prot · G80976 · 1984-12-31 00:00:00 — De har inneburit alt nyamöjligheter fill fortbildning och vidareutbildning har öppnats för yrkesverksamma,som inte haft möjlighet till sådan på grund av avstånden filluniversitetsorterna. Också för ungdomar är närhet liU högskoleutbildningbetydelsefull, inte minst för dem som kommer från mindre studievana miljöer. De små högskolorna har inte betydelse bara i kraft av denegna verksamheten. Lika viktig är den roll de kan spela som kontaktlänk fillövriga delar av högskolesystemet. Genom denna kontaklfunktion kan också mycketsmå högskoleenheter fungera som viktiga resurser för kunskaps- och teknikspridning. Beklagligt nog är både och heltfrämmande för del perspekfiv jag har berört. Den attityd fill de mindrehögskolorna som de ger uttryck för i sina parlimotioner är närmast föraktfull.Moderaterna vill som vanligt gå längst och ställa de mindre högskolorna direktunder universitetens förmynderskap. Det är mycket viktigt att samarbetet mellan universitetoch mindre högskolor utvecklas vidare, men detta måste vara ett samarbete påvillkor som båda parter är ense om. Och sådant samarbete finns i stor ochökande utsträckning. För mig är det betydelsefullt att i utbildningsplaneringenframhålla behovet av närhet fill utbildningen och kravet att iutbildningsutbudet fånga upp nya behov. De mindre högskolorna har haft mycketstor betydelse i dessa avseenden. Det gäller också utvecklingen inom andradelar av utbildningsväsendet, framför allt gymnasieskolan och komvux. Gymnasieutbildningen förnyas nu i snabb takt. Särskilt hararbetet med påbyggnadsutbildningarna i gymnasieskolan präglats av storentusiasm och verksamt bidragit till att vitalisera samarbetet mellan detlokala och regionala arbetslivet och skolan. Vidimensionerar nu gymnasieskolan så alt vi når den högsta procentsiff- någonsin av antalet 16-åringar. Utbildningen påverkar i mycket hög grad allas våramöjligheter alt leva elt socialt och kulturellt rikt liv. Möjligheter tillutbildning måste därför finnas för alla, oavsett var man bor i landet ellervilken bakgrund man har. Utbildningspolitiken har för oss socialdemokrater alltidvarit en viktig del i strävandena att göra till ell samhälle medjämlikhet mellan människor. Utbildning är för den enskilde vägen till frihetalt forma sitt liv efter sina egna ambifioner och drömmar. Denna frihet är fortfarande något som många människorsaknar. Alt stärka enskilda människor i deras strävan efter kunskap och altunderlätta för dem som är underprivilegierade i detta avseende äroch förblir en huvuduppgift för den socialdemokratiska utbildningspolitiken. finns stora skillnader mellan yngre och äldregenerationer i vad avser utbildningsnivå. Alt upprätthålla vuxenutbildningenoch alt underlätta för vuxna att få tillgång till t. ex. högskoleutbildning ärdärför en viktig uppgift. Detta är elt helt främmande perspektiv för . Isin partimotion föreslår nedskärningar inom vuxenutbildningsområdetpå över en halv.miljard kronor! Detta förslag skulle, om det genomfördes,innebära ett dråpslag mot vuxenutbildningen. brist på föreslåelse för vuxenutbildningen äri och för sig ingen nyhet. Mera överraskande är att också folkpartietattackerar vuxenutbildningen. Del är närmast tragiskt att konstalera altfolkparfiet nu överger de traditioner man ändå haft på utbildningspolitikensområde. Det är inte på del viset att de äldre generationerna harblivit tillgodosedda en gång för alla genom alt under ha haftfillgång lill utbildning på olika nivåer. Att främja ett livslångt lärandemåste vara ett bestående inslag i utbildningspolitiken. Det är nödvändigt bådeför rättvisan mellan människor och för utvecklingen i samhället. I ett dynamiskt arbetsliv är det nödvändigt all deyrkesverksamma kan förnya och utveckla sina kunskaper med jämna mellanrum.Tanken alt man kan utbilda sig i ungdomen och sedan klara sig hela livet ärförlegad och kommer all bli så i än högre grad. Ytterst måste utbildningspolitiken utgå från insikten attutbildning är en vikfig del i livskvaliteten. Utbildning påverkar vårt socialaliv och våra kulturella aktiviteter på ett avgörande sätt. Utbildning är enförutsättning för de anställdas medverkan i arbetslivets förnyelse. Utbildningökar vår självkänsla och vår valfrihet. Det är därför utbildning aldrig får vara förbehållen ellfåtal! Det är därför vi alltid måste hävda allas rätt lill utbildning ochkunskap! 