prot · G80975 · 1984-12-31 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringspolitiken underordnar sigdenna kapitalistiska utveckling och understödjer exportindustrins utvecklingpå bekostnad av den inhemska efterfrågan och en socialt bättrefördelningspolitik. I delta perspektiv pekar regeringens kurvor rätt. Man ärpå räll väg, säger man, och därför har de borgerliga inte så myckel att kommamed mot regeringspolitiken. Det är litet gnäll här och där, men kort sagt harju regeringen lyckats med en variant av borgerlig politik. Men del finns andrakurvor som pekar ål annat håll. De kurvorna är för arbetarklassen, och de gårål fel håll. Det gäller reallönerna, som hargått ned . är takel i lönerörelsen.Löneförhandlarna all är avdelade lill tänkt löneglidning, är s.k. överhäng. har man att reellt förhandla om. I praktiken betyder dettaen reallönesänkning. På arbetsplatserna säger man att del är elt svek. Man kantänka sig vad den här utvecklingen i avtalsrörelsen leder lill - en mängdoroligheler. Vad del kommer all handla om är en nominell ökning på mellan 35och , alltså myckel sämre än det kalaslrofavlal på 1970-lalet som gav 55öre. säger regeringen alt om ni är snälla och sköter er, så skall ni få,enskatterabatt. Del kommer inte alt räcka till för devanliga arbetarna, som har kämpat och dragit ihop de stora vinsterna i delsvenska näringslivet. Vpk harföreslagit alt vi skall börja med all la bortmomsen på maten. Det är åtskilligt mycket bättre alt börja med den varianten.Den skulle för en familj på fyra personer innebära en lindring på . En annan kurva som är negativ för arbetarklassen ärlöneandelen av industrins förädlingsvärde. Medan del 1981 var var del1984 . Detta är återigen ell tecken på alt del inte är arbetarna som harfått del av utvecklingen i vår industri. En annan kurva som också handlar om fördelningen ärbörsvärdel, som har ökat med 150 miljarder. En annan kurva som inte heller den är gynnsam för dearbetande gäller utlandsinvesteringarna. De uppgick till 3,8 miljarder ochvar 1984 uppe i 15 miljarder. Om vi ser lill del reella innehållet i våraförelags investeringar utomlands, finner vi alt investeringarna uppgår lill mellan35 och 40 miljarder. Det är då sådant som direkt godkänner. borgenslån från moderbolagen, vinster som man gör i sinaförelag utomlands och lån som man tar upp där. Vid denna jämförelse investerarvåra svenska förelag mer utomlands än vad de investerar i - låt varaalt del kanske inte går alt direkt jämföra statistik på det här sättet. Del ären tendens beträffande var del svenska näringslivet har sin förankring ochvisar på vad som är den framlida utvecklingen. En annan kurva som inte heller är gynnsam är den omarbete. Arbetslösheten säger man har minskat. Man kan räkna på olika sätt. Jagföredrar alt räkna med hur många arbeten som vi behöver skapa för all vi skallha arbete åt alla eller full sysselsättning. Om man då slår ihop de som äröppet arbetslösa enligt statistiken och de som finns i arbetsmarknadspolifiskaåtgärder-också de behöver fast arbete, eftersom det inte ärmeningen att deskall ha dessa tillfällighelsarbelen, som jag ser som en social åtgärd isamhället - visar del sig alt förbättringen från december 1983 till december1984 är bara 15 000. Ser man till ungdomarna finner man attsituationen är ungefär likadan. Men om man räknar med all vi har fållungdomslag och rekryteringsstöd kan vi konstatera alt det är en större del avungdomen som behöver fast arbete. Och om vi räknar om detta lill limmarhar vi ell sämre läge, eftersom man i ungdomslagen arbetar bara halv tid. Ocksådet är en kurva som är negaliv ur arbetarklassens synvinkel. Arbetarrörelsen har alltid sagt att arbetslöshet är ett avde sociala hoten, och för löntagarna är arbetslöshet en manifestation av ochsymbol för ofrihet. Existensen av arbetslöshet i ett samhälle innebär allsamhället har sagt all man inte klarar av de verkliga problemen. Detta harställt arbetarna i en socialt underordnad roll. Den socialdemokratiska