prot · G809112 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:112 Omvårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen, 1 § Justeradesprotokollen för den 22, 25, 26, 27, 28 och . 2 § Svar på fråga1984/85:475 om vårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård har frågat om jag är villig att låta utvärderaförsöksverksamheten med vårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård (Vd ),vill också att den revidering av grenen som regeringenföreslagit i budgetpropositionen uppskjuts, samordnas med annatförändringsarbete och remissbehandlas. Somett första skäl anför att den reviderade grenen gerbehörighet bara inom den primärkommunala barnomsorgen. En specialisering förfrämst landstingskommunal barnomsorg finns i varianten för barnsjukvård, som nuföreslagits upphöra. Enligt () förslag kommer emellertiddenna variant att ersättas med en påbyggnadsutbildning. Jag har inhämtat attläroplansarbete pågår och att en påbyggnadsutbildning bör kunna ta vid, närden nuvarande varianten upphör, Ann-CathrineHaglund säger också att försöket med grenen för barna- och ungdomsvårdvisserligen fungerat väl, men inte utvärderats. En utvärdering har dockfaktiskt gjorts , Utifrån den gav SÖ förslag till revideringav grenen, Ann-CathrineHaglund anför vidare att regeringens förslag till revidering innebär engenomgripande förändring av utbildningen men inte har varit ute på remiss.Emellertid remissbehandlades SÖ:s förslag , varefter SÖ anhöll om attfå omarbeta förslaget. Den omarbetningen har gjorts med stöd av enarbetsgrupp med företrädare för universitets- coh högskoleämbetet,, de båda kommunförbunden. ,och ett par kommuner. Om vårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård avarbetsgruppen har SÖ inte sett någon anledning att remissbehandla sitt förslag.Jag delar SÖ:s uppfattning. När därtill, som jag sagt, en utvärdering faktisktgjorts av ett försök som fungerat väl, anser jag att förslaget ibudgetpropositionen vilar på en tillräckligt fast grund, AnL 2 (): Jag vill tacka för svaret på min fråga, somär föranledd av de många påstötningar som jag fått och som tyder på oro för ochmissnöje med den anmälda förändringen i timplanen. Den aviserade förändringenär genomgripande. Den skall dessutom bli reguljär redan från budgetåret1985/86, varför förberedelsetiden blir kort. Även om tidigare förslag har varitpå remiss, har förslaget till den nya läroplanen ej varit det. Förändringen innebär att inriktningen mol en bredkompetens för arbete i både primärkommunal och landstingskommunalbarnomsorgsverksamhet upphör. Den nya utbildningen bhr smalare och inriktas motarbete i primärkommunal barnomsorgsverksamhet. Utbildningsbehovet för den landstingskommunalabarnomsorgen skall visserligen täckas genom påbyggnadskurser efter avslutadutbildning. Bl, a, utbildningsnämnden vid läns landsting har uttyckt oroför hur landstingsverksamheten inom denna sektor skall försörjas med personal.Man frågar också om utbildningen skall ha landstingskommunalt ellerprimärkommunalt huvudmannaskap - det får ju konsekvenser för berörda skolor. Den nuvarande undervisningen på denna gren bedrivsmestadels i försöksverksamhet. Många skolor har precis gått över till dennaförsöksläroplan eller är i färd med att göra det. Försöksläroplanen anses,enligt uppgift, allmänt fungera mycket bra. Jag vill vädja till statsrådet att skjuta upp revideringenså att den dels kan gå ut på remiss, dels och framför allt kan samordnas medövrigt översynsarbete. pågår ju dels en översyn av de gymnasialayrkesutbildningarna, dels en översyn av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna. Det kan inte vara riktigt att göra dennarevidering av vårdlinjens gren för barna-och ungdomsvård . Det riktiga måstevara att avvakta så att man kan få en samordning. Innehåll och uppläggning i eneventuellt ny grundutbildning för barnomsorgens personal får ju konsekvenserför de studievägar i gymnasieskolan som har studie- och yrkesförberedelse förbarnomsorgsområdet. Jag vill återigen fråga om inte statsrådet vill avvaktamed revideringen, så att en samordning kan åstadkommas, eller åtminstone låtaden reviderade läroplanen gå ut på remiss. AnL 3Utbildningsminister : Herr talman! Som jag sade i mitt svar,anser jag att förslaget till en ny läroplan för barna- och ungdomsvårdsgrenenär så pass utvärderat och diskuterat och så förankrat hos dem som är intressenterpå området att man nu kan göra den reguljär. Däremot ger jag rätt i atl vi har ettannat samordningsproblem, som gäller nästa nivå. Jag tänker på det uppdrag somUHÄ har att se över förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna. Jag utgårfrån att