prot · G809156 · 1984-12-31 00:00:00 — I den proposition som vi nu behandlar - Regional utveckling ochutjämning - anför industriministern atf målen för regionalpoHtiken bör liggafast. Jag citerar; "Regionalpolitiken bör sålunda inriktas på att skapafömtsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delaroch på att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett varde bor i landet. En gmndläggande uppgift bör därvid vara att ta till vara ochutveckla de resurser och fömtsättningar som finns i särskilda regioner och aftfrämja en posifiv utveckling av näringsliv och sysselsättning i alla delar avlandet," Propositionenbygger på det utredningsbetänkande som lämnades av den regionalpoHtiskakommittén. Fårjag be dem som befinner sig i kammaren atf höja blicken till den overheadbildsom nu visas ovanför talmannens huvud. Denna kartbild av nästan hela Sverigeutgör omslag till betänkandet. Jag undrar: Är det någon som kan upptäckaGotland och på denna kartbild? Vi är 56 000 invånare på i egetlän, eget stift och eget militärkommandoområde. Vi hade hoppats att vi skullefå räknas till , men när detta offentliga dokument sattes i händerna pågotlänningarna då var det tur att utredningens ledamöter befann sig på andrasidan - västemt från , Litet oförsiktigt tycker jag nog ocksåatt det är att utplåna existens från kartan, inte minst med tanke påden diskussion som i andra sammanhang förts när det gäller gränsdragningen iÖstersjön, Nå, herr talman, det förhållandet att saknas på dennakartbild är förhoppningsvis ett förbiseende -jag skaH vara så generös att jagtolkar det så. Men när man läser propositionen - och för all del ävenutskoftsbetänkandet - kan man inte undgå funderingen.över om def ändå inte ärnågot symtomatiskt i att räkna bort på detta sätt, I remissarbetet överutredningen gjordes från de gotländska myndigheter- naklarlägganden kring länets situation, som jag anser att man bättre borde habeaktat vid propositionsskrivandet. Det var inte många rader som ägnadesGotland i propositionen, och i utskottet tycker man att som helhet haren förhållandevis gynnsam utveckHng, Det konstateras bl, a, att .Gotland är ettav de län som har den lägsta arbetslösheten samt att Gofland för nära nog aHas. k, problemindikationer - bl, a, förvärvsfrekvenser - har relativt godavärden. Den bild som ges av på detta sätt blir alltför jpositiv. Jaganser att man inte tillräckligt uppmärksammat alla gotländska problem. Dearbetslöshetstal som redovisas i bil, 2 till utskottsbetänkandet är mycketfriserade siffror. fanns 451 ungdomar i ungdomslag, vHketutgör av befolkningen - aft jämföras med rikets , Iarbetsmarknadsutbildning fanns mot i riket i dess helhet. Dettatillsammans med övriga arbefsmarknadspolifiska åtgärder gör att iofficiell statistik Hgger näst efter i arbetslöshetstal. Värtatt notera i sammanhanget är att 140 ungdomar mellan sysselsättshelt med kommunala pengar. Det är en form av beredskapsarbeten som är unik iSverige, Enligt länsarbetsdirektören är den enda i landet sommed helt egna pengar går in för att hjälpa ungdomar fiH ett arbete. Kommunenhar anslagit 5 miljoner i budget för detta ändamål, I statistiken räknas dessaungdomar som om de haft ett ordinarie arbete. Enannan viktig fömtsättning för den gotländska befolkningen är att få leva med enrimlig utdebitering och att en levnadsstandard jämförbar med riketsgaranteras genom atf grundgarantin i skatteufjämningssystemet behålls pååtminstone nuvarande nivå. Inkomststatistikenvisar aft har betydligt lägre medelinkomst per invånare ?.n riket somhelhet. Samma statisfik visar också att i samtliga näringsgrenar harlägre inkomstnivåer än riket i övrigt. Detta har naturligtvis att göra med dendolda arbetslöshet eller undersysselsättning som framför allt finns ijordbruksföretagen. Ibetänkandet föreslås en sänkning av bidragsnivån