prot · G80966 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:66 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 2 §Svar på fråga 1984/85:291 om ökad trafiksäkerhet på vägsträckanNorrköping-Norsholm har frågat mig vilkaåtgärder jag överväger för att öka trafiksäkerheten på vägsträckanNorrköping-Norsholm. För att besvara fråga vill jag kortbeskriva vägplaneringssystemet. Byggande av statliga vägar sker enligt prioriteringarna ide tioåriga vägbyggnadsplanerna. Länsvägplanerna fastställs av resp.länsstyrelse och riksvägplanen av . Vägbyggnadsplanerna omfattar i principallt statligt vägbyggande. Under åtskilliga år har vägbyggandet använts för attbl. a. stärka sysselsättningen. För att få en rikfig prioritering av dettavägbyggande, även från vägsynpunkt, tillämpades i de nu fastställda vägplanernaen ny princip. Ramarna för planerna vidgades till att omfatta inte bara vägbyggandemed ordinarie vägmedel utan även sådant vägbyggande som primärt sker av t. ex.beredskaps- eller sysselsättningsskäl. Med denna nya princip har vi fått en välsammanhållen prioritering av det statUga vägbyggandet. Detta innebär dock att när gör upp sinårsbudget, som baseras på ordinarie vägmedel och redan beslutadesysselsättningsinsatser, sker detta för en byggvolym som vanligtvis är mindreän planeringsvolymen. Beroende på den totala medelstilldelningen kan dettasåledes innebära att de i planerna angivna byggstarterna måste senareläggaseller tidigareläggas. skall därvid följa prioriteringarna ivägbyggnadsplanerna. En ombyggnad av väg E 4 mellan och harprioriterats in i vägbyggnadsplanerna med planerad byggstart . Om ökad trafiksäkerhet på vägsträckan avslutningsvisframhålla att jag delar bedömning att en sådan ombyggnad ärmycket angelägen. 2 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret påmin fråga om trafiksäkerheten på E 4-an mellan och -ettsvar som jag uppfattar som klart positivt. När jag förra gången, , aktualiserade fråganfanns det en tragisk bakgrund. Då hade sex människor omkommit under en månad påden här delen av E 4-an. Alla de olyckor som skett på den aktuella vägsträckan harkostat samhället . De mänskliga tragedier som olyckornaorsakat går naturligtvis inte att mäta. Den vägsträcka vi nu diskuterar är smal, kurvig ochbackig, och där finns flera broar. I mörker och halka är det en väg med många dödsfällor, vilket också olycksstatistiken vittnar om. Denna olycksdrabbade flaskhals på E 4-an måste byggas om till motorväg. Trafikbelastning en är hög, eftersom är ett kommunikationscentrum. Nämnas bör i sammanhanget att vägsträckan mellan och är mo torväg. Även om det - i ett ansträngt budgetläge - skulle kostanågra hundratal att bygga en motorväg mellan ochNorsholm, skulle ett sådant bygge löna sig samhällsekonomiskt. Olyckorna skulleminska, näringslivets transportkostnader skulle sjunka och arbetslösa bygg-ochanläggningsarbetare skulle få jobb. Mot den här bakgrunden är det förvånandeatt inte vägsträckan fanns med i långtidsplan. Jag tolkar statsrådet så, att hananser att trafiksäkerheten på vägsträckan måste förbättrasoch att en motorväg bör börja byggas eller kanske redan i år.Punktinsatser eller marginella förbättringar är knappast någon lösning enligtmin mening. Jag hoppas att ordet ombyggnad i statsrådets svar innebär enrriotorväg. i är beredd att sätta spaden i jordenså snart statsmakterna ger klartecken för ett bygge. 3Kommunikationsminister : Herr talman! Som komplettering av mittsvar kan jag upprepa det jag påpekade, att även jag anser det vara angelägetatt bygga om sträckan , utifrån trafiksäkerhetssynpunktliksom utifrån näringslivets behov äv rationella transportleder. Låt mig barasäga att i den händelse det skulle tillkomma extra medel för vägbyggande hiåstenog ett sådant här projekt ifrågakomma. Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Svar på fråga 1984/85:326 om åtgärder mot störningar i tågpendeltrafikenmellan och har frågat mig om vilkaåtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas för att förhindra enupprepning av tidigare vintrars förseningar och störningar i tågpendeltrafikenmellan och . Jag vill först understryka vikten av en punktligtågtrafik. Skall SJ vara konkurrenskraftigt och attraktivt måste tågen gå ochkomma . Alltsedan den kaosartade har tågförseningarnaminskat. Bakom den här utvecklingen ligger statsmakternas kraftiga satsningarpå investeringar i järnvägen. Som jag tidigare upplyst här i kammarenhar också en rad åtgärder vidtagits för att förbättra tågtrafiken mellanUppsala och . SJ har t. ex. organiserat om och höjt sin snöberedskapväsentligt. Personalen har förstärkts och den maskinella utrustningen harförbättrats. Ett stört antal växlar på linjen har byggts in och försetts medelektrisk värme. Tidtabeller och trafikuppläggning har vidare ändrats för attge ökade möjUgheter att hålla tider tröts eventuella tågstörningar. Till nästavinter kommer dessutom de flesta Uppsalatåg att få dubbla lok; ett i varderaändan av tågsättet, vilket ger en förbättrad tågföring. Tyvärr kan jag dock inte lova atttågstörningar inte kommer att hända igen. Däremot kan jag lova att SJprioriterar arbetet med att komma till rätta med tågförseningarna. Som ettexempel på statsmakternas stöd i detta arbete vill jag slutligen än en gångerinra om den överenskommelse som träffats mellan staten, SJ och Stockholmsläns landsting om spårutbyggnad i . Uppsalatrafikens punktlighetberor nämligen till stor del på om spårkapaciteten är tillräcklig här iStockholm. Överenskommelsen om utbyggd kapacitet kommer därmed även tågtrafikenmellan och till godo. Om åtgärder mot störningar i.tågpendeltrafiken mellanUppsala och Anf.5 (): Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Bakgrunden till miri fråga var de besvärliga förseningar ipendeltrafiken mellan och som inträffade i början av januarii år. Under många tidigare vintrar har, som framgår avkommunikationsministerns svar, tågtrafiken mellan och varitutsatt för svåra störningar. Det har varit mycket besvärande förseningar,antalet sittplatser har inte räckt till och dessutom varinformafionen i samband rned tågförseningarna dålig. Liksom kommunikationsministern vill jag gärna understrykaatt situationen har blivit mycket bättre. Som helhet har förseningarna blivitfärre än och 1982. Det var mot den bakgrunden somförseningarna under mellandagarna - det rörde sig - kom som enöverraskning för de många tusen Uppsalapendlarna. Många fruktade då att man möjligen skulleriskera en återgång till tidigare vintrars pendelelände. Jaghar full förståelse för att kommunikafionsministern inte kan lova atttågförseningar aldrig kommer att kunna inträffa, och samma förståelse harsäkert alla de 5 000-6 000 tågpendlarna mellan och . Vadpendlarna gärna vill försäkra sig om är att SJ vidtar alla tänkbara åtgärderför att undvika fidigare vintrars besvärliga störningar. Jagsade i en frågedebatt mfed kommunikationsministern attdet svar om pendeltrafiken som jag då fick av ingav hopp införframfiden. sade vid det tillfället att informationssystemetskulle förbättras, och han påminde om att en avisningshall just skulle tas ibruk. Ocksådet svar som jag har fått är fillfredsställande. Det är bra attkommunikationsministern nu har gett oss en redovisning av de åtgärder som SJhar vidtagit och står i begrepp att vidta när det gällerUppsala-Stockholm-trafiken. Det är viktigt för valfriheten vid avvägningenbeträffande bostad och arbetsplats att vi har högklassiga kommunikationer längshela axeln . Ingen som inte själv vill flytta från Uppsalatill skall behöva göra det på grund av att kommunikationerna fungerardåligt. Jagnoterar också med stor tillfredsställelse att kommunikationsministern nu nämneratt de flesta Uppsalatåg skall få dubbla lok, vilketytterligare kommer att kunna minska risken för förseningar. Detär egentligen bara en enda fråga som återstår: SJ;s beredskap vid väderomslag.SJ har ju en sådan beredskap, och det framgår av svaret att den successivt harförbättrats. Utan att vara expert vågar