om trafiken meUan och fasflandet, om vifick liberalisera taxinäringen osv., skulle transportrådets verksamhet i allrahögsta grad kunna inskränkas. Jaghar sagt detta som en förklaring till vår hållning . Såsom anfibyråkraterhar vi moderater naturligtvis ingen anledning att i längden bevara och försvaraett transportråd som på detta sätt anses göra sig skyldigt till långsamhet isitt arbete, parfiskhet, centralism osv. För moderata samlingspartiets räkningkommer jag därför att hålla frågan om transportrådets framtid öppen när vinästa gång samlas till . Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 3 (ettpersonfransportstöd) Förstbiträddes reservafion 1 av m. fl. med 80 röster mot 61 förreservation 2 av m. fl. 153 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 169 röster mot 71 för reservation 1 av RolfClarkson m. fl. 56 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (administrationen av godstransportstödet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (avveckling avtransportrådet) Utskottetshemställan bifölls med 223 röster mot 74 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (anslag till ) Utskottets hemsfällan, somställdes mot dels reservation 2 av RuneTorwald och , delsreservation 3 av , bifölls med acklamation. 11 protokoll 1984/85:138-139 Anf.155 BO (): Jag ber att få anmäla att erforderlig tid efter voteringssignalen integavs förrän voteringen påbörjades i kammaren. Voteringssignalen gick, på ettfelaktigt sätt, under anförande. Därefter gavs endast mycketkort voteringssignal, och sedan påbörjades voteringen , vilket ärfelaktigt. I detta anförande instämde , HansNyhage, i och (alla m). Vianmäler anförande till protokollet. 1984/85:56 Godkännande av överenskommelse mellanSverige och om ömsesidigt bistånd i tullfrågor (prop.1984/85:183) 17§ Ensidiga koncessioner beträffande fiskhandeln betänkande 1984/85:57 om avveckling av ensidiga koncessionerbeträffande fiskhandeln. 157 JENSERIKSSON (m): När regeringen1972 ingick avtal med EG om ensidiga tullar på fisk och fiskkonserver var jagakfiv fiskare. Vi frågade oss med oro vad som skulle hända. Det stod redan dåklart att de svenska fiskarna, som alltid haft , i första hand ,som en betydande marknad, skulle få svårare att konkurrera och sämre lönsamhet. Oronvar inte obefogad. De ensidiga koncessionerna har kostat svenskt fiske ochsvensk beredningsindustri stora summor , och många konservfabriker hartvingats till nedläggning. Att arbeta lägre lönsamhet är ingenavundsvärd situation. I det avtal som då ingicks suspenderades tullen påoberedd sill, och förband sig atf infe fills vidare ta ut tullar ochandra avgifter för bl. a. frysta fiskfiléer. Vi skulle få rätt att ifortsättningen liksom tidigare direkflanda fångster i . Detgick , och i mitten och slutet av 1970-falet var man säkert i Danmarkglad över avtalet, fy den svenska Ösfersjösillen mer eller mindre räddade dåsysselsättningen vid den danska beredningsindustrin när det rådde sillstopp iNordsjön och def olaga fiske som bedrevs där var otillräckligt för atf försörjaindustrin med råvara. Närdet lagliga fisket återupptogs och man infe längre var så beroende av svensksill såg EG sin chans, och 1981 beslöt atf avveckla suspensionernapå hel sill med undantag av det som var bundet i . Man avvecklade demsuccessivt under fre år. Redan första året drabbades av tullar under tolvdagar, eftersom vi är beroende av EG för vår sillexport. Drygt 50 000 tonsvensk sill/strömming exporteras , och med hänsyn till andraländer såsom , och , som också exporterar fill EG och skalldela på samma kvot, är det inte svårt atf räkna ut att det kostar pengar. har förhandlat och förhandlat utan resultat, omman undantar att EG utökade den tullfria importkvoten med 10 000 toninnevarande år. I ett interpellationssvar sadeutrikeshandelsministern atf det var ett resultat av våra, dvs. regeringens,ansträngningar. Han påstod vidare att det innebar atf endast minimalakvantiteter svensk sill, om ens några, blir fullbelagda under innevarandekvotperiod - som utgick . Om det var ett resultat av svenska ansträngningar är svårtatt veta, men det är tveksamt eftersom