prot · G809156 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:156 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 15§ Regionalpolitiken m. m. (forts, från prot, 155) Fortsattes överläggningen om arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:13 ochnäringsutskottets betänkande 1984/85:34, 95 ()repHk: Till följd av middagsuppehållet har väl det mesta av irritationen ochilskan över inlägg lagt sig. Medstatistik kan man som bekant bevisa det man vill bevisa, hängav sigi sitt anförande åt någon form av urskillningslös och naiv exercis överbefolkningsutvecklingen i skogslänen, för att försöka bevisa att folk under deicke-socialistiska regeringsåren strömmade från skogslänen ner till ,Man fick nästan en känsla att han ansåg att folk formligen hängde på låset föratt ge sig iväg, när valresultatet stod klart , Jagtror att debatten om de regionala utvecklingsproblemen skulle tjäna på attföras på ett mer nyanserat och mindre vulgärpropagandistiskt sätt här ikammaren - jag har en känsla av att debatten varit rätt städad. Orsakssambandenbakom flyttningsrörelserna är utomordentligt komplexa. Konjunktursvängningarnaär t, ex, av mycket stor betydelse för migrationsrörelserna, och de styrs sombekant i stor utsträckning av vad som sker utomlands, Defjag nämnde i mitt anförande gällde utflyttningen från bl. a,Västerbot-tenskommunema, och siffrorna byggde på material från länsstyrelsen.Vad jag vet har också tillgång till det materialet. Det visar bl.a. att inflyttningen och början av 1985 till och haravstannat, och det finns en klar tendens till att utflyttningen från inlandskommunernaökar i omfattning. Jag kan i och för sig ge siffror på detta också. Jag tycker att det voreklädsamt om - med tanke på den Regionalpolitiken m. m. kännedomom inlandskommunernas situation som han har - stöder förslag omsänkning av arbetsgivaravgifterna i stödområde A, förstärkning av länsanslaget,förstärkning av medel tiH utvecklingsfonderna osv. Det är en konstruktivregionalpolitik, 96 () replik: Jag är förvånad över atf ha blivit så irriterad och ilsken över att jag bara berättade om hurbefolkningssiffrorna hade förändrats och fram tillden dag när den borgerliga regeringen tågade ut ur kanslihuset. Det här uppgifterna kan man kalla statistik. Det är egenfligenvanliga enkla befolkningstal, som kan få på ett mycket enkeltsätt via . Jag har svårt att förstå aft det skulle varavulgärpropaganda att man talar om att av 1980-taletförlorade skogslänen 13 000 invånare, medan folkmängd ökade med 23 000, Jag vet inte om var akfiv i ibörjan av , men viftade ni på praktiskt taget varjemöte med en debattskrift som hette riksplan, I denna sade ni att om nibara fick den polifiska möjligheten skulle ni se fill att ökningen avStockholms folkmängd stoppades och att utvecklingen i skulle få ståfillbaka för utvecklingen i skogslänen. Ni fick på er aft drivaregionalpolitik, och def var resultaten av de sex åren som jag redovisade. När det gäller vårt gemensamma hemlän, , ärdet riktigt aft utvecklingen av dess folkmängd, som var rätt hygglig,nu har stannat av. Det var närmast av den anledningen jag motionerade om aftUmeå borde återföras till det regionala stödområdet, varifrån det plockadesbort för . Det var egentligen det som gjorde att ökningen avUmeås folkmängd stannade av. Utan som motor utvecklas inte folkmängden ivårt hemlän, ,. För är det något bättre. Vid enkonjunkturuppgång brukar utvecklas på ett hyggligt sätt, och så skerockså , både befolkningsmässigt och sysselsättningsmässigt. Det kan inte vara riktigt att skylla på konjunkturerna aftdef gick illa. Det var väl precis samma konjunkturer i som iskogslänen, , Konjunkturerna kan väl inte ha påverkat denförskjutning som jag här berättat om, . 