jag dock påstå att det borde varamöjligt att ytterligare förbättra beredskapen för denna beredskap, om jag fåruttrycka mig så. Det borde gå att vid väderomslag sätta in beredskapsåtgärdernatidigare än vad som ibland har varit fallet i det förflutna. Än en gång: Jag tackarkommunikafionsministern för svaret på min fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1984/85:329 om persontrafiken på järnvägssträckan 6Kommunikationsminister : Herr talman! Mot bakgrund avtransportrådets förslag till regeringen om den framtida persontrafiken påbandelen har i frågat mig närregeringen avser fatta beslut om bandelen. Han har också frågat om regeringenavser följa transportrådets förslag att persontrafiken upphör, innan engodtagbar vägförbättring skett. Beredningen inom departementet av frågan om denframtida trafikeringen av bandelen påbörjas . Fråganom behovet av vägupprustningarvid en eventuell nedläggning ingår ibakgrundsmaterialet och måsteuppmärksammas under beredningen. Regeringens beslut bör föreligga senast . 7 i (c): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Innehållet i svaret var någorlunda väntat. Det enda konkreta var attbeskedet om den aktuella järnvägen kan föreligga . Då fattarregeringen beslut. Men även den övriga biten är intressant. Det krävs mycketpengar för en upprustning av vägnätet, om man skall lägga ned järnvägen. Vägförvaltningarna i och kräver67,5 milj. kr. till upprustningar för att få till stånd en godtagbarvägstandard. , som är det organ som skall förstå sig pådetta allra bäst, säger att det erfordras 15 milj. kr. Om man, som transportrådet föreslår, skall lägga nedlinjen mellan och måste man investera i vägarför - enligt vägförvaltningarnas beräkningar-22,5 milj. kr. i och 10milj. har beräknat investeringsbehovet till 10milj. Var och en förstår att det inte kan bli någon vägupprustning - om såens för 1 milj. kr. Om regeringen följer transportrådets förslag kommer detatt innebära att bandelen läggs ned innan man genomfört engodtagbar vägupprustning. Det tycker jag att kommunikationsministern skullekunna kommentera, i alla fall litet grand. Anser regeringen att man skall göraså? Det är en fråga av principiell art, varför det inte spelar någon roll omregeringen bereder det här aktuella ärendet. Sedan har vi den sträcka som blir aktuell i september1986, då man enligt transportrådets förslag skall lägga ner resten av banan,dvs. Det kräver en investering på över 35milj. på vägen över , som det heter. Detta föreslog transportrådeti sin första promemoria. Sedan visade det sig att det samhällsekonomiskt settskulle bli dyrare att lägga ner järnvägen mellan och . Dåföreslog transportrådet i stället 5 milj. kr. för vägsträckan i fråga. Jag hartalat med vägfolk, och de förstår inte var på sträckan över dessa5 milj. kr. De menar att vad som behövs är en ny väg. Vi vet också att det inte kan bli någon ny väg mellanTisselskog och . Också i det fallet kommer manalltså, om regeringen tänker följa transportrådets förslag, att lägga nertrafiken innan en godtagbar vägstandard har upprättats. Om persontrafiken på järnvägssträckan Jag upphör aldrig att förvåna mig över att ledamöter av dennakammare ställer kravet att jag skall ge besked i olika frågor innan jag tagit delav ärendena. Jag trodde att alla såg det som rimligt att man för att fatta beslut skall sätta sig in ide olika frågorna. När jag säger att beredningen av det nu aktuella ärendetpåbörjas är detenligt min mening orimligt att kräva att jag i förväg skall uttala mig om något somjag över huvud taget inte känner till. Det rimliga är ju att jag får chansenatt sätta mig in i ärendet innan jag förelägger regeringen förslag till beslut. Men jag kan lova i att vinoggrant skall bereda det här ärendet. Vi skall studera transportrådets förslag,och vi skall granska huruvida rådet har handlagt frågan på ett från vårsynpunkt och enligt vår bedömning riktigt sätt. Eftersom det finns krav påupprustning av vägar därest man kommer fram till att persontrafiken skall förasöver från järnväg till buss, är det naturligtvis min skyldighet att taställning till vilka insatser som är nödvändiga att göra för att man skallkunna motsvara regionens krav på vägbyggande i den händelse man fattar ettsådant beslut. 