för lokaliseringsbidrag isamtHga stödområden. Detta fillsammans med att Gofland inte tHlhör deprioriterade landsdelarna kommer att få allvarliga konsekvenser för utvecklingenav det gotländska näringslivet och därigenom för hela framtid. Dengotländska arbetsmarknaden karakteriseras av litenhet, isolering i förhåHandetill andra arbetsmarknader och en näringsstruktur som starkt avviker från riketi övrigt och som ger begränsad valfrihet när det gäller yrkesutövning. Arbetsmarknadenhar en mycket osäker gmnd i jordbmket, som fortfarande sysselsätter merän så stor andel av det totala antalet förvärvsarbetande som iövriga landet. har avgången från jordbruket till följd av denfortgående strukturrationaliseringen kunnat sugas upp i andra näringar, framförallt i den offentliga sektorn men också till viss del i indusfri och privatatjänster. Framöver är emellertid dehär möjligheterna ytterst begränsade. Regionalpolitiken m. m. industrisysselsaftapå är , vilket skall jämföras med rikets , och prognosernaför industrin tyder på att den minskning som påbörjades i mitten av 1970-taletvänfas fortsätta , Inom servicenäringarna kommer möjligen vårdsektorn aff geen del nya arbetstillfällen, men i övrigt väntas stagnation eller minskningar ibåde och statlig verksamhet. Den militära organisationen skär nu undernågra år ned sin numerär med över 200 tjänster, vilket på Gofland är enbetydande del av den totala sysselsättningen. Denna neddragning sker trots atfGotland fått löften från centralt håll att den omstrukturering som sker avförbanden inom försvaret endast skulle medföra smärre personalinskränkningar.Exempelvis ärdet i princip anställningsstopp för civil personal vid KA 3 iFårösund, och med detta följer atf GK/KA 3:s organisation blir ytterligt sårbarvid sjukdom och ledighet. Dessa planerade personalmirisk-ningar får effekterför norra i vad gäller underlag för sammhällelig service, Egenfligenborde en samhällsanalys göras när def gäller de långsiktiga konsekvenserna förförband och bygd som dessa inskränkningar för med sig. Det föreligger ett stort behov av kraftfulla ochsamlade regionalpolitiska satsningar för länets del, inte minst mot denbakgrunden att Gotiands läge omöjliggör den rörlighet på arbetsmarknaden genompendling som regeringen så varmt förespråkar. har i sin rapportkonstaterat aft det blir stagnation eller nedgång i de flesta näringsgrenar, omvi inte lyckas vända utvecklingen. Vi från kan, som varje annat län, geen samlad bild till regeringen och kräva att man där har den totala effekten avalla åtgärder och beslut klar för sig och därmed också kräva aft man ser tilldenna helhetsbedömning . Jag bara frågar: När? Vi fatfar beslut om regionalpolitiken, i nästavecka om jordbrukspolitiken, vid skilda tillfällen om transportstöd tiH Gotlandoch om utbildningsfrågor eller försvarsfrågor. Alltid finns deten liten mening med om att def skall tas regionalpolitiska hänsyn vid det ellerdet tillfället. Jag påstår att så infe sker. Jag efterlyser alltså enhelhetsbedömning av de effekter som olika beslut får för en region och enuppföljning och samordning, så att den totala samhällskostnaden på ett bättresätt blir klarlagd. Man har påtalat det orimliga i att friställamänniskor från meningsfullt arbete och i stället sätta dem iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är i mycket en rundgång med pengar, vilket kräver enomfattande administration och som sällan upplevs som meningsfullt för denenskilda människan. Jag inledde mitt anförande med ett citat urpropositionen och det.värde som fästes vid varje regions förutsättningar. FörGotlands del är goda fastlandskommunikationer en sådan absolut nödvändigförutsättning, Def är av helt avgörande betydelse för den regionalautvecklingen att flyg-och färjefrafiken anpassas till rimliga krav ur bådeservicesynpunkt och ekonomisk