prot · G80943 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag skulle då vilja fråga: Hur stort blir beloppet förreduceringen om den här samåkningen kommer till stånd? Jag vill också frågasocialministern vilket tidsperspektiv man har när det gällerförsöksverksamheten. Om åtgärder mot sydafrikanskt deltagande i idrottstävlingari gjorde mig riktigt orolig. Jaghar fem barn. är det ju väldigt sällan de blir sjuka , så att jagbehöver ordna samåkning. Men jag delar uppfattning - de härreglerna måste naturligtvis rättas till. Jag vet att i den pågående försöksverksamheten har man ettkarensbelopp på . Men vi får återkomma till frågan, fördet är alldelesklart att reglerna skall ändras, om de ger sådana här utslag. 39 (): Jag ber att få framföra ytterligare ett tack tillsocialministern. Det är roligt att vi är överens - det gäller praktisk politik. Jag var inte lika överens med socialministernsstatsrädskollega , men jag tycker att det här var ett ganskabra besked. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1984/85:230 om åtgärder mot sydafrikanskt deltagande iidrottstävlingar i har, med hänvisning tilluppgifter i sydafrikanska tidningar om deltagande av sydafrikanska bågskyttar ivärlds- Om åtgärder mot sydafrikanskt deltagande iidrotts-tävlingar i mästerskapstävlingari , frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärder som kommeratt vidtas för att förhindra ett upprepande. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan. rasdiskrimineringspolitik - apartheid - ärdjupt kränkande för landets icke-vita befolkningsmajoritet och saknar motstyckepå annat håll i världen. Apartheidpolitiken har också fördömts avvärldssamfundet. har därför bl. a. ställt sig bakom den deklaration motapartheid inom idrotten som antog . Enligt 2 och 5 §§ i förordningen om beviljande av viseringför vissa kategorier medborgare i republiken skall visering vägras omsökanden önskar delta i idrottsliga evenemang. Endast den som uppenbarligenmåste anses som apartheidmotståndare kan få visering för sådant ändamål. Denuvarande bestämmelserna innebär alltså att det i princip råder viseringsförbudför sydafrikanska idrottsmän som avser att tävla i . - liksom mänga andra länder - tillåter emellertidturistbesök av sydafrikanska medborgare i allmänhet. Vissa rutiner har införtsvid berörda ambassader för att motverka att turistvisering används somtäckmantel för idrottsbesök. Enligt uppgift från invandrarverket tillämpas denordningen att varje viseringssökande åläggs att på ett särskilt formulär uppgeeventuellt planerade sportaktiviteter. Det kan självfallet ändå inte heltuteslutas att någon får visering under falskt föregivande av ett rentturistbesök, fastän han har haft för avsikt att tävla och senare också gördetta. Om saken skulle upptäckas av invandrarverket skulle viseringenomedelbart återkallas, enligt de uppgifter jag har fått från verket. Jag ser självfallet med största allvar på att det kaninträffa att sydafrikanska idrottsmän mot gällande bestämmelser deltar iidrottsevenemang i . har för sin del klartdeklarerat att förbundet och dit anslutna idrottsförbund tar avstånd frånsådana händelser. Skulle en sydafrikansk medborgare, ha fått komma till Sverigepå grund av felaktiga uppgifter om ändamålet med resan skulle starttillständvägras. I det aktuella fallet hade däremotinte kunnat ingripa, eftersom den organisation som arrangerade tävlingen inteär ansluten till . 41OSWALD (vpk): Jag tackar invandrarministern för svaret påmin fråga. Det var ju utförligt och bra. Det är glädjande att vi på nytt fåtten deklaration från regeringen att man ser allvarligt på den här saken och , liksom framhållits i många andra regeringsdeklarationer som gjorts, ärberedd att så långt möjligtmotverka sådana här händelser. Likväl inträffar de,och det är något som jag tror att vi måste börja göra något åt. Det framgår tydligt och klart av svaret vilka möjlighetersom finns att kringgå de aktuella bestämmelserna. a. kan förbund som intehar några skrupler inför att upprätthålla idrottskontakter