prot · G80953 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad svaret egentligen innehåller, som jag kan läsa det, ärföljande: Det har sedan fattade sitt beslut och sedan TV gjorde uppsin plan dykt upp en ny osäkerhetsfaktor, nämligen beslutet om besparingar påytteriigare 50 milj. kr., som måste hantera. Den svårighetsom uppstår genom besparingskravens påverkan på slutgilfigabeslut undanröjs inte i svaret. Statsrådet konstaterar att detta är ett problem,men att man ännu inte har sett slutresultatet av hur detta problem kommer attpåverka sändningsstarten. Slutklämmen i svaret är ju inte att dessa sändningarskall komma till stånd, utan vad som står, fru talman, är att de bör kunnakomma till stånd. Det är, efter vad jag kan uppfatta, den situation somgäller fram fill dess att det finns ett slutgilfigt beslut fattat om hur de 50miljonerna i ytterligare besparingar skall läggas ut inom . 5 protokoll 1984/85:53 Om tidsplanen för vissa regionala TV-sändningar Innan jag får anledning att uttrycka mintillfredsställelse å tittarnas i och vägnar får nogstatsrådet vara så snäll att undanröja frågetecknen kring när dessasändningar kan börja. Statsrådet borde ge oss ett klart besked om attregeringen har en absolut ambition att se till att beslut fullföljsoch att de regionala nyhetssändningarna i den sista regionen i landet startarunder . Några få ord till . Genom beslut om genomförande av en extrabesparing för vidkommande komplicerades en stor del avplaneringen. Från sida har man som en av fyra punkter framförttanken att man skulle kunna senarelägga starten för de regionala sändningarna.Jag har i mitt svar redovisat detta förhållande men också sagt att deursprungliga planerna faktiskt gäller. Enligt de uppgifter som Radiolämnar blir det alltså start nästa budgetår. Detta är vad mitt svar innehåller. Jag tycker att BengtWittbom borde kunna vara nöjd på den punkten. Jag begär å andra sidan inte atthan därmed också skall uttala tacksamhet från samtliga TV-tittare i helaregionen. Det räcker att de kan konstatera att de kommer att få regionalanyhetssändningar. Sedan får var och en tala för sin egen tacksamhet. 74 (): Att TV-tittarna blir glada om de regionalaTV-sändningarna kommer till stånd tror jag att vi kan vara alldeles övertygadeom. De har väntat på sådana sändningar. Trots att vi framförallt i har vant oss vid att få hysa en viss tålmodighet i denna fråga,tycker jag att det vore bra om statsrådet ville uttala uppfattningen att det avde fyra besparingsalternativen som innehåller en senareläggning av startenfaktiskt inte är särskilt lämpligt. Jag kan inte förstå annat än att det framtill dess att det finns ett beslut om hur besparingarna skall utformas ocksåfinns en risk för en ytterligare tidsmässig förskjutning av starten för deregionala TV-sändningarna. Vi har ju tidigare fått vänja ossvid senareläggningar av starten för regionala TV-sändningar i vår del avlandet. Det är alltså inte alldeles utan fog som vi också den här gången ärlitet bekymrade över att det som nu fakfiskt uttalar kankomma att negativt påverka den av senast beslutade starttidpunkten. Låt mig då ytteriigare försöka förklarasambanden mellan de olika redovisningarna, dvs. vem som har sagt vad och närdet har sagts. Regeringen har inte haft några planer på att skjuta uppstarten av TV-sändningarna från . Däremot har regeringen fått ettav korrigerat förslag. tyckte i det sammanhanget att manskulle överväga också den möjlighet som en besparing beträffande I förslaget ställdes krav på en generell besparing på 50 miljoner. Ibeslutet på den punkten deltog såvitt jag vet även . Sedan har när det ställts införbesparingskravet sagt att man som en av fyra punkter kan tänka sigsenareläggning av starten. Till det har moderbolaget sagt tycker att en annan besparingsmetod skall väljas. Det är också vad somframgår av mitt svar. Mot denna bakgrund drar jag slutsatsen om närsändningarna bör kunna komma i gång. Om tycker att detta är ettoklart och dåligt besked, kan jag dess värre inte göra något åt den saken. 