97NILS () replik: I mitt fidigare inlägg konstaterade jag med statistik kan bevisa praktiskt taget allt. Det har stor betydelse vilkautgångsår man väljer för sina statistiska jämförelser. Jag skall infe gå in inågon längre debatt med om dessa siffror; de här synpunkterna harhan ju framfört tidigare i olika sammanhang, och de blir inte mer sanna fördet. Trots aff inte vill debattera det som häntunder de senaste eft och ett halvt åren kan jag inte underlåta atf redovisanågra siffror på inflyttningsutveckHngen iVästerbotten, var den negativ - 69 personer. var den positiv- 26 personer. var den återigen negativ - 130 personer. Vi har sammanedgång också i , även om siffrorna där är positiva.Överskottet de fre första kvartalen 1984 var för del bara 15 personer.Folkmängden i minskade jag nämnde med 41 personer. Jagtycker, , att detta är mycket alarmerande siffror. Jag tror inte attnågon av oss skall slå sig för bröstet och säga: Titta vilken bra poHtik viför! Jag anser att vi bör föra en saklig debatt om regionalpolitiken. 98 (): Vi lever i under olika yttre betingelser - geografiska,näringslivsmässiga och kulturella - och det har ganska klart framgått av dendebatt vi har hört tidigare här . Folkpartietsgrundsyn i fråga om målet för regionalpolitiken är att det måste skapasförutsättningar för människor aft leva och bo även i glesbygdsområden. Menutgångspunkten skall vara att man även bättre kan utnyttja de resurser sombygden erbjuder. Servicenivån måste vara sådan aff barnfamiljer kan stannakvar i bygden. Regionalpolitik handlar sålunda infe bara om nya jobb, Norrlandutgör av yta, eft faktum som förtjänar aff upprepas. Det fallerlätt i glömska för mer attraktiva påtryckningar från befolkningstäta områden iandra delar av , 150 nya jobb i en inlandskommun som motsvarar t,ex, ungefär 1 200 jobb i , dvs, Hka mycket som ett halvt skeppsvarv.Vi emotser verkligen samma intensiva uppbackning från socialdemokratiskt hålläven för inland, Inorr finns landets viktigaste naturtillgångar- skog, vattenkraft och malm - somutgjort grunden för de fem Norrlandslänens utveckling och industrialisering.Turismen befinner sig i ett utvecklingsskede. Mer måste satsas av statsmakternaoch bättre samarbete mellan olika organ är ett måste. Goda kommunikationer ärför turismen lika nödvändiga som för näringslivet och offentliga institutionerför att skall få jämförbara förutsättningar med övriga delar av landetoch därmed också aff bedriva en framgångsrik verksamhet, diskussion som var initierad av NoHa, , efterlyste man partiernas åsikter om turism. Vi erfor då attendast av de tyska bilturisterna når norr om , De långaavstånden och de höga bensinpriserna avskräcker. Socialdemokraterna hardessutom lagt ytterligare en femtioöring på bensinprisetoch därmed förlängt avstånden. Denviktigaste tillgången är dock människorna som bor där. Betingelserna förnorrlänningarna för fortsatt utveckling av näringslivet måste ständigtförbättras. Tyvärr har så inte skett . har ien rad motioner fört fram krav för att utjämna de skillnader som fortfaranderåder i landet. Regionalpolitiken m. m. Efterden kritik som socialdemokraterna framförde under de borgerliga regeringarnastid, framför allt krav på ytterligare och bättre insatser i de undersysselsattaområden som finns i norr, väntade vi oss stortag och förhoppningarna var högtställda på att de mofionsförslag som framförts skulle genomföras. Men vi har istället blivit matade med välformulerade fraser om att är på rätt väg.Det skorrar falskt. Trotsde goda konjunkturer som har rått ökar statens skuldsättning, och dessutomkryper konjunkturavmattningen närmare oss dag för dag. Den socialdemokratiskaregeringens inflationsmål på är spräckt. Priserna har på fyra månaderstigit med . Chockhöjningen av räntan gjorde alla lån dyrare, ochegnahemskostnaderna steg kraftigt. För företagen och för människorna i norrblir det mer kännbart, när man i vanliga fall får leva så atf säga påmarginalen. Effekterna slår hårdast mot de redan svaga. Detråder stor osäkerhet om och man har gjort olika bedömningar av hur framtidenför och framför allt inlandet skall gestalta sig. Tyvärr har inte deåtgärder som föreslås i detta betänkande bidragit till atf skingra oron -denpolitiska viljan saknas. Skall åderlåtas