regeringspolitiken lar tyvärr intearbetslösheten på det allvar som krävs av situationen, utan man underordnarmålet arbete åt alla under den ekonomiska politiken och underskotten iekonomin. Därmed kommer man inte alt ta arbete åt alla på allvar. Vad skall vi göra åt delta? Vi har från vpk:s sidapresenterat ell förslag i fem punkter med åtgärder som måste sällasin för att möta utvecklingen från den internationella sidan och från densvenska storfinansen. Vi behöver ellnationellt industrialiseringsprogram, där man verkligen ser till altinvesteringarna sker i vårt land, för nyttiga behov framöver - del finns många. Vi måste selill>att tekniken används i de lönearbelandes intresse och har en kvalitativtannorlunda inriktning, så att den inte bara är lill för att slå ut människoroch rationalisera och därmed arbetar för profilen. Vi måsteverkligen ta vara på den offentliga sektorns möjligheter lill utbyggnad ochförbättring av de sociala nödvändiga delar som behövs. Den allmännaarbelslidsförkorlningen måste påbörjas, så att inte och storfinansen på andra håll driver igenom sinaflexibla arbetstider, konjunkluranpassade arbetstider och annat, som bara kommer attställa till stort elände för arbetarklassen. Förresten är det så att om manskall ha arbete ål alla måste man lägga ihop alla de åtgärder som behövs:industrialisering, offentlig sektor, användande av teknik på ett riktigt sättoch en arbetstidsförkortning. Den nuvarande arbetsmarknadspolitiken måstereformeras från all vara en del i regeringens nyliberala ekonomiska politik,där man egentligen bara understödjer del kapitalistiska systemels sönderfalloch försöker se till att systemet bevaras i någon form. Man effektiviserarkapitalismen, ser till att folk flyttar och att folk utbildas till rällinstrument för förelagen i del aktuella ögonblicket. Det är inte någonlångsiktig arbetsmarknadspolitik. Vad vi vill ha är ensysselsältningsbudgel på flerårsbasis, som bl. a. kan ge kommunerna ramanslagsom de kan disponera friare för att se till all del blir fasta arbeten istället. De som kanske drabbas allra värst i delta läge ärungdomarna. behöver mer än 100 000 ungdomar ett fast arbete. Detnuvarande systemet döljer all vi har elt problem. Del systemet kan integarantera arbete åt alla, utan det alstrar arbetslöshet ochundersysselsättning. Delta döljs i en ideologisk offensiv om den starkes rätt -man skall klara sig själv. Det är det budskap som ges. Från högerhåll sägs del inget om arbetets sociala roll,att det skall vara meningsfullt eller ha kvalitet. Arbetarrörelsen måste selill all arbeten skapas utifrån krav på jämlikhet och solidaritet. Vi måste haen kollekfiv syn på samhället, där arbetet är grunden för människors socialaliv innefattande en rimlig konsumtion. Arbetet skall vara meningsfullt sett ursamhällsperspektiv. Det skall ge människor, i synnerhet ungdomar, en social integration,en egen identitet och en utveckling i gemenskap. Alla behöver ett arbete, ochalla skall ha räll till elt arbete med en lön alt leva på. Framför allt är delmyckel viktigt att ungdomen har klart för sig all arbete ål alla kräversolidaritet och jämlikhet. En allvarlig reform är den s. k. ungdomslagen. Den gerinte ungdomar full arbetstid, vilket den måste göra framöver. Jag instämmer iBörje förhoppning alt skall se lill att ungdomarna iungdomslagen får sysselsättning på heltid. Ungdomslagen skall främst vara elloffensivt verktyg och utgöra ell trappsteg mot fasta arbeten. De måste knytastill en långsiktig utbyggnad av den offentliga sektorn. Ungdomslagen skallalltså vara en sluss. På den privata arbetsmarknaden måste del införas enungdomsgaranfi i stället för rekryteringsstödet, som är en ren subvention.Samhället skall genom denna ungdomsgaranti se till att ungdomar får vara med iproduktionen och , få fasta arbeten. Det får inte vara så altenbart storföretag som ASEA och samt några andra tar på entreprenad attutbilda ungdomar, varpå dessa efter fyra eller kastas ut. Det ärvad som erbjuds