76 (): Jag är inte övertygad om att det kommer att bhså, förrän sändningarna de facto startar. Erfarenheten säger att det är kloktatt inta den ståndpunkten. När det gäller besparingar inom och TV ärstatsrådet lika väl medveten som jag om att vi har andra finansieringsmetoderför att klara och att vi dessutom har en annan syn på hur manskall hantera de i realiteten fasta personalkostnader som och på sig . Men jag får väl låta mig nöjamed detta och hoppas att det är riktigt att besparingsalternativet att skjutastarten fram i tiden aldrig kommer att realiseras. Jag får därmed slutgiltigttacka statsrådet för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1984/85:240 om sysselsättningen i har frågat industriministern påvilket sätt han avser att tillse att sysselsättningen i kanvidmakthållas. Frågan haröverlämnats till mig. fråga är ställd mot bakgrund av detbesvärliga orderläge som Uddevallavarvet var i när frågan ställdes. Uddevallavarvets och Svenska Varvs styrelser beslutade itisdags att inleda MBL-förhandlingar om nedläggning av Uddevallavarvet. Dettainnebär att betydande sysselsättningsproblem kan komma att uppstå i regionen.Regeringen har därför redan inlett arbetet med ett brett åtgärdsprogram somkan sättas in för att minska dessa problem så snart definitiv klarhet har nåttsom Uddevallavarvets framtid. En särskild arbetsgrupp år tillsatt inom regeringskanslietför att arbeta med dessa frågor. Arbetsgruppen arbetar med förberedelser förarbetsmarknads-, regional-, industri- och trafikpolitiska insatser iUddevallaregionen. Regeringen har också beslutat tillkalla en särskild regionalarbetsgrupp för insatser i regionen. Riktlinjerna för arbetet är att arbetsmarknadspolitiskaåtgärder skall kunna sättas in bl. a. för utbildning, arbetsförmedling och föratt skapa sysselsättning. Regionalpolitiska insatser skall utnyttjas för attöka konkurrenskraft och bidra till att ny sysselsättningskapas. Industripolitiska åtgärder skall inledas för att stabilisera, utvecklaoch förnya företag i regionen. Samarbete skall inledas med näringslivet om attförlägga ny produktion till . Bland de konkreta åtgärder som gruppen arbetar med kanföljande nämnas; - tidigareläggningav väg- och järnvägsinvesteringar samt andra offentliga investeringar, - möjlighetertill regionalpolitiskt stöd, - förstärktaregionala resurser för närings- och regionalpolitiska insatser, - industripolitiskaåtgärder för utveckling och förnyelse av företag i regionen, - samverkan mednäringslivet om sysselsättningsskapande åtgärder i regionen, - åtgärder förförstärkt riskkapitalförsörjning till företag i regionen. Arbetet bedrivs medstor skyndsamhet för att åtgärder snabbt skall kunna 78SIRI HÄGGMARK (m): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Jag ställde den , och då var oronrörande varvets framtid stor; den inte bara präglade dem som arbetar på varvetoch kommun utan berörde hela mellersta och norra , ja, ävendelar av . Vi uppfattade tystnaden från regeringens sida som bådekompakt och olycksbådande. Jag har en viss förståelse för den - det var ensituation som kan vara litet besvärlig för en socialdemokratisk regering. Detvar inte bara varvet som var i farozonen; det kom ju så mycket på en gång:ASSLs fönsterfabrik varslade om en nedläggelse, och Mattssonföretagets varv iMarstrand varslade om att 160 av de 220 anställda måste sägas upp;Skandiaverken i berörs ju också om det skulle bli en nedläggning avUddevallavarvet. Det är alldeles givet att vi som bor där uppe väntade. Dettalades om ett paket med planer på hur krisen skulle kunna , om detvärsta skulle hända. har vi fått paketet, och det är bra. vet viåtminstone - - hur det gick med Uddevallavarvets framtid.Det ser inte ut att kunna bli någon framtid. Jag ämnar inte inhösta några billiga politiska poäng genomatt påminna om socialdemokratiska utfästelser när det gällde att trygga jobben.Situationen är alldeles för allvarlig för det. Opportunism