den tullfria tilläggskvoten gäller likamycket för andra länder som för . Dessutom är statsrådets uttalandemärkligt, då han säger atf minimala kvantiteter, om ens några alls, blirfullbelagda. Vet inte han och vet inte majoriteten i utskottet atttullfriheten endast gällde tvåans sill och mindre? Det innebar att vi hadesillfullar innan tilläggskvoten kom och tull på all sillöver tvåans storlek. exporterades knappast annat än störresill, så påståendet atf detta särskilt gynnade är löst prat. Men detgynnade EG:s fiskare, som inte fick normal konkurrens på sin stora sill frånSkagerrak och . Möjligen kan det ha gynnat fisket av småsfrömmingen iBottenhavet, men den fiskar inte vi, utan den fiskas fill avFinland. Faktum var att EG garderade sig mot svensk konkurrens,precis som i andra sammanhang på fiskets område. Vi hade nog förväntat oss krafttag från regeringen, närden fick bemyndigande att helt eller delvis återtade svenska åtagandena avseende tullar och avgifter. Men av detta blev intet, omman undantar stora ord. sade t. ex. jordbruksministern inom inom den allra närmaste fiden skulle utarbetaen beredskapsplan för ett agerande från svensk sida för den händelse svensksillexport tullbeläggs i EG mot slutet av kvoteringsperioden. Härvid, sade han,blir det en fråga om ett formellt tillbakadragande av de ensidiga koncessionersom lämnades EG 1972 avseende frysta fiskfiléer och fiskkonserver samt eftsystem för avgifts- och tullbeläggning som kan anpassas flexibelt till olikasituafioner. Frågan kommer sedan, fortsatte han, att beredas gemensamt mellanjordbruks- och utrikesdepartementen. Eftersom utskottets majoritet avstyrker motionen kan vitroligen utgå ifrån atf man fortfarande sitter och bereder. Vi kan också i årets finansplan pä s. 19 läsa att densvenska regeringen verkar för en fortsatt avveckling av handelshinder. Ensidiga koncessioner beträffande fiskhandeln Ensidiga koncessioner beträffande fiskhandeln ansträngningarna för attfå fill stånd en ny sammanhållen förhandlingsomgång i och arbetar inomEFTA och EG och i def nordiska samarbetet på att undanröja byråkratiska ochicke-tariffära handelshinder. Jagutgår ifrån att utskottet liksom jag anser att ensidiga tullar är etthandelshinder, åtminstone om man ser det ur svensk synvinkel. Svensktfiske och svensk fiskberedningsindustri har ingen avundsvärd situation. De stårutan gränsskydd mot import av fisk och fiskprodukfer från länder där fisket ärstarkt subventionerat. Vi möts av tullar på Europamarknaden, dryga tullar somminskar fiskets lönsamhet och försvårar konkurrensen. Manhade kunnat förvänta sig atf regeringen som kompensation för urusla avtalskulle ha gett näringen stöd, men så sker inte. Tvärtom skall allt stöd förexport avvecklas, och så här säger regeringen i sitt förhandlingsuppdrag fillstatens jordbruksnämnd inför årets prisförhandlingar: "Förnärvarande lämnas prisstöd även för de kvantiteter oberedd fisk som landas iSverige och bjuds ut till export. Denna generösa tillämpning har belastat prisregleringensekonomi. Eftersom exporten härigenom har kommit att omfattas av lägstapris ochprisnivån internationellt sedan en fid fillbaka varit låg, har tillämpningendessutom haft en hämmande inverkan på exportmöjligheterna, Oberedd fisk frånSverige utbjuden till lägstapris har vid vissa tiHfällen inte kunnat konkurreraprismässigt på den internationella marknaden. Åtgärder i form av sänktlägstapris för att häva denna inverkan har ytterligare belastatregleringsekonomin och motverkat lägstaprisets syfte att hålla uppemarknadspriset inom landet. Nämnden bör mot bakgrund härav utforma sitt förslagmed utgångspunkt i atf export av oberedd fisk exkluderas från respektivenormkvantifet. Denna ordning bör genomföras successivt av treår med början regleringsåref 1985/86," skall man således avveckla allt stöd till exporten på oberedd fisk, ochfisket får fa hela kostnaden för de ensidiga tullarna. Jordbruksministernnämner inte tullarnas roll i sammanhanget. Han talar om en generös tillämpningsom belastar regleringsekonomin och avsäger sig sitt ansvar för avtal omensidiga tullar, Def gäller inte bara sill. exporterade