67PER () replik; Får jag myckel hastigt kommentera fyra av deting som utbildningsministern nämnde. Del första gäller hennes uttalande om att moderaternauppenbarligen anser sig ha ensamrätt till alt ställa kvalitetskrav i skolan.Alls inte, vi välkomnaralla som är beredda att ansluta sig till det kravet. För att se om regeringenmenar allvar med sitt tal om kvalitet i skolan skulle jag vilja be ompreciseringar i tre hänseenden. Är för det första beredd althär i kammaren säga all hon inte avser att medverka till att högstadielärarnai framtiden i ämnena får en sämre utbildning än vad de får? För detandra: Är hon när det gäller arbetslivserfarenhet som antagningsgrund fillhögre utbildning beredd alt erkänna att arbetslivserfarenheten ger ensämre studieprognos än betygen och följaktligen därav dra slutsatsen att manbör avskaffa den allmänna arbetslivserfarenheten som grund för antagning? ÄrLena för det tredje beredd att ta konsekvenserna av att elevernasäger att de behöver betyg för goda studieresultat, eller intar hon sammaståndpunkt som , nämligen att hävda alt eleverna inte vet sittbästa? Min andra kommentar handlar om utbildningsministernsuttalande om den nya tekniska utbildningen. Utbildningsministern måste varafelinforme-rad om vad faktiskt tycker. Vi tycker att det är bra inrättar en produktionsteknikerutbildning. Men vi anser inte alt den skallligga på högskolan utan rimligen på den gymnasieskola där den naturligen hörhemma. Vi undrar däremot vad regeringen säger om vårt krav att förslärkacivilingenjörsutbildningens kvalitet genom omklassificering och påslag på percapita-kostnaden för att ge den ett vettigt, bra och rationellt innehåll. Ärregeringen dessutom beredd att bifalla vårt önskemål om en verkligmellanutbildning för tekniker av mera avancerat slag i stället för denutbildning som regeringen nu föreslår, i gemen kallad LO-utbildningen? Den tredje fråga som jag skulle beröra handlar om de småhögskolorna, där utbildningsministern beskrev den moderata attityden somföraktfull. Utbildningsministern måste ha hållit vår motion upp och ner när honläste den. Vad vi talar om är inte att de små högskolorna skall läggas underuniversitetens förmynderskap. Vad vi däremot talar om är alt utbildningen på demindre orterna har samma rätt fill anknytning fill forskningen som all annanhögre utbildning av tradition haft i detta land. Vi sätter forskningsanknytningenföre allt annat, t. o. m. före önskemålet från kommunalpolitiker om att byggaupp högskoleadministrationen. Utbildningens innehåll och forskningen går förvår del före del administrativa utanverket. Det är, , all visavördnad inför den akademiska tradition som ändå är själva grunden för allt vadkunskap och kvalitet heter. I fråga om besparingar gäller den enklasanningen att någon måste betala. Antingen gör vi det, eller också gör vårabarn det, eller också -det är detta som är regeringens politik - gör vi det menförst efter valet om man'har vunnit och lurat väljarna i valbudskapet. 68LARZ () replik: Jag begärde närmast ordet bara för alt fåunderstryka del som utbildningsministern sade om värdet avpåbyggnadsutbildningarna och för att bekräfta den mycket glädjande utvecklingsom varit . Som utbildningsministern uttryckte det harframtagandet av påbygg- 5 protokoll 1984/85:76-77 Nr 76 nadsulbildningarna varit av vitaliserande betydelseför gymnasieskolan. Torsdagenden r glädjande med den entusiasm somman nu kan se inom skolväsendel för att 7 februari1985 åstadkomma den här förändringen. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern; Hur månganya platser ställer Allmänpolitisk utbildningsministerntill förfogande för att visa sin uppskattning över denna debatt glädjande utveckling när det gäller påbyggnadsutbildningar? Per vill som vanligt bara diskuterakvalitetsfrågorna utifrån sina egna utgångspunkter. Jag kommer att redovisa min syn på lärarutbildningen i enlärarutbildningsproposition senare, där min utgångspunkt självfallet är all viskall ha en förstärkt och förbättrad lärarutbildning. Jag är inte tillfredsställd med det syslem vi har förantagning till högskolan. Därför har jag uppdragit ål en kommitté att göra enöversyn av hela tillträdessystemet. Också de frågorna återkommer vi alltsåtill. För övrigt tyckte jag inte alt del som Per sadeangående högskolelänkande tillförde debatten särskilt mycket. Vadjag utgick ifrån är vad ni faktiskt har föreslagit, och då är det fortfarandeså som jag sade. Beträffande gymnasieskolesatsningarna är del ju på detsäitet, , alt vi sedan regeringsskiftet har byggt utgymnasieskolan mycket kraftigt. har vi kommit upp till den högstadimensioneringen av gymnasieskolans linjer . Vi har också utökat påbyggnadsutbildningarna. Dock klararvi inte all också detta år göra en ytterligare ökning, men det hindrar inte ute i landet verkligen arbetar med dessa utbildningar. Man måste alllidvara beredd att göra omprioriteringar i utbildningssystemet, och del tror jagockså de lokala ulbildningsmyndigheterna om. Av den korta diskussion som har förts omutbildningsfrågorna kan man notera att Per och intesärskilt myckel följer samma spår. När vi gick igenom motionerna på utbildningspolitikensområde visade det sig att tankarna går myckel starkt isär mellan de borgerligapartierna. och vill göra kraftiga nedskärningar inomutbildningsområdet, framför allt inom vuxenutbildningsområdet, medan åsin sida hellre vill utöka utgifterna för utbildningsområdet. På en punkt är man ense inom borgerligheten: att despecialdeslinerade bidragen lill kommunerna drastiskt skall dras ner. Man villtydligen därigenom frånta sig ansvaret för förslag lill nedskärningar och istället tvinga kommunerna att ta obehagliga beslut. Fördelningspolitiskt slårdet här väldigt illa. Särskilt tydligt är delta i förslag, somkryddar sin anrättning med att minska eller helt ta bort en hel del mycketväsentliga bidrag, l.ex. bidragen till särskolor och lill handikappadesundervisning. Invandrarundervisningen skall försämras drastiskt, och resursersom är specialdeslinerade för elever med behov av extra undervisning skallskäras ner i bl. a. gymnasieskolorna. är mycket tuffa när del gäller att ge beskedom utbildningspolitiken i sin motion. Det är nedskärningar av resurser som skall stärka desvagares ställning i skolan. Det är enhårdare skiktning i gymnasieskolan. Det är ett raserande av alla inslag i högskolereformen somsyftar till att öppna möjligheter till högskolestudier för andra än de ungdomarsom kommer direkt från den treåriga gymnasieskolan. Del ärstopp för fortsatt utveckling av de mindre högskolorna. Det är dessutom en ren slakt på vuxenutbildningen. Totaltomfattar nedskärningsförslag på vuxenulbildningsområdet över enhalv miljard. Det skulle bl. a. innebära att var fjärde komvuxsluderande ifortsättningen måste avvisas. Motsvarande av studieförbundsanslagen tasbort. Var tionde studiecirkel måste läggas ned. Även svenskundervisningen för invandrare ochfolkhögskoleverksamheten drabbas. Dessutom begränsar kraftigt möjligheterna förvuxna med små inkomster att få vidareutbildning. av antaletvuxenstudiestöd tas bort. Det innebär konkret alt över 3 000 lågutbildade intekommer att ha råd att vidareutbilda sig. Del har talats om rivstart för de borgerliga, om detskulle gå så illa att de vinner valet. Det är ovanligt lydliga besked som vihar fått om vad som i så fall kommer alt hända på utbildningspolitikens område- besked som noga bör begrundas. 