skapar inga jobb,det vet människor . Den härlistan innehåller väldigt många saker. Jag är tillfredsställd med de löftenrörande som industriministern gett. Det får kosta vad detkostar, enligt ett uttalande. När jag tittade på listan såg jag att det stod talat omtidigareläggning av väg- och järnvägsinvesteringar. Jag skall be attarbetsmarknadsministern tar med sig ett förslag från mig direkt tillregeringen. Vi borgerliga ledamöter på Bohusbänken har väckt åtskilligamofioner om brobyggnadsprogram för . Det är bara att sätta i gång ochprojektera. Det kan gälla ett internt brosystem inom kommun, en bro tillMarstrand inom och på , för att nämna någraexempel. Detta är projekt som man kan starta, och för många av broprojektenfinns god framförhållning och planering. Jag anhåller alltså om åtgärder. Jag instämmer helt och fullt när att situationen är mycket allvarlig i . Vi vet att detfinns företag som i sin tur är beroende av varvet och att deras situation iframtiden också kan vara i farozonen, om varvet inte kan fortsätta. Regeringen är mycket medveten om vilka stora ochallvarliga konsekvenser detta får för regionen. Därför bedrivs också arbetet iregeringen på ett mycket brett sätt. Vi är självfallet medvetna om att insatserkommer att krävas - både lokalt och centralt - och att alla krafter måstesamverka, både det privata och det offentliga näringslivet, för att vi skallkunna lösa de här frågorna på ett fillfredsställande sätt. Jag är glad över att i sin replik också gavuttryck för uppfattningen att man från de borgerliga partiernas sida är villigatt medverka fill lösningar. 80 (): När den största industrinedläggningen någonsinsker, är det väl alldeles självklart att alla goda krafter måste samverka föratt komma fram till lösningar. Det gäller ju människor. Det gäller människorsframtid. Det är vikfigt att ett utvecklingsprogram kommer i gångsnarast. Det har ju också arbetsmarknadsministern sagt. Både på kort och långsikt måste omfattande differentierings- och strukturomvandlingsåtgärder vidtas.Jag tänker t. ex. på handeln och servicenäringen. Jag tänker på Uddevallakommun, där man verkligen är bekymrad över de kostnader som kan drabbakommunen. Så visst är det viktigt att man kommer i gång, och det måste skenågot . Människors oro föder så mycket diskussioner. Man undrar ochfunderar. Rykten kommer i gång om både det ena och det andra. Därför är det somarbetsmarknadsministern säger bra. Jag vill emellertid påminna än en gång om våra broprojekti . Tag med detta hem! Överläggningen var härmed avslutad. Om bibehållande av den demografiska databasen i 13 §Svar på fråga 1984/85:254 om bibehållande av den demograHska databasen i har frågat mig om regeringenär beredd att gå in med särskilda medel för att säkerställa arbetstillfällenavid demografiska databasens i filial i . Filialen i bedrivs somberedskapsarbete. I budgetpropositionen 1983/84:100, bilaga 12, framgår attnågra ytterligare forskningsprojekt inte planeras att läggas ut på filialen iJörn. I och med detta saknas möjligheten till att permanenta verksamheten. är huvudman för dendemografiska databasen, som också har en egen styrelse. Det måste vara enfråga för huvudmannen om verksamheten i skall fortsätta att drivas och iså fall i vilken omfattning. Om länsarbetsnämnden i inomtilldelade medelsramar prioriterar sysselsättningen inom just denna verksamheti , finns möjligheter att fortsättningsvis kunna anvisa beredskapsarbetaretill denna databasfilial. Detta är dock en fråga mellan demografiska databasenoch länsarbetsnämnden. 