UHÄ i sitt utredningsarbete har kontakt med SÖ, så att en nödvändigsammankoppling kan ske. Detta hindrar emellertid inte att vi nu kan sätta i gångden nya utbildningen för barna- och ungdomsvård. Om Grafiska skolan i AnL 4 (): Jag beklagar verkligen att statsrådet intevill avvakta med revideringen. Det är mycket viktigt atl få lill stånd dennasamordning mellan de olika utbildningarna för arbete i barnomsorgen. Detta är ett gammalt krav, som framförts från många olikahåll. a. har samrådsgrupp, med företrädare förKommunförbundet, , , , SÖ osv., enhälligt framfört krav påatt den här revideringen skall samordnas med UHÄ:s översyn. kommer dessutom betänkanden frånförskola-skola-kommittén och fritidshemskommittén. Dessa kan också föranledaförändringar. Om UHÄ:s översyn kommer att resultera i förändringar av t. ex.förskolläramtbildningen och fritidspedagogutbildningen så måste man kanskerevidera läroplanen en gång till. Jag tyckeratt det enda vettiga är att avvakta. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1984/85:463 om GraHska skolan i C,-H, har frågat mig vilkaåtgärder regeringen kommer att vidta för att säkra att Grafiska skolansverksamhet upprätthålls så att eleverna kan avsluta sin utbildning. Grafiska skolan i är en del av gymnasieskolan iStockholms kommun. Det är följaktligen som inom ramen förtilldelade resurser och fastställda planer beslutar om verksamheten vid skolan. Kommunen har haft svårigheter att rekrytera och bibehållalärarpersonal vid skolan så att undervisning har kunnat bedrivas i normalomfattning. Svårigheterna kan bl, a, bero på de jämförelsevis höga lönerna förberörda grupper i industrin i , Regeringen har fortlöpande följt utvecklingen vid i . Jag har bl, a, själv vid en uppvaktning tagitemot representanter för eleverna vid skolan och därvid fått problemet belystfrån deras synpunkt. Jag har då framhållit att frågan om lönesättningen för degrafiska lärarna i första hand är en fråga mellan ochde fackliga organisationerna. Jag har i detta sammanhang inhämtat atlarbetsgivarverket avser att tillämpa gällande avtal så, att betydligt större Om Grafiska skolan i hänsyn kommer att tas till praktiskyrkeserfarenhet för lärarkategorier inom yrkesinriktade ämnen, dvs, justsådana som förekommer på Grafiska skolan. Detta bedömer jag kommer att bidratill en lösning av skolans lärarproblem. Jag har vidare erfarit att planerar atttillsätta en arbetsgrupp, i vilken eleverna är representerade, för att behandlafrågan om hur man skall kunna lösa problemen för så att deelever som påbörjar utbildningen kan garanteras att få slutföra den på normaltsätt. Tillsättandet av en sådan arbetsgrupp har framförts som ett starkt kravfrån elevernas sida. AnL 6 (vpk): Jag tackar för svaret. Men jag kan inte låtabli att understryka att handläggningen av den fråga jag har ställt illustrerarnödvändigheten av att praktiskt ta upp förslagen från folkstyrelsekommittén omatt man måste ha en annan ordning för det s, k, frågeinstitutet i kammaren. Detär faktiskt en månad sedan den här frågan ställdes. Den ställdes mitt i ett mycket dramatiskt skeende.Eleverna hade ockuperat skolan. Syftet var atl säkra undervisningen. Skall detbehöva vara så i det socialdemokratiskt styrda ? Det har funnits många problem vid Grafiska skolan. Den harpå grund av lärarbrist inte fungerat. Så var det ochhösten 1984, och så var det också , Det handlar alltsåinte om något nytt problem. Elever och lärare har påtalat problemen, men dethar inte blivit någon lösning. Det hela har gått ut över eleverna och deras utbildning.Jag måste ställa frågan fill den högst ansvariga för utbildningsväsendet i vårtland: Skall det behöva vara på detta sätt? Skall inte de som påbörjat enutbildning inom det allmänna skolväsendet kunna räkna med att utbildningenupprätthålls tills de har hunnit avsluta den? Om problem uppstår - det gör det alltid i skolor, det fårvi räkna med också i fortsättningen - skall det inte gå ut över eleverna. Tvåting är därför nödvändiga: dels att eleverna får ett större inflytande, delsatt de har någon instans alt vända sig till som tar ansvar för att ordna uppproblemen. Dessa elever har visat stort kurage och stor aktivitet. Debör ges en eloge för sina insatser för att reda upp skolans problem. Problemen är nu tillfälligt lösta. Men hur blir det pålång sikt? Hur skall tillgången på kvalificerade lärare säkras? Hur tänker sigutbildningsministern att dessa frågor skall lösas? Vad som sägs i svaret ärinte till fyllest. Jag vill understryka att dengrafiska industrin, som det gäller här, kräver mycket hög kompetens hosyrkesutövarna och därför också mycket hög kompetens hos de ansvariga