9INGVAR i (c); Kommunikationsministern upphör aldrig attförvånas över att man ställer frågor här i kammaren. Han har svårt att förstådet. Men som statsråd borde kommunikationsministern begripa att ledamöterna avdenna kammare har till uppgift att ställa frågor till statsråden. Vi är valdabl. a. för att bevaka de frågor som är aktuella inom våra valkretsar. kan det naturligtvis vara svårt förstatsråden att ge konkreta besked - det håller jag med om. Men jag tyckte attjag beskrev de problem som Uppstår när man skall ersätta tågtrafiken på den härlinjen med landsvägstrafik på ett sådant sätt att det inte skulle försvåra förstatsrådet att se positivt på min frågeställning. Det är nämligen teknisktomöjligt att göra någon vägförbättring innan tågtrafiken mellan ochBengtsfors läggs ner . Jag tror säkert att kommunikationsministernhåller med mig om att detta är tekniskt omöjligt. Då är det ju bara att svaraja eller nej på frågan om man skall följa transportrådets förslag om att lägganer tågtrafiken . Det behövs ingen beredning för att göra det. Jag troratt kommunikationsministern är så kompetent att han kan se att det inte förejuni månad går att förbättra vägen mellan och för dessa 32,5milj. Det är helt omöjligt att göra det. Inte heller går det att förbättrasträckan över . Mot den bakgrunden bordekommunikationsministerns svar vara att det inte går att följa transportrådetsförslag, ifall man skall tillgodose kravet på en väg som äracceptabel. 10 Kommunikationsminister : Herr talman!Jag har inte ifrågasatt riksdagsledamöternas rätt att ställa frågor, och jagvill gärna hålla med i om att riksdagsledamöternasjälvfallet har inte bara rätt utan också skyldighet att bevaka intressen somgäller deras egen region eller hembygd. Men jag vill säga att jagutgår ifrån att ingen heller ifrågasätter min rätt att sätta mig in i ärendena,innan jag ger ett besked i frågorna. Det tycker jag är ett system som vi måstevara mycket angelägna om att hålla på. Jag utgår ifrån att det innebär att vipå det sättet verkligen får en fråga riktigt handlagd. 11INGVAR i (c): Jag är, som jag sade tidigare, medveten omatt det är svårt för statsrådet att lämna besked. Men jag hoppas att dendiskussion som vi haft här skall ge kommunikationsministerninblick i just den här frågan och i frågans art på ett sådant sätt attkommunikationsministern, när beredningen nu påbörjas i departementet och såsmåningom avslutas, skall känna till förhållandena på ett bättre sätt än omfrågan inte hade ställts. Jag upprepar att om kommunikationsministern ochregeringen följer transportrådets förslag innebär det helt enkelt att manunder den lilla tid som står till buds inte kan få någon bra vägsträckning ochvägstandard som ersättning på den här sträckan. Vi kommer att få skaka fram pådessa vägar utan någon godtagbar vägstandard. När man lade ned Lelångenbanan mellan ochBengtsfors tog det innan vägen var klar.Kommer det att ta också innan den här vägen blir klar? Om orsakerna till förseningar med postutdelningenunderjulhelgen Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:330 om orsakerna tillförseningar med postutdelningen under julhelgen har bett mig redogöra förorsakerna till postens förseningar med utdelning av post under julhelgen, trotsatt försändelserna postats före helgen. Det är riktigt att det var vissa förseningar ipostutdelningen under julhelgen. De uppkom trots de extra åtgärder som postenvidtog. 