på ytterligare arbetskraftoch flytflassen rulla? Enligt socialdemokratiskt synsätt skall ju satsningenske på storstadsområden som , och - där avgörs juvalet. På den punkten efterlyser jag en deklaration från någon ansvarigpå socialdemokratiskt håll. Löntagarfondernahar absolut inte bidragit till Norrlandslösningar. Från socialdemokratiskt hållhar bekräftat att löntagarfonderna inte har någon roll iregionalpolitiken. Men behovet av regionalpolitiska åtgärder finns. Arbetslöshetssiffrornaför de olika länen visar uppseendeväckande skillnader, har enrelativ arbetslöshet som är nära dubbelt så hög som för landet i övrigt, ochman har den högsta ungdomsarbetslösheten. Även tillhör de län somhar den högsta arbetslösheten och en hög procent förtidspensionerade. AttVästerbotten har den största dödligheten i landet pekar också på att det råderobalans. Jag vill beröra några av folkpartiefs reservationer, och jag yrkarbifaH i första hand till reservationerna 4, 10 och 16, Folkparfietanser atf det är viktigt att de regionalpoHtiska insatserna sätts in i deområden av landet som har det svårast. Det finns en tendens aft sätta inregionalpolifiskt stöd vid branschkriser, som därigenom kan bidra fill atf destora regionala obalanserna kommer att bestå. Folkpartietvill även att eft stöd som utgår skall vara så utformat aft det är lätt för denenskilde näringsidkaren att veta vilka förutsättningar som gäller. Stödformersom förutsätter långtgående förhandlingar mellan företag och staten börundvikas. har i en motion föreslagit eft generellt stöd för att manskaH åstadkomma en enheflig rikstaxa för telefon, Vi anser att en enhetstaxaför data- och kommunikationstjänster bör tillämpas. Datateknikenstillgänglighet utgör också en viktig del av regionalpolitiken. DenregionalpoHtiska utredningen konstaterade bl, a, atf av data- ochelektronikindustrin klumpat ihop sig i storstäderna, I reservation 16 påpekar vi därför att de investeringar som görs för aft klaraöverföringen av stora datamängder inte får gynna storstadsområden påglesbygdens bekostnad. Som en samlande devis för strävandena att utjämna dekostnadsskillnader som råder har till fullo ställt upp för ettrundare , Bra och billiga kommunikationer är en viktig förutsättning förexpansion av näringslivet. nuvarande taxesätfning skaparorättvisor för de norrländska företagen. Jag vill också yrka bifall till reservation36 angående nedsättning av socialförsäkringsavgifterna. Avsikten frånmittenregeringens sida var att generellt förbättra förutsättningarnaför näringsverksamhet i några särskilt utsatta områden i , Men ett årsenare ändrades reglerna så att enbart viss industriell verksamhet fick ennedsättning, I stället genomfördes en sänkning i hela , Detta varett dråpslag mot andra inlandskommuner, bl, a, Jöm och i ,Det innebar försämrade konkurrensvillkor för de kommuner som redan tidigarehade nedsatta avgifter. Dessutom undantogs jord- och skogsbruk. Folkpartiefs grundinställning är, som jag tidigarepåpekat, att hjälpa de svårast utsatta områdena, I - i mitt hemlän - som ligger bara frånlänsgränsen tiH har man svårt att inse solidariteten frånsocialdemokratemas sida. Varför och inte ? yrkar att avgiftsnedsättningen skall omfattahela stödområde A och dessutom all verksamhet som inte är offentlig, I reservation61 har vi föreslagit att 460 milj, kr, skall anvisas för detta ändamål. Tyvärr konstaterar jag att den socialdemokrafiskainställningen i denna fråga är djupt orättvis och vilar på en felaktig gmnd,Samma gäller förhållandet i , Avgiftsbefrielsen måste där omfattaall verksamhet utom den som bedrivs av stat, kommun eller försäkringskassa,enligt vad vi framhåller i vårt yrkande i reservation 39, kräver också aft nivåerna på de bidrag inomglesbygdsstödet vilka tas upp i reservation 48 skall höjas. Det har fungeratbra, och fler arbetstillfällen har tillkommit och varit till nytta församhällsservicen. Vi föreslår , till företag och , tilluthyrningsstugor. Vi yrkar dessutom på en höjning av länsanslagen