82KARIN (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på frågan. När det gäller databasen i , som bedriver demografiskverksamhet, handlar det om en ny teknik i glesbygd. Speciellt detta att manmed datateknik kan skapa arbetstillfällen i glesbygd har betytt väldigt mycketi en bygd av Jörns karaktär, där det över huvud taget inte finnsarbetstillfällen att erbjuda kvinnor. Det finns några arbetstillfällen inomvårdyrkena, men det är väldigt svårt att tänka sig någon utveckling av sådanaarbetstillfällen. Det svar som jag har fått ser jag allvarligt på,eftersom det enligt vad jag förstår innebär att verksamheten i kommer attläggas ned framöver. Tydligen har databasverksamheten hamnat mellan ett par trestolar. Jag tycker emellerfid att arbetsmarknadsmässiga skäl talar för attverksamheten skall bibehållas. Huvudmannaskapet för verksamheten åvilar Umeåuniversitet. Ett annat departement håller alltså i den. Finansdepartementetstyr de pengar som behövs för verksamheten. Uppenbarligen har det inte gåttfram att det faktiskt finns en lång rad forskningsprojekt, som behöver detunderlag som kan tas fram med dessa demografiska databaser. Det har jag fåttvidimerat vid samtal med huvudmannen . Även från SCB finns starka önskemål om att få användadenna databasverksamhet för att gå igenom allt det statistiska material somSCB har. Det skulle alltså vara förödande för forskningsverksamheten omdatabasverksamheten inte kan fortsätta. Dessutom bedrivs den till en billigkostnad. Budgeten i rör sig om 3,6 milj. kr. och på detta har mananställt 21 personer, varav de allra flesta kvinnor. I löner går ut 2,5 milj.kr. Inga andra arbetstillfällen skulle kunna skapas i dennabygd till så låg kostnad. Det talar för att arbetsmarknadsministern bör drivadenna fråga starkt föratt kunna permanenta denna verksamhet. Det vore djupt olyckligt om den skulleupphöra. Jag vet inte hur man skall kunna samordna de olikadepartementens arbete för att denna verksamhet skall få fortsätta, men jag harett starkt önskemål om att så kan ske. Jag skall med intresse läsabudgetförslaget för att se om där finns några positiva synpunkter pådenna verksamhet. Det är faktiskt på det sättet att vi har haftett samarbete mellan de närmast berörda departementen om den här databasen ochandra liknande problem. bildades en interdepartemental arbetsgruppför att se över dessa frågor. Vi har här haft beredskapsarbete och påett sådant sätt att det egentligen inte överensstämmer med de bestämmelser ochregler som gäller. I har man kunnat lösa frågan genom att slå sammanden registreringsbas som fanns där med Svensk Arkivinformafion i Ramsele.Huvudmannen har här varit , som har stora problem med verksamheten men som ändå delvis kunnat lösa denna fråga. När det gäller databasen i anser enligtde uppgifter jag har fått att denna verksamhet i och för sig är intressant menatt man trots det ändå prioriterar den mycket lågt jämfört med andraaktiviteter som man bedriver. Om har rätt i sin uppfattningatt prioriteringen nu skulle vara en annan finns det naturligtvisförutsättningar för huvudmannen att göra omprioriteringar inom sin egenverksamhet. Men detta stämmer alltså inte riktigt med de uppgifter som vitidigare fått till departementet. Denna verksamhet bedrivs fortfarande som beredskapsarbete,och det ankommer på länsarbetsnämnden att, vid en jämförelse med andra beredskapsarbetsprojekt,bedöma om man vill fortsätta att bedriva verksamheten på detta sätt. Om bibehållande av den demografiska databasen i 84KARIN (): Jag vill tacka statsrådet för detförtydligande av svaret som hon gav i denna replik. Jag förstår att har bekymmer med sinekonomi; alla verksamheter bedrivs numera under en betydligt kallare stjärna änfidigare. Men just i detta fall tycker jag att harett ansvar för arbetstillfällena i . De i denna verksamhet viduniversitetet involverade personer som jag har haft kontakt med och som tyckeratt verksamheten är viktig har sagt mig att denna forskning har stor betydelseför framtiden. Även det förhållandet att SCB har ett intresse av att få sittstatisfiska material bearbetat på dessa baser talar för att arbetsuppgifterverkligen inte saknas. Jag gläder mig också åt att det finns eninterdepartemental grupp som arbetar med dessa frågor. Jag hoppas att manfortsätter sina diskussioner från utgångspunkten att det är nödvändigt attdessa databaser får vara kvar. Ommöjligheterna att utnyttja övertid inseratt vi även hemma