60 extra godsvagnar sattes in , och extra postvagnarsattes in på linjerna och . Dessutom sattesextra nattpostflyg in på linjerna Malmö-Stockholm-Malmö,, , och Stockholm-Sundsvall.Som extra åtgärd hade posten också fullständig utdelning lördagen den 22december. Trots dessa extra insatser inträffade alltså vissaförseningar som till en del hängde samman med det kraftiga snöovädret veckanföre jul. En del postförande tåg kom därigenom inte fram . Effekten avdetta tillsammans med de stora postmängderna blev en dags försenad utdelning iStockholmsområdet, viss försening av post i samt förseningari postutdelningen i . Det dåliga vädret orsakade också att lastkapaciteteninte kunde utnyttjas maximalt i flygförbindelserna rnellan den 18 och 22december med försenad postutdelning som följd. En bidragande orsak var också att antalet julkort sompostades sista inlämningsdagen blev högre än beräknat. Om orsakerna till förseningar med postutdelningen 13SIRI HÄGGMARK (m): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Posten är ett företag som går med vinst i ställetför med brev. Så uttryckte sig en glad skämtare med anledning av attpostutdelningen inte fungerade särskilt väl under sistlidna jul- och nyårshelg.Ja, det går väl an att skämta med vårt kära postverk. Men för många värdet intesärskilt lustigt att postutdelningen inte fungerade som den borde. Själv råkadejag ganska illa ut. skickade jag ett viktigt brev, och den 18december skickade jag ett annat minst lika viktigt brev - alltså den dag somenligt posten var den sista inlämningsdagen för att man säkert skulle veta attposten hann fram. Mina båda brev anlände till resp. adressater den 27 och den28 december. I båda fallen var det, tyvärr, . Vem man än träffat harpostens senfärdighet diskuterats. Det framgår således att julbrev och julkortnådde sina adressater i synnerligen många fall. I tidningenExpressen kunde man se en bild med alla de säckar osorteradjulpost som hängde i postens jätteterminal vid . Jag får be om ursäkt, herr talman, men bilden i Expressenfick mig att associera till ett storslakteri med rader av djurkroppar upphängdai krokar. Det är sant, som kommunikationsministern säger, attantalet postförsändelser slog alla rekord den . Det var faktisktca 43 miljoner julhälsningar och ca 1,1 miljon paket. Men nog måste väl postensledning ändå kunna räkna med att det kan bli en topp i fråga om belastningenoch nog kan man väl ha en viss framförhållning och visa flexibilitet med tankepå att det, som sagt, kan bli en anhopning av post. Med flexibilitet menar jag också att man både påjulaftonen och kunde ha haft en fullständig postutdelning, sompå . Både julaftonen och nyårsaftonen inföll ju på vanligavardagar. Med tanke på att det i julveckan var snöstorm - vi bor dock i ettnordligt land - och att det därför blev en del trassel kunde man väl ha visatflexibilitet och således snabbt ha trimmat in extra personal som var villig attombesörja ordinarie postutdelning . Jag vill således fråga kommunikationsministern: vidta några åtgärder för att det som inträffadesistlidna storhelg inte upprepas, dock utan att det får föranleda något tal omministerstyre -posten är ju ett självständigt verk? Man kan ju göra sigunderkunnig om vissa saker. 14Kommunikationsminister : Herr talman! Jag vill gärna framhålla attjag å egna och även å postens vägnar beklagar det som inträffat. Jag hoppas attSiri Häggmark och alla andra som haft obehag av det inträffade har överseendedärmed. Vad kan jag då göra? Ja, jag vet i varje fall att man -självfallet är det så- på postverket inte är nöjd med den här situationen. Idagarna har man avslutat ett utvärderingsarbete när det gäller jultrafiken1984. De erfarenheter som vunnits därvidlag avser man att använda sig av vidplaneringen av jultrafik. Det är bara att hoppas att allting klaffar.Skulle det inte göra det. kommer manmed stor sannolikhet att göra ytterligare utvärderingar. Så håller man på tilldess att man kommer fram till att utdelningen fungerar hundraprocentigt, elleråtminstone så bra som det över huvud taget är möjligt. 