med ytterligare30 milj, kr. Vi har svårt att förstå socialdemokraternas inställning i justdenna fråga, särskilt med tanke på den länsuppvaktning som har skett införarbetsmarknadsutskottet, varvid bl, a, företrädare för länslandsting deltog, är ju ordförande i läns landsting.Det verkar som om man där har skilda åsikter i denna fråga. Folkpartiethar vidare under en rad av år föreslagit en ytterligare decentralisering av deregionalpolitiska insatserna. Vi anser i linje därmed att en utökning av deanslag som stäHs till länsstyrelsernas förfogande är en bra åtgärd. De somsitter närmast problemafiken har de bästa lösningarna. Men det är tydligt attenligt socialdemokratisk modell skall regeringen centralt hålla i börsen.Folkpartiet har även yrkat på en höjning av IKS, dvs, stödet för Regionalpolitiken m. m. 9 protokoll 1984/85:155-156 skall detta stöd enligt majoritetsförslaget höjasfrån 30 000 till . Vi föreslår ,, vilket också varglesbygdsdelegationens förslag. Jag är förvånad över att socialdemokraternaavvisar detta, med tanke på den erfarenhet som vunnits under de år då stödetfunnits och som visat att detta stöd har varit ett bra sätt att biståkommunerna och bygdens folk på ett varaktigt sätt. Jag yrkar bifall fillreservation 49, Enverksamhet som har haft stor betydelse för de små orterna , ochPajala är försöksverksamheten med filialer fill den demografiska databasen.Det kyrkoboksmaterial och annat arkivmaterial som registreras är en unik tillgångfrån horisont och för det internationella forskningsarbetet. Man harockså tidigare här omvittnat betydelsen av detta arbete. På dettasätt har en varaktig sysselsättning skapats åt företrädesvis kvinnor som ärlokalt bundna till sin bygd och familj. Vill vi inte avfolka norra måste fler försök av detta slag tiHkomma, framför allt för kvinnornasoch familjernas skull. Detär egendomligt att utskottsmajoriteten, framför allt socialdemokraterna, ejvelat permanenta denna verksamhet. Min erfarenhet från annat område säger migatt socialdemokraterna ej anser att beredskapsarbeten skall anordnas förvaraktig verksamhet. Hur värnar man i det här fallet om anställningstryggheten? Ibörjan av mitt anförande berörde jag, herr talman, oron kring Norrlandsframtid. Personligen vill jag dock klart uttrycka att jag med tanke på detillgångar som finns i norr och i inlandet i form av skog, malm och energi samtden orörda naturen anser att det finns stora utvecklingsmöjligheter för vårlandsända. Men statsmakterna måste satsa på en akfiv regionalpolitik. Tyvärrkonstaterar vi att insatserna på def regionalpolifiska området har försvagatsoch uttunnats . Framtidsvisioner har saknats. Tillsist, herr talman: är inlandets chans aft överleva, och därför måste mankunna förädla den på hemmaplan. Tyvärr levereras i alltför stor utsträckningsågade trävaror söderut. har i ett särskilt yftrande tillbetänkandet fäst uppmärksamheten på förhållandet. Det behövs stimulanser föratt stödja produktutveckling och vidareförädling. Konkreta utveckHngsprojektfinns färdiga hos Trätekniskt centrum i för att bygga upp enforsknings- och utbildningskompefens till gagn för träföretag i norr men äventill gagn för hela den svenska träindustrin. Men till detta behövs ekonomiskamedel. Med det anförda yrkar jag bifall till de i mitt anförande berördareservationerna samt till övriga folkpartireservafioner som är fogade tilldetta betänkande. 99 (vpk): RegionalpoHtikens övergripande mål sägs vara att människor i oHkaregioner skall erbjudas likvärdiga sysselsättningsmöjligheter och en likvärdigtillgång fill social, kommersiell och kulturell service samt god miljö. Vidareskall regionalpolifiken verka för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män, , Detkan knappast göras några invändningar mot målet och inriktningen förregionalpolitiken. Men om målet är bra, räcker då medlen och åtgärderna tillför aft nå målet? Den frågestäHningen måste besvaras nekande, Def gäller bådeden förda politiken och vad som kan förväntas av den