synpunkt för såväl allmänheten som näringslivetinom länet. Det finns eft riksdagsbeslut där man fastslår aft prisetför en enkel resa med båt inte skall varahögre än för en enkel andraklassbiljett på tåg motsvarande sträcka. Dentolkning som trafikutskoftet gjort , aft detta fillämpas i denutsträckning det är möjligt, är inte accepterad på . Jaghar i min motion nr 2952 utvecklat de faktiska förhållanden som gäller. Det ärbara aft beklaga att infe var beredd aff i beslutet den 10 aprilräkna upp transportstödet till den summa som det handlar om och som nuvarandeavtal garanterar oavsett beslut. Mot bakgrund av det senastebeslutet i transportrådet, nämligen atf låta utreda Goflandstrafikenfömtsäftningslösf, finns det anledning att uttala den bestämda uppfattningenfrån ett enat att någon försämring av turer och taxor inte kanaccepteras. Statens kostnader för färjetrafiken bör ses som en regionalpoHtiskåtgärd helt i enlighet med propositionens målsättning när det gällerförutsättningarna för regional utveckling och utjämning. Detta är således inteenbart en trafikpolitisk fråga, , på Gotlänningens ledarsida, stod följande aft läsa den 30januari : "Tänk er att i stället för hav hade varit enödemark utan människor. Sådana ödemarksorriråden finns ju faktiskt norr ut ivårt land. Tänker vidare att legat mitt i denna ödemark med fill ,fill Grankullavik och det öländska vägnätet, till Oskarshamnoch fill , för atf nu nämna de platser Gofland harfärjeförbindelser med under någon del av året. Tvivlarni då på, att vi hade haft landsvägar till alla dessa platser och flera tHl?Nej det gör ni säkert inte. Det byggs vägar tHl avlägsna områden med långtmindre befolkning än och ingen ifrågasätter detta. Trorni i så fall, att vägarna till och Grankullavik varit tillbommade tiomånader , atf vägen till varit stängd och aftalla vägar varit avstängda under de stora helgerna? Nej,det tror ni säkert inte. Det tror ingen, infe ens ellerkommunikationsministern. Tror ni aft riksdag och regering skulle ha låfitvägverket fa ut vägavgifter för atf finansiera byggande och underhåll av dessavägar? Nej, det kan ni inte tro. Vi gör inte så i , eftersom vi anseratt det allmänna vägnätet skall vara tillgängligt för alla utan extra avgifter.Förslag om vägavgifter har en så gott som enig riksdag ständigt avvisat. Ochnär det inga alternafiv finns är ju vägavgifter rent asociala. Menkan ni då tänka er atf SJ på sina bussar till och från skulle ha tagitut.samma biljettpris på den korta vägen fill Grankullavik, som på den nästantre gånger så långa vägen till ? Nej, det kan ni säkert inte heller.Så gör inte SJ någon annanstans, så varför skulle man diskrimineragoflänningarna. Och ASG, och de andra som fraktar varor på vårasvenska vägar från Smygehuk till Treriksrösef, tror ni att de på varjefraktsedel skulle skrivit en rad om atf alla betraktare i landet måste vara medoch betala byggandet av vägarna till just ? Nej, det vore fuHsfändigtotänkbart. Tror ni atf regeringenskulle sätta som mål att få vägarna fill Nej, detskulle regeringen infe göra. Vägar i skall kosta pengar, som staten tarin skattevägen. Mennu är inte en ödemark utan ett hav. Och det finns inga vägar fillGotland utan färje- och flyglinjer. Därmed anser sig märkligt nog myndigheternabefriade från de flesta av de skyldigheter, som de i kommunikationshänseendehar gentemot alla svenskar - utom gotlänningar alltså. Därföranser sig regeringen inte behöva ansvara för byggande och underhåll av"vägarna fill Gofland". Därför tycker den inte, att goflänningarmåste ges möjligheter atf komma till , till Ölandeller mera än mitt , eller någonstans . Därförkan ASG, Bilspeditionen och de andra transportföretagen inför allt folket målaut goflänningar som understödstagare, och därför kan transportrådets chefpåstå att statens anslag tiH Goflandstrafiken helst