vi 23 000ton torsk, näsfan alltihop till EG, Med en tull på kostade det svensktfiske mellan 15 och 20 milj, kr. Att vi sedan köpte tillbaka 30 000 tontullfritt, men då i beredd form, gör atf svensk beredningsindusfri inte ens medsvensk råvara kan konkurrera på sin egen marknad. Vi äter ca torsk,men på grund av dessa avtal bereds större delen av vår handelspartner ,delvis tack vare ensidiga koncessioner. Jagbeklagar att endast ställt sig bakom reservationen, och jagbeklagar naturligtvis ännu mer majoritetens negativa inställning tillfiskerinäringen. Jag yrkar bifall till reservationen. Anf.158 (): har lämnat en ingående redogörelse för innehållet i dettaärende. Vad vi är oeniga om är huruvida regeringen skaH utnyttja det avriksdagen givna bemyndigandet och vidta åtgärder mot EG eller om man skallförhandla och försöka nå en uppgörelse. Jordbruksutskottethar beretts tillfälle att yttra sig i frågan, och majoriteten i jordbruksutskottethar kommit fram till att förhandlarna bör ha förhandlingsfrihet. Man avvisaralltså motionens krav. i jordbruksutskottet har anfört en avvikandemening. Skatteutskottetsmajoritet delar jordbruksutskottets uppfattning, men i utskottethar följt upp kravet i motionen, och i en reservation begär man etttillkännagivande. Medhänvisning till vad utskottet har anfört yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen. 159 (): att vi är oeniga om huruvida man skall utnyttja den möjHghet somriksdagen har gett regeringen att avsäga de ensidiga koncessionerna.Han säger vidare att förhandlarna bör ha förhandlingsfrihet. Ja, man har haftförhandlingsfrihet . Vi tycker faktiskt att om man skall nå resultati förhandlingarna, får man ta till andra metoder än dem man har använthittills. Därförmenar vi att det nu är att använda samma metod som EG använder. EGavvecklar sina suspensioner. kan göra på precis samma sätt, eftersomman har suspenderat införselavgifterna på fiskfiléer. Dettaskulle också kunna förstärka regleringskassan, så att man får råd att ge stödtill en olönsam export fill EG. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemsfällan - som ställdes motreservationen av m. fl. - bifölls med acklamation. betänkande 1984/85:10 om avtal angående handeln med (prop. 1984/85:94). 160 (): Bakgrunden till det aktuella betänkandet är utträde ur dengemensamma marknaden . Dengemensamma marknaden beviljades 1972 från svensk sida ensidiga förmåner påfiskeområdet. Detta var en följd av det förhandHngsläge som rådde vid dettillfället. Man kan säga att det svenska fisket var den bondepjäs som offradesi det tullpoHfiska schackspelet. Det fanns andra svenska intressen som pressade på, och fisket offrades isammanhanget. Vi står nu inför en situation där lämnar EG, ochdå finns def ingen anledning för att utan vidare fortsätta att ensidigtmedge tullkoncessioner på fiskeområdet utan att från erhållanågon typ av kompensation. Man kan i detta sammanhang påpeka attöverenskommelsen mellan för EG:s del har inneburit betydandefiskerätter i grönländska farvatten. I gengäld har tillträde tillEG-marknaden, tullfritt och utan kvanfitafiva begränsningar. Vi moderater i utrikesutskottet har infe tyckt atf vi kanmotsätta oss det föreslagna avtalet. Def är ingånget och det skall löpa.Däremot tycker vi att det finns starka skäl som talar för att på nytt upptaförhandHngar med för att få en ändring till stånd i detta avtal. Manbehöver bara peka på en av arfiklarna i avtalet, nämligen artikel 3. Av denframgår def vilken ensidighet det här avtalet har. Den lyder inledningsvis såhär: "kan i samma omfattning som i förhållande till de europeiskagemenskaperna införa tullar eller kvantitativa restriktioner som synes nödvändigamed hänsyn till omedelbara utvecklingsbehov," Man kan alltsåensidigt sätta upp tullar, och def behöver bara underrättas , Det är bakgrunden till att vi har reserverat oss, och jagyrkar därför bifaH till den moderata reservation som är fogad till utskottetsbetänkande. Anf.161 (): betänkande 1984/85:10 behandlar avtaletangående handel med , När lämnade EG var det nödvändigt att träffa nyaavtal, eftersom de avtal hade med EG inte längre var