med personer fränapartheidregimens kringgå bestämmelserna i fall där turistvisumanvänds. Dettapekar hän emot att en skärpning av kontrollen måste genomföras. Annars får vigång på gång sådana fall som förekom under de borgerliga regeringarnas tid ochsom nu återigen inträffat - fall där vi deklarerar att vi visst vill beivraöverträdelserna men att det inte finns några lagliga möjligheter att komma ätdem. Gäller det ett något udda förbund, som dessutom står utanförRiksidrottsförbundet, RF, blir saken ytterligare komplicerad. Jag vill fråga invandrarministern om ändå inte dessa fall,som inträffat gång på gång, måste leda till att regeringen skärper kontrolleneller fär till stånd något slags sanktionsförfarande mot de förbund som trotsFN-beslut, regeringsdeklarationer, riksdagsuttalanden osv. upprätthålleridrottskontakter av aktuell typ. Kan invandrarministern inte ge oss någon formav uttalande om hur regeringen ser på detta? Skall det bara fortsätta meddeklarationer, eller vill ni göra något prakfiskt, resolut och reellt? Om åtgärder mot sydafrikanskt deltagande i idrottstävlingari Jag beklagar liksom att dethittills , trots våra mycket strikta bestämmelser, har lyckats för tvåpersoner frän att delta i idrottstävlingar i vårt land. Vi försökermed jämna mellanrum att täppa till de hål som eventuellt kan finnas ilagstiftningen. har ju också i uppgift att så snart detupptäcker försök till överträdelser dra in utfärdade-visa. Det är väl pä denpunkten som vi får försöka att skapa en ordentlig beredskap för att kunna setill att vår politik fullföljs. 43 (vpk): Jag betvivlar ju inte regeringens goda viljai det här fallet, att man vill försöka skärpa kontrollen via invandrarverketosv. Men uppenbarligen räcker det inte. Detta pekar hän emot att dediskussioner som vi fört om en skärpt bojkott i olika sammanhang motSydafrika behöver föras vidare. Det gäller inte bara investeringar i Sydafrika- pä den punkten har vi redan en lag, som vi snart skall diskutera igen - utandet behövs andra åtgärder, på ett mycket bredare plan, kulturellt, sportsligtoch i alla andra sammanhang, för att vi skall kunna komma till rätta med dessaföreteelser. Den inträffade händelsen är ytterligare ett bevis för att någotsådant måste komma till stånd. Det måste fill en skärpning av Sverigesförhållande till den sydafrikanska apartheidregimen, sä att sådana här sakerinte skall fortsätta att inträffa gång pä gång. När det gäller agerande motapartheidpolitiken vill jag ändå säga att vi verkligen har följt upp de beslutsom vi har medverkat till i . Det som är att beklaga är välatt vi inte internationellt har fått det samarbete som vi kanske hoppades pånär de här besluten togs i . Ombättre passkontroll vid färjetrafiken till ochTrelleborg 45OSWALD (vpk); Jag uttrycker förhoppningen att regeringenfortsätter med detta arbete och om och om igen försöker skärpa kontrollen föratt få internationellt gehör. Det är väldigt viktigt att man inte gång på gånggår förbi bestämmelserna och anordnar t. ex. mindre och större idrottsarrangemangmed sydafrikanska deltagare. Detsamma gäller för kulturellt utbyte o. d. Jaguttrycker förhoppningen att regeringen fortsätter att arbeta med denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1984/85:247 om bättre passkontroll vid färjetrafiken till Ystadoch har frågat mig om jag harvidtagit åtgärder eller ämnar vidta åtgärder för att öka den svenska polisensmöjlighet till passkontroll samt vilka åtgärder som f.