ungdomarna. Vi måste också införa en ettårig utbildning för vuxna somhar mindre än skolgång. Utbildningen skall bl. a. omfatta utbildning omdata och teknik samt facklig parlsutbildning kring den nya tekniken. Man kantänka sig ett rullande utbildningsprogram. Ersättare för dem som genomgårdenna vuxenutbildning skall, kan man tänka sig, i första handvara ungdomar . Vi inom vpk är naturligtvis synnerligen besvikna över attregeringen inte fullföljer sitt åtagande att salsa påsysselsättningen, vilket vpk och socialdemokraterna gjorde upp om hösten 1984.Man prutar återigen på anslaget lill sysselsättning och ämnar återkomma mednågon form av finansfullmakl. Vi kräver alt pengarna redan nu anslås lillkommunerna för alt skapa fasta arbetstillfällen. Här handlar det enligt vårmening om politisk hederlighet från ett parti som har varit med om alt träffaen uppgörelse. Apropå det stundande valet och hur det skallgå med regeringsfrågan vill jag förmedla en liten slämningsbild från ellvanligt fackföreningsmöte i . Många årsmöten äger ju rum vid den härtiden . Vid nämnda fackföreningsmöle insåg man faran för ett borgerligtövertagande av regeringsmaklen och kom fram lill all del kan ske genom att detraditionella arbetarväljarna sviker. Det finns ingen förståelse bland dessafackföreningsmedlemmar för att de arbetande skall drabbas av reallönesänkningaroch nöja sig med 5-procenls-avlal. Inte heller har man förståelse för attarbetslösheten inte minskar på ell avgörande sätt. I ökar den. Manförslår inte alt inte en arbetarregering kan vidta en social åtgärd som altåter låta delpensionsförsäkringen täcka av lönen. Inte heller kan manförslå alt Samhällsföretag måste ha sådana effektivitetskrav på sig att följdenblir nedläggningar, bl. a. i mitt hemlän . Samhällsföretags uppgift ärju all se fill alt de människor som inte klarar av den öppna arbetsmarknadenskrav får elt arbete som de klarar. Dessutom ställer man också kravet attkapital och företag skall bära större bördor lill fromma för de arbetande. Det här är en stämningsbild från elt vanligtfackföreningsmöte - av helt vanliga socialdemokrater, t.o.m. ombudsmän, sominser delta . Del borde vara en liten hälsning till regeringen att den börlägga om sin politik. Men vpk tar som sin uppgift att rädda arbetarväljarna kvari arbetarrörelsen när regeringen inte lar sitt ansvar. Vpk:s främsta uppgiftär därför alt driva en arbetarpolitik som grundar sig på arbetarrörelsensklassiska socialistiska värderingar om rättvisa, jämlikhet och solidaritet igemenskap och de arbetandes makt över produktion och samhälle. Med en sådan politik kommer vpk att medverka lill altförpassa borgerligheten fill opposition även nästa riksdagsperiod. Under delta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 78GULLAN (): I anledning av anförande villjag bara säga att vi moderater anser att starka organisationer är en viktigtillgång i samhället. Men vi anser i likhet med allt fler - i vissaopinionsundersökningar t. o. m. en majoritet av befolkningen - attorganisationernas makt över den enskilde medlemmenhar växt sig alltför stark. I en demokrati borde del vara ganska självklart kan utreda såväl organisatoriska som arbelsrättsliga frågor utan all stötapå alltför stor indignation. Jag tycker att företrädare för det socialdemokratiskapartiet skulle vara litet varsammare med orden när det gäller de fackligafrågorna så länge man tillåter den skändligasle handlingen av alla i endemokrati, nämligen kollektivanslutning av människor till elt politiskt parti. F. ö. anser jag att den som har något otalt med SonjaRembo väl kanta upp denna diskussion med henne i hennes närvaro. övergår jag, herr talman, till mitt egentligaanförande, som behandlar arbetsmarknadssituationen i . Jag villkonstatera att den värmländska arbetsmarknaden, liksom arbetsmarknaden i storti vårt land, är en arbetsmarknad i kris. Inga proklamationer i världen om attkrisen nu är över förmår dölja faktum. - den senaste månad för vilken vi hartillgänglig