70PER () replik: Jag skall ge fem korta kommentarer. Den första avser de tekniska utbildningarna. Jag noteradeatt jag, efter det alt statsrådets attack på hade visat sig varaogrundad, inte fick något svar på mina frågor. Tystnaden är talande nog. Den andra kommentaren gäller de små högskolorna. måstejag be statsrådet att precisera sig. Vari ligger det föraktfulla i att viljatillförsäkra den högre utbildningen - varhelst i landet den än bedrivs - ennära kontakt med forskningen? Svaret på den frågan tror jag avvaktas medspänning, inte bara av mig själv. Den tredje kommentaren rör frågan huruvida statsrådetverkUgen menar något med talet om kvalitet i skolan. Svaren på mina tredelfrågor blev följande. När det gäller lärarutbildningen: Vi får se. När detgäller betygen: Inget svar alls. När det gäller reglerna för fillträde fillhögre utbildning: Det sitter en kommitté. I avsaknaden av svar från statsrådet självt får vi lyssnalill vad kommitténs ordförande har att säga. Efter att ha bUvit överbevisad omall arbetslivserfarenheten faktiskt leder till sämre studieresultat ihögskolan drar statsrådets egen närmaste man och tillträdesulredningensordförande den radikala slutsatsen: Då får vi halverameritvärdet för arbetslivserfarenheten. Vän av ordning frågar sig: Om man harupptäckt någonfing som inte håller måttet, varför avskaffar man då bara hälften? Min fjärde kommentar handlar om statsrådels påslående attmoderaterna skär bort resurserna för elever med svårigheter. Lyssnade intestatsrådet till vad jag tidigare sade? Vi menar att resurser för elever medsvårigheter, med del sätt som regeringen resonerar inte leder lill resultat. Vianser det nödvändigt att skolan organiseras på ett sådant sätt att gruppenelever med svårigheter blir mindre. Det kan ske genom att elever som harsvårigheter ges självförtroende, så att de därigenom kan stå på egna ben ochinte behöver luta sig mot statsrådet. Min sista kommentar gäller besparingarna. Vi moderater harredovisat vilka besparingar vi är beredda alt göra. Vi är medvetna om alt dessabesparingar slår hårt på sina ställen, men vi har sagt oss alt väljarna harrätt att före valet få besked om vilka prioriteringar vi gör. Enligt dessaprioriteringar skall ungdomsskolan gå före vuxenutbildningen, och undervisningeni skolan skall alllid gå före andra akfiviteler. vet statsrådet detta. Tänk om vi kunde få reda på vadregeringen tänker spara på när den av omständigheterna tvingas därtill. Ellerär det barnbarnen som skaU få betala räkningen? 71LARZ () replik: Jag konstaterar att svaret till de kommuneroch länsskolnämnder som med stor entusiasm och glädje inför en vitaliseringav skolväsendet har utvecklat nya påbyggnadsutbildningar är: Tyvärr kan niinte förverkliga de här planerna, för ni får inga resurser till dem. Svaret påmin fråga är alltså: noll. När del gäller gymnasieskolans dimensionering i övrigt kanman naturligtvis, om man vill roa sig med del, laborera med att uttryckavolymen i procent av någonting, i det här fallet i procent av antalet16-åringar. Men statsrådet är ju lika medveten som jag om att det faktiskaantalet sökande till gymnasieskolan är betydligt myckel större än så. Delfaktiska förhållandet är all vi /85 hade 127 000intagningsplatser för gymnasieskolan, medan vi /86, med delpåslag som regeringen nu gör i budgetpropositionen, kommer att ha 124 000intagningsplalser. Antalet intagningsplalser del kommande året är alltså mindreän del var under det föregående. Det är då inte fråga om någon ökning, ulan omen nedskärning. 