ö. är aktuella för attunderlätta utredningsarbetet. Frågan har ställts mot bakgrund av att antaletasylsökande som rest in via och har ökat kraftigt ochatt mänga av dem har saknat pass vid framkomsten. Att personer som kommer till för att söka asylofta saknar såväl passhandlingar som andra identitetshandlingar förorsakarnaturligtvis svårigheter för de myndigheter som har att göraasylutredningarna. Problemet är inte endast knutet till färjelinjerna mellanSverige och kontinenten utan förekommer även vid inresa med flyg exempelvistill . Det är inte heller endast ett svenskt problem. Företeelsen harförorsakat problem också i andra länder och har pä senare tid diskuterats inomFN:s flyktingkommissariat och i andra internationella organisationer. Jag kan nämna att frågan om passförstöring hartagits upp inom den . En arbetsgrupp medsvenskt deltagande har tillsatts för att utarbeta rekommendationer tillåtgärder. Det kan naturligtvis inte utan vidare accepteras attmänniskor förstör sina passhandlingar för att missleda de utredandemyndigheterna. Därigenom försvåras en riktig tillämpning av våraasylbestämmelser och ett genomförande av vår flyktingpolifik. Regeringen ägnardärför frågan stor uppmärksamhet och har haft vissa kontakter med närmastberörda grannländer i syfte att komma till rätta med problemet medpassförstöringen. I det sammanhanget uppmärksammas särskilt inresor med färjorfrån kontinenten. Jag vill understryka att våra ansträngningar attmotverka passförstöring inte får äventyra de asylsökandes rättighet att få detskydd de kan behöva. De åtgärder som tillgrips måste därför övervägas noga. 47GULLAN (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Jag kan konstatera att vissa saker är på gång, och det är bra. Jag hade kanskeväntat mig ett besked rörande kontakter med och eventuella resultatav dessa kontakter. Anledningen till min fråga är attsocialförsäkringsutskottets ledamöter vid ett besök i ochYstad gjordes uppmärksamma på att resenärer framför allt från Östtysklandkastar sina pass och identitetshandlingar under färden på färjan tillTrelleborg. Därför har polisen i vänt sig till arbetsmarknadsdepartementetoch begärt att passkontroll ombord på färjorna frän skall återinföras.Vad gäller resenärer frän tycks den polske kaptenen i regel samla upppassen, även om det inte alltid fungerar. När flyktingarna kommer utan pass försväras, som ocksåministern sade, polisens utredningsarbete avsevärt. Det är nästan omöjligt attfastställa första asylland, trots att många flyktingar uppenbarligen vistatslång tid i t, ex. eller . ärenden i Trelleborghelt har endast tre avvisningar skett. Resten är s. k. länga ärendenför invandrarverket. De flesta flyktingar kommer f. n. från ,framför allt och . Vad gäller flyktingar från har många vistats iflyktingläger i , där de utrustats med utresehandlingar, men de får intekomma tillbaka. och tar inte tillbaka passlösaasylsökande. Enligt polisen utnyttjar en del av de asylsökande detförhållandet att de inte kan avvisas om de är utan pass. De flesta får ocksåerfarenhetsmässigt stanna här enligt 6§ trots att de kanske vistats én längretid i ett första asylland. Flyktingfrågor är svåra och känsliga frågor. De flestaärenden är behjärtansvärda på något sätt. Men om somliga utnyttjar en visssituation, blir det andra som drabbas - jag tänker särskilt på de s. k.konventionsflyktingarna. Det är viktigt med mycket klara regler i dessa frågor.Enligt min mening måste polisen få den hjälp som bl. a. en passkontroll påfärjorna i skulle ge. Situationen framstår inte som mindre angelägen när vi kanförvänta oss ytterligare kanske 1 500 asylsökande-främst irakier-om någon tid.Det har kommit ca 2 000 asylsökande till , mot 100 , och ca 1 900 till , mot 44 . Jag noterade att invandrarministern i gårdagens uttalade att hon åtminstone skulle ha några papper med sig om honvore flykting. Identitetslöshet hos flyktingar gör en misstänksam, menar ministern.Jag vill dock fråga: Är inte invandrarministern pådet klara med attdet ipraktiken oftast är de som har kastat sina pass och förmår svara på rätt sättunder utredningen som fär stanna? Om bättre passkontroll vid färjetrafiken till ochTrelleborg Om bättre passkontroll vid färjetrafiken till ochTrelleborg De här frågorna är svåra, som säger. har förbundit sig att tillämpa ,som ju innebär att de människor som kommer till och begär asyl ocksåskall få sin sak prövad. Vi vet att det ibland t. o. m. kan vara befogat elleråtminstone försvarbart att man inte har handlingar i tillräcklig omfattning.Det är ju denna avvägning som är så bekymmersam. Det är riktigt att vi särskilt har arbetatmed människor som kommer hit och som är papperslösa - åtminstone när de kommerpå svensk mark. Vi vet också att handlingarna ofta försvinner på vägen. Vi har etablerat kontakter och samarbete med olika länderför att tillsammans hjälpas åt att hitta lösningar. Jag tycker det är mycketbra att flyktingkommissarien skall samla representanterför framför allt de europeiska länderna för att vi skall kunna hjälpas åt medolika problem i de här sammanhangen. 