i på länsnivå måste slåss för denna verksamhetoch göra klart för alla inblandade att det är viktigt att verksamhetenpermanentas och kan erbjuda kvinnor arbete i en bygd av Jörnskaraktär. Överläggningenvar härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1984/85:274 om möjligheterna att utnyttja övertid har frågat mig om regeringen avser att läggafram förslag som innebär ytterligare begränsningar av, eller direkt förbud mot,möjligheterna att utnyttja övertid ute på arbetsmarknaden. Fråganär ställd mot bakgrund av att jag i ett brev fill arbetsmarknadenshuvudorganisationer anhållit om uppgifter om vilka avtal om avvikelser frånarbetstidslagens bestämmelser som träffats inom resp. område och om vilkaarbetstagarkategorier som omfattas av dessa. Arbetsmarknadsparterna har också iövrigt ombetts att redovisa sina erfarenheter av den nya lagen. Brevetskall ses mot bakgrund av att arbetstidslagen, som gällt sedan den 1 januari1983, allfigenom är disposifiv. Genom lagen har parterna således haft möjlighetatt såväl på central som lokal nivå ersätta lagens bestämmelser genomöverenskommelser i kollektivavtal. Avsikten med min förfrågan är att regeringenskall få en överblick över hur dessa möjligheter utnyttjats i prakfiken. Genominförandet av s. k. mertid för delfidsanställda, som arbetar längre än avtaladarbetstid, har också övertidsarbetets omfattning blivit oklar. Isamband med lagens tillkomst diskuterades f. ö. att en utvärdering bordegenomföras . Jagutgår från att det material som kommer fram även kommer att behandlas idelegationen för arbetstidsfrågor (DELFA). DELFA, där f. ö. ärledamot, har också på förhand informerats om syftet med mitt brev tillhuvudorganisationerna. Som ett direkt svar på fråga villjag framhålla att jag står fast vid det jag har sagt om övertiden.Visar det sig att den nya lagen medför att den tidigare långsiktiga trenden motminskat överfidsuttag verkligen har brutits, är jag beredd att aktualiseraändringar av reglerna. Överfid i sig måste finnas. Det är också naturligt attövertiden ökar i en högkonjunktur. Problem kvarstår dock att få fram ordentligstatistik. DELFA arbetar med de här frågorna och undersöker möjligheterna attfå fram en bättre övertidsstatistik bl. a. i samråd med SCB. 86 (): Jag ber att fåtacka arbetsmarknadsministern för svaret. Skälet till att jag har ställt denhär frågan är egentligen att arbetsmarknadsministern i ett interpellationssvartill mig , då vi diskuterade ungdomsarbetslösheten,helt oförhappandes faktiskt tog upp frågan om möjligheterna att begränsa rättentill övertidsuttag. Arbetsmarknadsministern sade då bl. a. så här: "Jagvet inte om industrins arbetsgivare är medvetna om de risker som de tar när dei dag, på det ena företaget efter det andra, sträcker sig så långt som de gör när det gäller attutnyttja övertiden. Rösterna för att ändra lagsfiftningen, för attminska möjligheterna till övertidsuttag, ökar nu för . Jag har här iriksdagen sagt att om den nya lagen långsiktigt visar sig ge en annan tendensnär det gäller övertiden än den som vi har haft ,nämligen att vi får ett ökat övertidsuttag, kommer vi att behöva ändralagen." Om jag satt ute i industrin skulle jaginte kunna tolka arbetsmarknadsministerns önskan om att få in uppgifter omövertidsuttaget som någonting annat än "att nu börjar det bli dags".Därför tycker jag det vore bra om arbetsmarknadsministern kunde deklareravilken regeringens ambition är. Är den att utnyttja övertidsuttaget ochbegränsningar i det till att försöka åstadkomma de nya jobb som man intelyckats åstadkomma med sin politik i övrigt? Har regeringen samma uppfattningsom en del ganska onyanserade debattörer i arbetstids- ochsysselsättningsfrågan, nämligen att det finns ett utrymme för ett ganska stortantal nya jobb, om man försöker tvinga fram en ersättning av denarbetskapacitet som ligger i övertiden med heltidsarbetstillfällen? Denhär debatten om möjligheterna att genom en arbetstidsbegränsning ökasysselsättningen börjar få