arbetsmarknadsstatistik - hade vårt län över 8 000 öppetarbetslösa, och över 8 000 befann sig i arbetsmarknadspolifiska åtgärder avnågot slag. Ca 2 000 ungdomar sysselsätts på halvtid i ungdomslag. Från socialdemokratiskt håll sägs nu all arbetsmarknadenhar utvecklats på ell positivt sätt. Även länsarbetsnämndens rapporter angeratt arbetslösheten fortsätter att sjunka. i ser emellertid merrealistiskt på problemen och sade i sitt yttrande lill industridepartementetöver regionalpolitiska kommitténs betänkande : "Situationen på arbetsmarknaden i länet är alltjämtmycket besvärlig. Ungdomar och kvinnor har särskilt svårt. Den procentuellaarbetslösheten, kvarstående sökande i relation lill antal personer i arbetsförålder, var . Endast Norrbollens län hade en högrearbetslöshet. Även när det gäller långtidsarbetslösheten, mer än , varlänels siffra bland de högsta i landet." Sedan detta skrevs har arbetslösheten blivit ännu högre ivårt län, . Den hårdast drabbade kommunen, , har öppenarbetslöshet, och . Om vi ser lill antalet reellt arbetslösa i elt årsmedeltalfrån 1980 finner vi att siffran har ökat från 10 500 fill caT6 800. Antalet harökat med drygt 2 000 . Hur man kan få delta till en förbättradarbetsmarknad är för mig en gåta. Sanningen är alt vi gömmer en högrearbetslöshet än under lågkonjunkturerna på 1970-lalei bakom konstladearbetstillfällen! Befolkningsutvecklingen i vårt län inger också oro.Folkmängden i länet har under 1980-lalel minskat med ca 800 personer varje år.Särskilt allvarlig är utvecklingen i länels norra och östra delar.Bergslagskommunerna, men befolkningsminskningen fortsätter nu i länels västradelar. Del är måhända en dyster bild jag målar upp, men del äringen svartmålning. Del är tyvärr en realistisk bild. Tillyttermera visso har denna negativa utveckling skett i en högkonjunk- Manfrågar sig med bävan vad som kommer att hända i kommande lågkonjunktur, närregeringen inte på minsta sätt lyckats med balansproblemen i ekonomin. Deständiga skallehöjningarna har drivit upp inflationen och därmed priserna. Våraexportindustrier får svårare all hävda sig i konkurrensen på världsmarknaden.Devalveringseffekten är uppäten och våra skogsindustrier, som dragit nytta avdenna, räknar med sämre avsättning för sina varor redan denna vår. Jag påslår inte alt allt är regeringens fel. ochomvärlden är inne i en brytningstid med strukturomställningar, där ell län somvårt med stora basindustrier inom skogs- och stålindustrin har del särskiltbesvärligt. Den socialdemokratiska politiken - inte bara ulan - har emellertid skapat allvarligastrukturproblem genom den ensidiga satsningen på den offentliga sektorn.Resultatet har blivit ell totalt misslyckande av arbetsmarknadspolitiken. Vårt län har drabbats av svåra kriser ochindustrinedläggningar. Jag behöver bara nämna Vänerskogskraschen, den hårdapersonalneddragningen vid bruken i , , och Lesjöforsför att ta några exempel. Och bekymren är inte slut! våndas ca 110anställda vid i och 300 vid järnverk över sin framtid.Vi politiker oroas med dem. När det gäller måste det ske enuppgörelse mellan ägaren och staten i vad gäller villkorslånel - för deanställdas skull. Att notera är att företaget har relativt gott om order, enmodern process och enligt vad som framgått av debatten relativt godaframtidsmöjligheter, men likviditeten är dålig. Jag står inte här och kräver stora statliga åtaganden. Jagvill bara erinra om alt i stort sett fått klara sig utan extraordinärastatliga insatser jämfört med varvsregionerna, nu senast . Ett län i en svår period av strukturomslällning ärberoende av vissa regionalpoUtiska och arbetsmarknadspoUtiska åtgärder underansenlig lid framåt. Det är bara alt konstatera. Men vi löser inga arbetsmarknadspolitiskaproblem med AMS-åtgärder. Det är hög lid alt åstadkomma en helt ny politik, enpolitik som inte går ul på alt "skapa" sysselsättning genomskattemedel och politiska beslut utan låta arbetstillfällen uppstå som ennaturlig följd av att det blir lönsamt alt