72 Utbildningsminister : Fru talman!Beträffande dimensioneringen av gymnasieskolan vill jag säga att det vedertagnasättet att räkna är all ange antalet platser i procent av årskullen 16-åringar.Så har varje regering gjort. Även regeringar före den nuvarande har på detsäitet låtit dimensioneringen av gymnasieskolan fluktuera beroende på omårskullen 16-åringar ökar eller minskar. Vi fick nu höra av Per att han är medveten om att moderaternasbesparingar betyder hårda nedskärningar. Anledningen lill all jag ville pekasärskilt på delta var att jag tycker all ordkaskaderna om utbildningens betydelse,kvalitet osv. skorrar falskt just mot bakgrund av dessa kraftiga nedskärningar. Visst måste även vi socialdemokrater hålla igen i vadgäller utgifter. Man kan inte alllid satsa på allt som man skulle önska, t.ex., , på påbyggnadsutbildningarna. Men del beror faktiskt på detbudgetunderskott som inte vi har skapat, utan tidigare regeringar. Tala inte omatt det är vi som drar på barn och barnbarn en skuldbörda! Den får framför alltmoderaterna själva stå för. Så tillfrågan om högskolorna, framför allt de mindre högskolorna. skriver i sin motion att det är lärarna vid s.k. forskningshögskolor som skall bestrida undervisningen vid de mindrehögskolorna. Det är de som skall slå för en utbildning med kvalitet. Jag kaninte se delta som något annat än elt uttryck för förakt för de nuvarandelärarna vid de mindre högskolorna. Den officiella moderata uppfattningen i vad gäller demindre högskolorna har varit - och är fortfarande, såvitt jag kan förstå - attdessa saknar kvalitet och att de därför bör ställas under universitetensförmynderskap. föreslår all utbyggnaden av YTH skall stoppas ochatt produktionsteknikerlinjen inte skall inrättas inom högskolan över huvudtaget. Dessa moderata ståndpunkter är del ganska intressant attsätta i relief mot hur moderater ute i landet ser på saker och ting. Jag skalli morgon resa till och har därför haft anledning att se på yrkanden somframförts där. Jag fann då en myckel intressant motion av två moderater,nämligen och . De säger, med formuleringar somskulle kunna vara mina egna: Slå vakt om de små högskolorna! De säger vidare att högskolan i har en mycket godkompetens inom naturvetenskap och teknik. De vill ha YTH i . Och de villinrätta den förkättrade produktionsteknikerlinjen vid högskolan i , denlinje som moderata samlingspartiet tar avstånd från i en partimolion. Jag tycker del ligger väldigt mycket i de grundläggandeståndpunkterna i den mofion som väckts av ,men jag konstaterar all de är helt i strid med den moderata parfilinjen. Alllid när jag är ute och reser i landet finner jag altnästan alla slår vakt om den regionala högskolan - detta därför att dennahögskola ger fillgång fill utbildning på nära håll, men också därför att denbetyder så mycket för den regionala utvecklingen. Det går även snabbt att härförnya ett utbildningsutbud. Vi har alldeles uppenbart brist på tekniker. Del ären brist som utgör ett hinder för industrins expansion. Det här ser regeringenmed stort allvar på, och vi är beredda att vidta nödvändiga åtgärder. Orsaken till denna brist på civilingenjörer måste docksökas i svårigheten att rekrytera studerande till den högre tekniskautbildningen i slutet av 1970-lalet, och elt för lågt antal intagningsplalserdå. Det är ju de studerande som började sin utbildning i slutet av 1970-talelsom nu går ut högskolan som civilingenjörer. Det här antalet motsvarar inteindustrins aktuella behov. Brislen har beräknats till omkring 900. Nr 76 Sedan slutet av 1970-lalel har dockantalet platser på de efterfrågade Torsdagenden civilingenjörsutbildningarna ökatmed nästan 1 000. 7 februari1985 antal platser tillkommit i dekortare tekniska utbildningarna. ningar genomförs oftast som lokala linjer inom högskolan, där stor hänsyn Allmänpolitisk tas till den lokala och regionala arbetsmarknaden. debatt Den tekniska linjen igymnasieskolan har vuxit kraftigt, och antalet utbildadegymnasieingenjörer, som går ut från gymnasieskolan, är mycket stort. Ocksåden yrkesinriktade utbildningen inom gymnasieskolan ökar kraftigt. Problemet med leknikerbrislen kan alltså inte lösas enbartgenom alt vi ökar antalet nybörjarplatser. Del är inte ett särskiltfruktbärande sätt att komma lill rätta med den akuta brislen. I stället måstevi salsa på fortbildning och vidareutbildning. Jag ser med tillfredsställelse på ochSAF:s initiativ att erbjuda lärarkrafter från industrin för all klara de mycketakuta utbildningsbehoven. Jag vill också erinra om att förelagen i och medförnyelsefonderna har ekonomiska resurser alt på egen hand eller i samverkanmed del offentliga utbildningsutbudet anordna utbildning för teknisk förnyelse. Vi uppvaktades avIndustriförbundet och , som ville ha ett samarbete i dehär avseendena, och jag kommer att ta initiativ fill elt sådant. Jagtror del behövs en sådan samverkan för att vi skall klara de aktuellautbildningsbehoven, och det erfordras en del extraordinära insatser för attklara den akuta teknikerbristen. 