kommande. Jagkommer i mitt anförande att beröra mitt eget län, . Debefolkningssiffror för länet som redovisades visar att av länetsinlandskommuner är det endast en som redovisar en befolkningsökning. Förraåret blev också ett rekordår i fråga om utflyttning från länet. Trots atf dessainlandskommuner stadigt drabbats av befolkningsminskningar dras de med storarbetslöshet. Detta gör att situationen blir allt värre, eftersom det är deunga och välutbildade som tvingas flytta. Problemet med att upprätthåHa enrimlig samhällsservice kommer för dessa kommuner atf bli allt större. Omnu regionalpoHtikens övergripande mål skall uppfyllas och inte stanna vid entill intet förpliktande målsättning, måste kraftfulla åtgärder vidtas. Det ärockså den slutsats som i drar när den klart uttalar:"För att lösa problemen och uppfylla de av fastställdaregionalpolitiska målen räcker det inte med att vi flyttar om resurser inomlänet. För en bättre utveckling behöver vi kraftiga stimulansåtgärder, framförallt i inlandet," Idet här betänkandet från arbetsmarknadsutskottet behandlas tre motioner avmig. Jag skall beröra något av vad jag där framför och föreslår. Valrörelsen1982 präglades i hög grad av debatten om löntagarfonderna. Framför allt avföreträdare för och fackföreningsrörelsen gjordes uttalanden, där det oftahette att vi behöver löntagarfonderna för att utveckla vår industri och räddakrisdrabbade företag, I debatter ute i länen nämndes ofta exempel på företagsom skulle ha räddats, om vi hade haft dessa fonder -likaså vilka möjHghetersom getts att skapa ny sysselsättning, om fonderna hade funnits, Hörneforsfabrikensnedläggning var aktuell i , fickman höra: Tänk om vi hade haft dessa fonder! Då skulle vi ha räddat fabriken.Det var säkert många som hoppades och trodde att vi skulle få ettbetydelsefullt verktyg i löntagarfonderna. har vi facit i hand. Vad som idebatten kallades löntagarfonder har blivit något av nya AP-fonder, Det harbHvit fonder med en roll som passiv akfieplacerare -alltså inte iöverensstämmelse med den argumentation och de förespeglingar som föregickbeslutet. Vi har hörtGustav uttala att det är oreaHstiskt atf tänka sig t, ex. Norrfondensom ett medel i regionalpolitiken. Det skulle vara intressant att få veta omArne håller med om detta. Jag tycker mig minnas att var enav dem som när det gällde Hörneforsfabriken uttalade: Tänk om vi hade haftfonderna . Då kunde vi ha räddat denna fabrik. Jag menar att man måste infriade förväntningar om att Norra löntagarfon- den skulle verka för enoffensiv satsning för nya jobb i länet som skapades inom arbetarrörelsen ochlänets befolkning, I och övriga Norrlandslän finns storainvesteringsbehov för en utveckling av näringslivet, såsom vidareförädling,produktutveckling och startande av nya industrier. Därför måste de nödvändigaformerna skapas för atf Norra löntagarfonden skall få en aktiv roll för enutveckling av Norrlandslänens näringsliv. Jag yrkar därför bifall tillreservation nr 20, saknas inte utvecklingsmöjligheter för vårt län. En viktig del i atttillvarata dessa möjHgheter är en satsning på högre utbildning och forskning.Det har därför stor betydelse att def sker en fortsatt utveckling ochförstärkning av den högre utbildning och forskning som bedrivs vid Umeåuniversitet och högskolan i , Dådet gäller forskning och utveckling måste det också uppmärksammas atf industrinsatsar mindre på FoU i övre än i resten av landet. Enligt en nyligengjord undersökning av Norrlandsfonden sker uppskattningsvis av Sverigesindustriella forskning och utveckHng i de fyra nordligaste länen. Fondensundersökning gav också vid handen aft FoU-verksamheten har sin tyngdpunkt iprocessinriktad forskning och utveckling och endast i mindre omfattning avsernya produkter, Def här visar aft den industriella FoU-verksamheten i norradelen av landet är inriktad på och anpassad till att landsändan i stort skallfungera som en råvaruleverantör eller producent av halvfabrikat. Detär mycket angeläget att den här bilden