skall ned fill noH kronor. Däremotbegär han inte att statens anslag till skall pressas ned fill noll kronor. Det hade varit lika berättigat ." Detskall aHtså bli intressant att se vad den här utredningen kommer att leda tiH. Jordbmketsbetydelse för sysselsättningen på är av en helt annan storleksordningän i något annat län. Jag skall be att få återkomma till den frågan på tisdagnär vi diskuterar HvsmedelspoHtiken här i kammaren. Därför ägnar jag ingen mertid åt detta . Jägvill i SfäHet ägna åt problematiken kring vår turism, som harminskat . Turismen är en av basnäringarna påGofland, och den stagnation och tillbakagång som har inträffat de senaste årenser vi bekymmersamt på. Det är naturligtvis de höga transportkostnaderna, somjag tidigare nämnde, samt bristande logistandard som utgör direkta hinder fören gynnsam utveckling av turismen på , Föratt länet inte skall halka efter ytterligare i utveckHngen utan kunna leva upptill målet som primärt rekreationsområde måste konkurrensläget förbättras. Ettavgörande problem är att till skillnad från fjällområdena är ettensäsongsområde. Det får till följd att investeringar i främst boendeanläggningarinte kan bli lönsamma med nuvarande stödmöjligheter. Därför borde egentligensamma stöd kunna utgå som till fjällområdena, som ingår i stödområde A, Detborde ha varit möjligt för utskottet att tillstyrka en differentiering avstödet sektorsvis. Att så infe skett är att beklaga. Länsstyrelsenhar starkt hävdat att den inomregionala obalansen itillgång till både arbete och service måste beaktas. En uppdelning av länet itre lokala arbetsmarknader har skett, och man tillämpar de regionalpolitiskainstrumenten som om det gällde tre kommuner. Sett mot denna bakgrund var detolyckligt att infe följde förslaget i min motion att dela itvå områden, när den nuvarande stödområdesindelningen beslutades , Nuligger hela i stödområde C, Den placeringen kan accepteras i vad gällerdet mellersta området, men de norra ochsödra områdena är dock utsatta för en utarmning på både människor ochsysselsättningstillfällen som gör det nödvändigt aft ge dessa områden en bättrestimulans. För aff åstadkomma ett mer differentierat näringsliv i de södra ochnorra områdena krävs att de tillförs stödområde B, vilket jag också harföreslagit i min motion 2952, Även om utskottet har erkänt att det finnsobalanser i de norra och södra delarna, skjuter man över ansvaret på län ochkommun att se till atf en utjämning sker. Men län och kommun har icke destyrmedel som behövs. Slutligen,herr talman, vill jag något kommentera min mofion 1192 angående utnyttjande avinvesteringsfonder och regionalpolitiskt stöd. Även om motionen är formelltavstyrkt kan jag ändå utläsa på s, 67 i utskottsbetänkandet att regeringenavser att mer generellt tillåta kombination av fondutnyttjande ochregionalpoHtiskt stöd även i stödområde C, Detta bör alltså kungöras tiHutveckHngsfonderna i berörda områden, och om eller när så sker har ju motionenhaft avsedd verkan. Jaghar i mitt inlägg redovisat en del av de problem som vi brottas med i olikasammanhang. Detta gör jag bara därför att jag vill förmå regering och riksdagatt ge oss det stöd som vi behöver för atf kunna göra till den tillgångsom den delen av landet egenfligen utgör. Det är därför vi behöver rimligaresekostnader. Det är därför vi behöver kontinuerliga kommunikationer. Det ärdärför vi behöver upprätthålla sysselsättningen. Vi vill gärna vara en närandedel av , men för det behöver vi regeringens och förståelse. Mot ett enigt utskott när det gäller motion 2952 är det naturligtvisföga framgångsrikt att yrka bifall, och därför skall jag avstå från def. Menjag hoppas efter detta inlägg att återigen skall få räknas fillSverige, Kamrriarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde, 16§ Kammaren åtskildes kl, 23,29, TOMT: SON THYBLAD