15 (): Jag tackar för det uttalandet. Jag är välmedveten om svårigheterna i detta sammanhang. är jag glad attpostverket nu verkligen tar itu med detta och att man gör en utvärdering ochäven planerar för nästa jul- och nyårshelg. Även då blir det en lång helg. Det finns ingenting att göra åt detta . Vi får avvaktaoch se vad som händer! Om huvudleden för vägtrafiken mellan ochGöteborg Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1984/85:343 om huvudleden förvägtrafiken mellan och har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder för att dels fastlägga att nuvarande kanalisering av trafikengenom E 3 och E 18 skall bibehållas och även i fortsättningen prioriteras, delsfå till stånd förbättringar av väg 50 mellan och . Bakgrunden till fråga är att det harframkommit uppgifter om att diskuterar att i en framtida planeringeventuellt prioritera leden Göteborg-Jönköping-Stockholm. För byggande av statliga vägar finns ett av fastlagtplaneringssystem. Planering och prioritering av enskilda vägobjekt ärdecentraliserat till lokal och regional nivå. Prioritering mellan olikavägobjekt och val av standard för dessa skall ske på samhällsekonomiskagrunder. Jag har inte för avsikt att frångådet av fastlagda planeringssystemet. Byggande av statliga vägarskall således även fortsättningsvis, inom ramen för anvisade medel, ske utifråntrafikanternas efterfrågan och samhällsekonomiska överväganden i övrigt inomramen för vårt decentraliserade planeringssystem. Anf.17 (): Jag tackar kommunikafionsministern för svaret, som tyvärrinte ger mig så mycket av klarhet i den fråga som jag har ställt. Det finns ett ordspråk som säger; Vad stort sker, det skertyst. Det finns inget i det planeringsunderlag som har tagitställning till som pekar i den riktning som anges i mina frågor. Det pågår väländå diskussioner om trafikutvecklingen. Det pågår diskussioner om en bro- ellertunnelförbindelse till . Och om motorvägen mellan ochStockholm successivt byggs ut kan det - även om detta planeringsmässigt inte är Om huvudleden för vägtrafiken mellan ochGöteborg meningen -bli så, att trafikanterna från finner det bekvämare att ta leden överJönköping. Jag ifrågasätter inte behovet av en utbyggnad även där. Vi hartidigare hört ett frågesvar, som behandlar en del av den vägen. Men län och har mycket storastrukturproblem f. n. Arbetslösheten i dessa län hör till den högsta i landet.Och har ett strategiskt bra läge i landet för transporter, och just inomden sektorn finns det utvecklingsmöjligheter. Kommunerna , ochKumla gör stora satsningar just nu på det området. Därför vore det beklagligtom utbyggnaden successivt går åt det håll som jag befarar, att trafikenGöteborg-Stockholm kommer att gå över och . Minafrågor blir då: Kommer en utbyggnad av att prioriteras, så att deninte kommer på efterkälken? Är man i alla län som är berörda av frågan bereddatt ställa upp på den prioriteringen? Jag tänker exempelvis på ,där man har en spridd tätortsbild och kanske anser att det finns många vägaratt prioritera. Det är väl ändå regeringen, och specielltkommunikationsministern, som har ansvaret för att de regionala aspekterna pålång sikt bevakas och att utbyggnaderna av riksvägar inte medför storastrukturförändringar i landet? Finns det verkligen, kommunikationsministern,inga skäl att kommentera min fråga? Jag har försökt kommentera frågan i mittsvar- det är möjligt att vi inte riktigt har förstått varandra. En sak är emellertid absolut klar: När det gällerflerårsplaner och fördelningsplaner inom vägplaneringen har vi ett sådantsystem att man ute i länen står för bedömningarna. När man i ett län anser atten väg skall byggas ut har man en lång rad kriterier som ligger till grund förett sådant beslut. Trafikintensiteten är naturligtvis viktig. Här finns detockså en samordning. Men det är inte jag som gör dessaprioriteringar. Det är som har fastställt planeringssystemet, och dethar man att rätta sig efter ute i regionerna. Sedan anvisar -naturligtvis efter mitt förslag - medel för att de investeringar som ärnödvändiga skall kunna göras. Det har ingenting att göra med den fråga som harställts. När svaret skrevs utgick jag ifrån att detta var en fråga som gälldeplaneringssystemet, som alltså är fastställt av . Anf.19 ():