73LINNEA HÖRLEN (fp): Del är ju så, att de i denna kammareförsamlade ulskoltsmed-lemmarna får möjlighet alt i ett större forum debatterade konkreta mofionsförslag som lagts fram för . Jag har därför valtatt i huvudsak hålla mig till några mer allmänna synpunkter. En skola i tiden - hur skall den se ut och vad skall denutbilda lill? Under ett samtal om skolans framtid som jag deltog ianvändes tre begrepp för att karakterisera den tid vi lever i - nämligenekologi, datakunskap och värdeförändringar. Man kan naturligtvis inte säga attdetta är en heltäckande karakteristik. Men den fångar mycket som är väsentligt,och jag vill därför uppehålla mig vid denna karakteristik. kunde man på nyhetstid få höra ettinslag om sambandet mellan mänskliga reaktioner och del ekologiska systemet.Att torka och jorderosion är en följd av miljöförstöringen är lätt att förslå,likaså alt luftföroreningar förstör våra skogar och sjöar. Del ligger ocksånära lill hands att se ett samband mellan den långtgående miljöförstöring ochde naturkatastrofer som drabbar många länder i och iform av översvämningar eller missväxt på grund av att öknen breder ut sig. Attnaturkatastrofer driver den drabbade befolkningen fill desperata handlingar ärinte ovänlat. De aktuella forskarna har därför velat hänföra en delvåldshandlingar på den poUtiska världsarenan lill händelser som har sittursprung i ekologiskt betingade naturkatastrofer. I ett förlängt perspektiv skulle man i detta kunna se elthot mot världsfreden. Vare därmed hur som helst - vad vi alla borde varamedvetna om är att mänskligheten för sin överlevnad är beroende av att vimänniskor lär oss att hantera de ekologiska problemen. Den kunskapen måste vårskola och högskola förmedla. : vi måste se vår värld som en enhet, en enhetsom så att säga följer givna lagar som vi inte oslraffat förgriper oss på. som vi människor på detta sätt tycks vara i färdmed att såga av den gren vi själva sitter på går den tekniska utvecklingenframåt med stormsteg. I full fart är vi på väg in i dataåldern med allt vad detinnebär av ett högteknologiskt samhälle som ställer höga krav på människansförmåga till anpassning. Jag vill i detta sammanhang deklarera att i varje fallfolkpartiet ser myckel positivt på det faktum all man i budgetpropositionensatsar så mycket som man gör på den tekniska utbildningen. Att vi, liksommoderaterna, har föreslagit att produklionsteknikerutbildningen läggs ned pågymnasienivå i stället för på högskolenivå hindrar inte all vi har just denhär värderingen när det gäller den tekniska utbildningen. Ännu kan vi inte överblicka hur dalatekniken kan komma attförändra situationen för oss människor, men del är viktigt att vi så långtmöjligt förbereder oss på de förändringar i vår livsföring som datatekniken kanföra med sig. utgör den samlade arbetstiden för en yrkesverksamperson med 40 timmars arbetsvecka endast något mer än en femtedel av den totalatiden. Om vi sedan räknar med all vi sover bort ungefär en tredjedel av vårtid, blir ändå nästan hälften av tiden kvar till annan sysselsättning. Man kannaturligtvis fråga vart all lar vägen, och man kan få många svar.Tiden går åt lill resor till och från jobbet, till all sköta hem och familj,till föreningsliv, till samhällsuppgifter av olika slag, till umgänge, tillTV-tittande osv. Vårt engagemang i sådana ting växlar ju dock , ochvissa perioder kan del för en del människor vara svårt att finna en meningsfullsysselsättning.