förändras. För att utveckla näringsliveti och övriga Norrlandslän måste även industrins FoU-verksamhetinriktas mot en mera differentierad industristruktur. Jag har i min motionslagit fast att om en sådan förändring kräver särskilda åtgärder, får regeringoch riksdag inte tveka atf skaffa de nödvändiga styrmedlen. Det är min bestämdamening aff frågan om industrins FoU-verksamhet i Norriandslänen omgående börutredas och åtgärder vidtas på basis av detta, Arbetsmarknadsufskottethar när def gäHer detta yrkande inhämtat yttrande från näringsutskoftet.Gemensamt för de bägge utskotten - om jag undantar vpk-ledamöterna - är aft manendera inte förstått frågans innebörd eller också inte haft viljan till detta.Vad det handlar om är att industrin satsar så litet av sina forsknings- ochutvecklingsinsatser i de fyra nordligaste länen. Det är bra att staten på olikasätt gör insatser på det här området, och jag ser gärna att dessa ökar, menskall infe även industrin fa ett ansvar genom atf öka insatserna i norraSverige? Skall även i fortsättningen endast små smulor av industrins FoU-medeltiHdelas norra ? Skall detta område fortsätta att vara leverantör avråvaror och halvfabrikat? Jag anser att de bägge utskottens majoritet visarundfallenhet mot industrin när man inte är beredd att vidta några som helståtgärder. Dådet gäller industrins FoU-verksamhet tycker jag atf var mycketuppgiven när han sade atf industrins FoU-verksamhet tyvärr var liten och därför måste lita på de statHga bidragen. Industrins bidrag är oförskämtsmå, men här borde kunna ställa upp för en ändring - det bör ligga ilinje med krav på decentralisering. Eller anser att detär bra som det är, att av industrins FoU-verksamhet satsas på defyra nordligaste länen? Jagutgår från att är beredd att medverka till att samhället skaparstyrmedel även när det gäller industrins FoU-verksamhef, Jag tyckte mig i ArneNygrens anförande höra atf han efterlyste en starkare styrning iregionalpoHtiken, Jag vill yrka bifall tillreservation nr 25, Jag har också i en motion tagit upp frågan om en försöksverksamhet meds, k, bruftodimensionering vid statliga, regionala och lokala myndigheter iVästerbottens län. De senaste årens besparingsåtgärder inom den statligasektorn har för många myndigheter inneburit personalinskränkningar i form avvakanser och indragning av tjänster. En sådan utveckling står i skarp kontrastmot de regionalpolifiska ambitionerna, men det har även uppstått en debatt omhuruvida det verkHgen handlar om reella besparingar eller om man tvingas göramotsvarande insatser på annat håll för att sysselsätta de människor som genomdessa besparingar blir arbetslösa. Inte sällan bHr det så att andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder måste vidtas, eller att arbetslöshetsstöd ellerannat stöd måste ges i stället för att behålla dessa arbeten. Länsstyrelsensregionalpolitiska enhet i har utrett konsekvenserna avatf tillåta en bruttodimensionering av den statliga sektorn. Syftet med dennautredning var att klarlägga sysselsättningseffek-tema av och kostnaderna för ensådan dimensionering. Vad man har kommit fram till är att en sådanbruftodimensionering drar en mycket liten nettokostnad men ger ett ickeoväsenfligt tillskott av helårsarbeten. Utskottethar ställt sig mycket kallsinnigt till en sådan försöksverksamhet, och dettycker jag är synd. Jag tror att man skulle ha vunnit mycket värdefullaerfarenheter om man inom ett län hade igångsatt ett sådant försök. Jag yrkarbifall till reservation nr 70, annan motion, som behandlas i detta betänkande, har jag redovisat något avde resurser som finns i vårt län och som jag anser vara undemtnyttjade.Jag har i motionen pekat på olika framgångsvägar för att öka sysselsättningen,såväl långsikfigt som kortsiktigt. Som svar på den här motionen förutsätterutskottet att regeringen även inför kommande fördelning av länsanslagetbeaktar situationen i samt att utformningen av regionalaåtgärdsprogram är en fråga som främst ankommer på länsmyndigheterna.