äga företag och driva verksamhet avolika slag. Näringsliv och fri företagsamhet måste ges svängrum genomen generellt näringsvänlig politik: lägre skatter och avgifter, mindre krångeloch byråkrati och en realistisk lönepolitik. Först och främst måstelöntagarfonderna avvecklas. Vårt läns problem skall ses mot bakgrund av attlöntagarfonderna sugit ut inte mindre än 205 milj. kr. från länets näringslivunder 1984. Genom avgiftsuttagets konstruktion har en del av våra företag, somär hårt skuldbelastade men inne i ett expansivt skede, tvingats betala högalönlagar-fondsavgifter, och deras ekonomi hotas nu allvarligt. Om löntagarfonderna sades det på sin lid all de skulle Sanningen är: de lar död på dem! Förutom att det behövs en helt ny, näringsvänlig politikoch en ekonomisk politik som främjar företagsamhet - inte kväver den - börlänet la till vara sina resurser. Låt mig nämna några exempel. Jag börjar medvattenkraften. Den nära tillgången lill billig energi är en förutsättningför en expansiv industri i . Del gäller nu alt la lill vara deoutbyggda resurser som är lämpliga. Två stora objekt slår då i förgrunden:Slrängsforsen och . Vi moderater, i länet liksomlänsarbetsnämnden, el- och byggnadsfacken och inte minst länels landshövdinganser att en utbyggnad bör ske. Del skulle ge hundratals arbetstillfällen -direkt och indirekt - i det hårt arbelslöshelsdrabbade norra undermånga år. Som en effekt av en vallenkraflsutbyggnad skulle också enturistanläggning i i komma lill stånd. UddeholmsAB är nämligen berett all ikläda sig garantier för en sådan anläggning, somskulle ge 100 årsarbeten, om en utbyggnad av sker. Vad gör socialdemokraterna i länet? De säger nej.Landstinget leker bankirfirma med skattebetalarnas pengar och lånar ul 10 milj.kr. lill , som skall satsa på en turistanläggning i med "folkrörelserna" - till stor del finansierat medskallepengar, ett praktexempel på hur man lar död på utvecklingsmöjligheter iett län. Min förhoppning är nu att regeringen ser till deutvecklingsmöjligheter som en vallenkraflsutbyggnad skulle ge vårt län ochsäger ja till en utbyggnad. Bergslagskommunerna i har - som jag sagt- drabbats hårt av näringslivels omstrukturering. av den folkminskning somdrabbade 1984 skedde i Filipslads, , och Storforskommuner. Vi moderater på Värmlandsbänken har uppmärksammat de negativaeffekterna av detta - inte minst i vad gäller handeln och servicenäringarna. Vihar därför motionerat om all de fyra Värmlandskommunerna måtte inlemmas istödområde B. Det mindre och medelstora jordbruket- inte minstkombinationsjordbruk -aren viktig näring i . Del ger ca 13 000arbetstillfällen, och fler borde få möjlighet att bosätta sig och arbeta pålandsbygden. De små jordbrukens fortlevnad är viktig, om begreppet "enlevande landsbygd" skall ha reell innebörd även . Det är viktigtockså med tanke på turistnäringen. Dessa synpunkter framkommer även i denmotion som har väckts av moderater och folkpartister i vårt län. Vi vill också underlätta för familjer som vill flytta utpå landsbygden att kunna köpa avstyckade mangårdsbyggnader och mindre tomter,när sammanslagning av jordbruk sker lill större enheter. Vi har därförföreslagit vissa lättnader i faslighetsbildningslagen och jordförvärvslagen. Vi vill vidare underlätta för landsbygdsbefolkningen allha vissa sidoin-komsler av stuguthyrning lill gagn också för turistnäringen.Hyresintäkter på fritidshus bör vara skattefria upp lill . ,menar vi. När del gäller ungdomens arbetsmarknad ser vi med stor oropå all ca 2 000 ungdomar är sysselsatta i ungdomslag enbart inom den offentligasektorn. Bara 30 stycken har "jobb" inom det fria näringslivet. Avungdomar går ca 1 700 öppet arbetslösa. De unga måste få jobb - rikliga jobb. En viktig reformvore alt genomföra vårt förslag om lärlingsutbildning direkt ute i förelagen.Ungdomslagen bör omfatta de ungdomar som absolut inte kan få arbete ellerutbildning på annat sätt. "sitter de fast" i lerapikedjan. Jaghar konkreta exempel från mitt län. i