fotfäste också i . Vår uppfattning är attsocialdemokratin och även delar av fackföreningsrörelsen i varje fall harintagit en mycket realisfisk ståndpunkt när det gäller kraven på minskadarbetstid för att skapa fler jobb. Men vi ser nu en risk i att trycket påregeringen ökar i och med att dess sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitikfaktiskt inte har varit särskilt framgångsrik. Vi är också rädda för att de härtendenserna att ge sig också kan leda till försök att reglera framfler riktiga jobb. Vi delar naturligtvis regeringens oro över rekordarbetslöshetenoch den ständigt försämrade situationen på arbetsmarknaden. Men till skillnadfrån arbetsmarknadsministern tror vi inte att ytterligare inskränkningar avföretagens möjligheter att arbeta på rimliga villkor kommer att förbättrasituationen. Tvärtom kommer det med stor sannolikhet att ytterligarelångsiktigt förvärra arbetslösheten. Ommöjligheterna att utnyttja övertid 87Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Det framgår av både detsom säger nu men i ännu högre grad av den fråga han har ställt,att han har tolkat det som jag sade i debatten med honom på ettalldeles felaktigt sätt. Hansäger i sin fråga att jag umgicks med planer på att styra eller starkt begränsaföretagens och de anställdas rätt att använda övertid som ett kortsiktigt medelatt överbrygga flaskhalsarna i produktionen. Jag har aldrig sagt detta, men jaghar framfört uppmaningar och önskan om att många företag hjälper fill att lösade problem som vi har på arbetsmarknaden, bl. Om möjligheterna att utnyttja övertid genom attanställa ungdomar med utnyttjande av de s. k. rekryteringsstöden. Det sade jagi debatten med . Jag förde ganska många debatter om denna fråga. Jag hadeen annan debatt med . Jag sade där följande, somjag citerar direkt ur protokollet: "Vi ser i samband med konjunkturuppgången attmånga branscher har problem med att rekrytera yrkeskunnig personal till vissanyckelpositioner. S. k. flaskhalsproblem uppstår då. Ett förbud mot eller enkraftig begränsning av övertidsarbetet skulle i sådana fall kunna få svårakonsekvenser. Genom att företagen då skulle kunna tvingas tacka nej till orderskulle slutresultatet på kunna bli att alla anställda i de berördaföretagen drabbades." Något förbud har alltså aldrig föresvävat mig - inteheller att man skulle kunna undgå sådana här flaskhalsproblem. Däremot är jagoroad över de rapporter som jag får från många håll ute i landet om att den nyaöverfidslagen faktiskt utnyttjas på ett sätt som inte hade avsett attden skulle utnyttjas på. Jag har alldeles från Svenska Bankmannaförbundetfått deras enkät om övertiden på bankområdet. Tiden är knapp i replikerna, jagsäger därför som en del talare brukar säga till mig: Jag hoppas att BengtWittbom ger mig chansen att få en replik till, så att jag kan redovisa enkäten. 88BENGT WITTBOM (m); Jag får väl göra det. Även jag tycker att detär bra att har nyanserat vad man uppfattade att hon faktisktsade . Det som emellerfid är litet märkligt i den här frågan är attdet de facto måste vara så, att regeringen umgås med planer på att begränsa denuvarande möjligheterna för företag och anställda att använda övertid på detsätt som de själva kommer överens om - mellan företagen och de anställdasorganisafioner. Arbetsmarknadsministern sade faktiskt i debatten den 14maj, vilket hon nu också bekräftat, att det nuvarande övertidsuttaget tyder påatt det finns utrymme för fler nyanställningar i industrin. Det kan inte tolkassom något annat än att arbetsmarknadsministern faktiskt anser att det ärmöjligt att ersätta en hygglig del av det nuvarande övertidsuttaget med fastaanställningar. Det går inte riktigt ihop med den andra uppfattning somarbetsmarknadsministern gav uttryck för i talarstolen ,nämligen att om inte företagen fär en möjlighet att genom den härflexibiliteten maximalt utnyttja sin kapacitet och ta order, kommer det pålitet sikt att ge negativa effekter på sysselsättningen. - Detta går inte ihop.