giltiga. Låt migsäga att jag hyste vissa farhågor för vad def avtalet kunde komma attinnehålla, och jag ställde därför en interpellation till utrikeshandelsministern,som han besvarade . Med kännedom om regeringens ringa intressenär det gäller svensk fiskerinäring var kanske svaret vänfat och det avtalregeringen presenterat inte ovänfat. Man hyser ändå vissa förhoppningar. Man hoppas atfregeringen mot bakgmnd av det ekonomiska läget, sysselsättning ochhandelsbalans kunde ha ett visst intresse av att behålla och utveckla svensktfiske och svensk beredningsindustri. Men om man läser artikel 3 i avtaletgrusas förhoppningarna effektivt. Jag hade tänkt läsa upp den, men det harIvar Virgin redan gjort, och därför sHpper jag. Avtalet innebär alltså rätt för att införa tullari samma omfattning som EG, medan alldeles som tidigare - och som gällerför EG - inte har samma möjlighet. Det kallar regeringen och utskottetsmajoritet för frihandel, Utskottsmajorifetens uppfattning är atf det är väsendigtatt utträde ur EG infe får till följd att nya handelshinder reses iNorden, Man finner det tydligen lika viktigt att gamlahandelshinder behålls. Hade det inte varit bra att nu få bort handelshinder ochfå en ökad frihandel? Ty utskottets majoritet menar väl inte på allvar attdetta avtal är en fråga om frihandel- om def infe är frihandel när den ene får gratis och den andre Nr 139betalar? Vidare säger utskottets majoritet atf den svenskafiskerinäringens konkurrenssituation knappast bör försämras av ett avtal sominte innebär någon förändring i förhållande fill vad som hitfills gällt. Detvar ju bra att utskottsmajoriteten inte rent av påstod atf det var enförbättring. Men man kan fundera över om inte situationen försämras. Det står helt klart att utestängs från dengrönländska marknaden. Den får EG behålla som tidigare på grund av atf vi hartullfrihet och att med 15-20-procentiga tullar inte kan konkurrera.Möjligen kan få en del av handeln, eftersom enligt vad som framgåtti pressen förhandlat fram ömsesidig - lägg märke till ömsesidig - tullfrihet. Man kan vidare fråga sig om inte vår konkurrenssituationförsämras då vi får ensidiga tullar när ett land går ur EG, Enligtutrikeshandelsministerns svar på en fråga för drygt sedan finns defockså stora risker att vi får ensidiga tullar när och går in iEG, Alltså får vi ensidiga tullar när länder går ur EG och ensidiga tullar närländer går in i EG, Vi har en obetydlig handel med , säger man ipropositionen och i utskottets betänkande. Ja, visst blir def en obetydlighandel, alldeles som vår övriga fiskhandel med EG, Vi har inte kunnat säljatill , eHer hur tänker man att och Foodia skall kunna konkurreramed dansk konservindustri om deras konserver avgiftsbeläggs med , medanDanmark har tullfrihet. Det är därför vi inte har kunnat sälja till ,och def är därför vi inte kommer atf kunna sälja dit. Från dansk sida ville man ge avtalet ett mera långtgåendeinnehåll. Jag kan inte låta bli att fundera över vad det kunnat röra sig om.Var det månne fiskerätfigheter i svenskt vatten som man ville ha för att gå medpå ensidiga koncessioner? fick ju 100 ()torsk i grönländsk zonför sin tullfrihet. Hur man kunnat begära ytterligare förmåner för grönländskräkning begriper inte jag. Är inte ett sådant resonemang en tröst för den sominte är belåten med regeringens avtal? Kan man få så mycket mer än fuHständigtullfrihet utan förpliktelser? Jag är förvånad över att och ställtupp för regeringen. Hur är det med vaktslåendéf om de små i samhället? Hur ärdet med omsorgen om sysselsättningen i glesbygd? Hur är def med talet om enlevande skärgård? Det finns en moderat reservation med anledning av minmotion, och jag yrkar bifall fill denna. Men min motion innehåller ytterligare en hemställan om attriksdagen inte skall godkänna avtalet mellan och , Jag yrkarbifall också fill denna hemställan, vilket innebär att jag yrkar bifall tillmotionen i dess helhet. 162 (); Den motion som har avlämnat i anslutningtill proposition 94 ger i hög grad intryck av att vara en partsinlaga. Detframgick redan vid utskottets behandling, och detta intryck har förstärkts viddagens debatt.