som sökte myckel arbetskraftfick inte en enda sökande under . Alla var upptagna i ungdomslag. Så fårdel inte vara. Ungdomslagen måste omfatta även del fria näringslivet. IVärmland vore lämpliga uppgifter bl. a. lövslybekämpning och stamkvistning inomskogsbruket, i all synnerhet som socialdemokraterna i länet omöjliggjortkemisk lövslybekämpning. För ungdomarnas del ser jag satsningen på elektronik ochdata bl. a. inom del s. k. EDV-projekiet - elektronik och dala i - sommyckel positiv. Detta gäller inte minst människor i glesbygd, där datateknikenkan ge omfattande småföretagsamhel - i elt positivt företagsklimat vill säga.Högskolans nytillkommande tekniska linjer är myckel välkomna, då det saknastekniker vid flera förelag. På den traditionella arbetsmarknaden för,kvinnortorde del med en vettig politik inte bli ont om arbetstillfällen, med tanke påbl. a. all vi får en allt äldre befolkning. Det viktiga är alt vi är bereddaalt pröva nya vägar på vårdområdet och inom barnomsorgen. Det behövs sannerligen"pysslingar" inom många sektorer av vårt samhälle för att minskakostnaderna men ge fler jobb. Även om lägel på arbetsmarknaden i kan verka dystert, är lägel ingalunda hopplöst. Del finns en del positivatecken. Värmlänningarna har insett, alt del inte längre räcker att bildligt ochbokstavligt "klappa på bruksporlen". Del har faktiskt börjat komma inen ny anda, kanske av samma typ som Gnosjöandan. Men gäller del all byggavidare på detta, la vara på de resurser som inte minst våra presumtivasmåföretagare utgör, tro på idérika, engagerade människor, ge dem svängrum ochutvecklingsmöjligheter, inte minst genom skattesänkningar. Med ett positivt företagsklimat, lägre skatter, en krymptoffentlig sektor, färre regleringar, mindre pålagor- bort från löntagarfonder,förnyelsefonder och allt vad del heter! - kan komma på fötter igen.Men till det behövs det, herr talman, en annan politik, en icke-socialistiskregering! 79JAN (): Del har gått bra för sedan landetåterigen fick en socialdemokratisk ledning. Utvecklingen på snart sagt allaområden i vårt samhälle slår i stark kontrast mot de nattsvarta spådomar som vifått höra, bl. a. här i kammaren från företrädare för de borgerliga partierna -vilket elände skulle inte drabba vårt samhälle när den socialdemokratiskaregeringen trädde till! med borgerliga regeringar fördubbladesarbetslösheten - fast de lovade fler jobb. Matpriserna steg ,industriproduktionen rasade, svenska företag slogs ut från den internationellamarknaden, osv. Missmodet bredde ut sig i hela det svenska samhället. Men har det vänt. är åter på räll väg. Enframgångsrik ekonomisk politik har inneburit att industriproduktionen nu ökarmycket kraftigt. Budgetunderskottet har nära nog halverats i jämförelse medmoderata spådomar. Det är återigen mera lönande att investera än all placerapengar. Investeringarna är i full gång. Flera företag startas än någonsintidigare. Optimismen och framlidstron är på väg tillbaka. Vi ser nu goda effekter av regeringens politik i mitthemlän, . Vi har ett näringsliv som tagit vara på de förutsättningarsom skapats för en ökad industriproduktion. Under de två sista borgerliga regeringsåren fördubbladesarbetslösheten i . Drygt 7 000 människor var öppet arbetslösa. är den siffran nere i 4 700. Det är 1 100 färre än sedan.Arbetslösheten har steg för steg pressals ner och har under hela förra åretlegal års nivå. Vad som varit speciellt glädjande är all efterfrågan påarbetskraft inom tillverkningsindustrin nära nog fyrdubblals tills . verkstadsindustrin var de lediga jobben 504 . Det skalljämföras med 2 193 t. o. m. november månad, dvs. en fyrdubbling.Inom träindustrin, som är en viktig industrigren i vårt län, har man haft sammapositiva utveckling. har i huvudsak bedömtarbetsmarknadsutsikierna som goda även . Många företag rapporterar omvälfyllda orderböcker. Sysselsättningen i byggnadsverksamheten har i vinterlegat högre än . finns enligt länsarbetsnämndensbedömningar risker för en ökad arbetslöshet.