49 (): Jag tackar fördet kompletterande svaret. Jagtycker att det är utmärkt med dessa vidgade internationella kontakter. Kanskehade jag emellertid väntat litet mera substans i svaret, närmast i form av enredogörelse för kontakterna med och vad man skulle kunna göra där.Jag hade över huvud taget väntat mig att fä höra att något mer hade hänt iärendet, exempelvis i fråga om förstärkning till polisen. Jag vet att vissaförstärkningar har skett, men det hade varit bra att fä en redogörelse frånministern. Statsrådet har sagt att var och en skall ha rätt att fåsin sak prövad. Ja, givetvis! Men tyvärr har detta fått den negativakonsekvensen att det faktiskt är lättare för den som kommer utan några somhelst papper än för den som är ärlig och visar klara papper. Han eller honkanske genast blir avvisad, medan de andra får stanna kvar, trots att demåhända har ett annat land som första asylland. Alla får inte stanna, harinvandrarministern påpekat, bl. a. i den artikel jag läste i går. Vi skall inteha samma regler som , anser statsrådet, men jag undrar om det inte ärjust det vi häller pä att få, när endast 330 av 3 200 har avvisats , i . Jag tror att vi skall ta med en nypa salt. Med statistik kan man som bekant bevisa allt. Jagtycker att vi skall vänta och när året är slut summera de olika siffror som kanvara intressanta. Då kan vi se vilka grupper som har kommit hit. Jag är säker på att ochsocialförsäkringsutskottet fick information om att polisen har fåttförstärkningar och att vi, både från centralt och från regionalt håll,verkligen har ägnat oss åt polisens bekymmer och arbetssituation. Jag är ocksåövertygad om att utskottet har fått informationom alla överläggningar och mycket väl vet vad som försiggår på olika håll.Utskottet är inte pä något sätt oinformerat. 51 (); Att polisen i hade fått vissförstärkning var vi på det klara med. Däremot var det först i går - via etttelefonsamtal med polisen i som jag själv tog initiativ till - som detblev klart för mig att man också där har fått en förstärkning till den s.k.utlänningsroteln t.o.m. mars månad. Det är gott och väl. men det hade varit braom detta hade kommit fram även i statsrådets svar. siffror skall tas med en nypa salt, sägerAnita . Det är faktiskt siffror som jag själv har inhämtat från polisen iTrelleborg och . Jag kan nämna att under den gångna helgen togemot ca 65 asylsökande. var det 70. Det är bara tre asylsökandesom har kunnat avvisas. De andra har alltså mottagits, framför allt på grund avatt de har saknat pass. I är det f. n. dess bättre endast ströfall somsaknar pass. Om bättre passkontroll vid färjetrafiken till ochTrelleborg skall man komma ihåg att antalet avvisadei och för sig skulle ha kunnat bli detsamma även om de flyktingar som harkommit hit hade haft med sig passhandlingar. Det vet varken jag någonting om. Därför måste man faktiskt ha en helhetssyn när mananalyserar sådant här material. 53 (): Jag är medveten om att antalet avvisadeskulle ha kunnat vara detsamma, men vi vet nu att de flyktingar som har kommitinte har företett några papper. Därför har det inte kunnat fastställas om dehar varit i ett första asylland. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1984/85:10fill finansutskottet 12 § Anmäldes och bordlades Proposition 1984/85:93Kulturarbetarnas skatteförhållanden m.m. 13 § Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:20Räntetillägg för ränteftitt eller lågförräntat lån (prop. 1984/85:71) 1984/85:7 Åtgärder mot plågsamma djurförsök vidproduktutveckling Meddelandeomin- I'* § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1984/85:75 av () till utrikesministern ominriktningen av verksamhet: , som bidragit med en fjärdedelav ;s budget, kommer att lämna organisationen. avser inomett år att följa . Det är möjligt, kanske t.o.m, önskvärt, att demokratieroch ickedemokratier samarbetar genom internationella organisationer för gemensammaintressen. Men har en majoritet av auktoritärt styrda stateranvänt som en plattform för egna politiska och ideologiska syften.UNESCO har således startat en rad kontroversiella program och bl. a. gått ibräschen för en ny internationell informationsordning, som äventyrar pressensfrihet och underminerar dess självständighet. har tillsammans medövriga nordiska länder skarpt kritiserat verksamhet i ett brev tillgeneralsekreteraren 'Bow. I brevet krävdes reformer av ;s organisationsamt en koncentration av programverksamheten. Har tillföljd av den samfällda västliga kritiken ändrat inriktningen på sin verksamhet? Kommer Sverigeatt kraftfullt driva de nu nämnda reformkraven, så att organisationensverksamhet mer kommer att stå i överensstämmelse med ursprungligaintentioner och mål? Kommerregeringen att överväga medlemskapet i , om inte dess verksamhetreformeras? 15 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:275av () till jordbruksministern om tillståndsprövningen förvattenbruk: Trots flera uttalanden omförenkling av tillståndsprövningen i anslutning till fiskodling hindras seriösasatsningar fortfarande av en krånglig och tidsödande administration. Det är uppenbart att enskilda företagare ofta kommer ikläm i samband med handläggningen hos olika myndigheter. Det kostnadskrävande prövningsförfarandet innebär dessutomen risk för att vattenbruksnäringens struktur förändras. Ju dyrare ochkrångligare prövningssystemet är, desto mera kommer vattenbruket att utvecklasmot stordrift. De mindre företagen missgynnas. En annan effekt av oklarheterna i vattenbruketsadministration är att småföretagare lider direkt ekonomisk skada på grund av t.ex. förändringar i regelsystemet . Jag villdärför fråga jordbruksministern; Kommerregeringen att föreslå åtgärder för att förenkla vattenbrukets dyra och krångligaprövningssystem? Ärjordbruksministern beredd att medverka till att enskilda företagare inte skalllida ekonomisk skada på grund av oklarheter i vattenbrukets administration? 1984/85:276 av (m) till utrikesministern omkvarhållande i av jugoslaviske medborgaren : restejugoslaven pä semester till sitt hemland, och han kvarhållssedan dess mot sin vilja där. har bott i . Han äranställd vid i , och han har sin familj kvar i . Anledningen till att han kvarhålls är enligt uppgift atthan vägrar rapportera om sina landsmän i och om deras eventuellapolitiska aktivitet. riskerar åtal och hans hopp står nu till svenskdiplomati. Enligt vad uppger har UDi september överlämnat en not till den jugoslaviska ambassaden men inte fåttnågot besked i ärendet. Mot denna bakgrund vill jag fråga; Är utrikesministern beredd att hosden jugoslaviska ambassadören i ånyo förfråga sig om anledningen tillatt Dragievic kvarhålls? 1984/85:277av () till jordbruksministern om förstöring av gasbomber frånandra världskriget; Bomber med senapsgas från andravärldskriget, vilka dumpats i , utgör en allvarlig fara för fiskarena.Det är viktigt att alla bomber som kommer upp tas om hand pä ett betryggandesätt och förstörs. Enligt uppgift i 1984:48 har det under höstenförekommit att dansk militär kringgått gällande förbud och återdumpat infångadegasbomber. Orsaken har angetts vara att det befintliga lagret på var otillräckligt. Hur arbetar för attsäkerställa att i infångade gasbomber tas om hand och förstörs pä ettbetryggande sätt? Nr 43 1984/85:278 av ()till utrikesministern om situationen i den S"'' Enligt många och samstämmiga uppgifter fortsätter politiskt förtryckoch massakrer på oskyldiga människor i . Jag vill därför frågautrikesministern hur han bedömer situationen i och möjligheterna att därvinna respekt för grundläggande mänskliga rättigheter? 16 § Kammaren åtskildes .