lärarna. Jag delar C,-H, uppfattning om att en sådan härfrågedebatt bör komma till stånd snabbare än vad som av olika skäl har kunnatbli fallet. Självfallet måste en utbildning upprätthållas tills den äravslutad för eleverna. Det är också självklart att denna yrkesutbildning är enmycket viktig del av yrkesutbildningen för hela den grafiska branschen. Därförhar en mängd problem vid Grafiska skolan i åtgärdats - av dem som harhand om löner och avtal, av och i en del fall av oss påutbildningsdepartementet. Vi kan nu konstatera alt utbildningen är i gång igen. Demer långsiktiga frågorna skall man arbeta med i den arbetsgrupp som kommer attfilisättas. Om Grafiska skolan i AnL 8 (vpk): Det har redan gått ett tag sedan man lovadeatt denna arbetsgrupp skulle bli verklighet, men såvitt jag känner till är denännu icke tillsatt och har icke börjat att arbeta. Jag tror inte att man kan reducera denna fråga till attgälla bara förhållandena vid Grafiska skolan i eller till atl vara ettproblem enbart för , Frågan om lönerna för facklärarna är ett allmäntproblem. Frågan om elevinflytandet är också ett allmänt problem. När det gällerbåda dessa frågor krävs det enligt min mening initiativ från statsmakterna föratt vi skall få frarri en annan och bättre ordning. Det är mycket farligt om man underskattar betydelsen av enhögt kvalificerad yrkeslärarkår. Jag påstår absolut inte attutbildningsministern gör det, men jag vill som ett allmänt omdöme framhålla huroerhört viktigt det är med högt kvalificerade yrkeslärare, just med hänsyn tillden fortsatta tekniska utvecklingen, som ställer ständigt större krav på dearbetare som skall stå i produktionen. Det gäller i mycket hög grad den grafiskaindustrin. Lekmannen som tittar in på en modern grafisk industri tror kanskeatt det handlar om att bara trycka på knappar, men det krävs en grundläggandeyrkeskunskan. Det är glädjande att eleverna - i detta fall vid i - har visat så stort intresse för att tillägna sig dennagrundläggande yrkeskunskap och ställt viktiga krav, också i praktiken, för attkunskapen skall meddelas på det sätt som har utlovats i läroplanen, AnL 9 Utbildningsminister : En god yrkesutbildning är något mycketviktigt för vårt land som industrination. För att förnya och modernisera yrkesutbildningen fillsattejag en särskild arbetsgrupp, som skall göra en översynav gymnasieskolans yrkesutbildningar. Denna grupp arbetar mycket snabbt ochskall komma med förslag . Just därför att yrkesutbildningenhar så stor betydelse är det angeläget att vi både löser de akuta problemen ochhar en god framförhållning. AnL 10CARL-HENRIK (vpk): Herr talman! Vi kan inte skiljas från denna frågautan att det starkt understryks att yrkeslärarnas lönesättning är ett viktigtproblem i detta 6 protokoll 1984/85:111-112 Om lärarbristen vid de tekniska högskolorna sammanhang.Det krav som har framförts på en sänkning av lönerna för de yrkesmän, i mångafall med kanske i branschen, som har ställt sig till förfogande somyrkeslärare är orimligt. Det är ett problem som man måste ta itu med och sommåste lösas. Det räcker inte att vi här i eller att man frånregeringens sida bara hänvisar till de fackliga organisationerna ochavtalsverket. Det är viktigt att vi också uttalar vår bestämda uppfattning attlönerna för dessa facklärare måste vara rimliga i förhållande tilllönesättningen ute på marknaden. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1984/85:493 om lärarbristen vid detekniska högskolorna AnL 11 Utbildningsminister : har med anledning av lärarbristenvid de tekniska högskolorna frågat mig vad jag avser att göra för att förbättraden akuta situationen vid exempelvis . Jag vill stryka under att jag ser allvarligt på densituation som uppstått för den tekniska utbildningen i bl, a. högskolan. Det äri dag mycket svårt för högskolan och för den offentliga sektorn över huvudtaget att konkurrera med industrin och det övriga näringslivet omcivilingenjörer och andra med teknisk utbildning. De tekniska högskolornasmöjligheter att rekrytera och behålla kvalificerade forskarstuderande ochlärare har på bara förändrats drastiskt. Situationen ger utan tvivelanledning till oro. Mot denna bakgrund avser jag att tillkalla enarbetsgrupp med representation för och de tekniskahögskolorna. Gruppen skall få i uppgift att överväga och utarbeta förslag tillåtgärder som -och på något - behövs för att garantera entillfredsställande lärarförsörjning åt den tekniska utbildningen och forskningeninom högskolan. Jag vill framhålla att de åtgärdersom kan vidtas till stor del gäller löner och därigenom är en fråga förarbetsmarknadens parter. är jag väl medveten om att det också ärviktigt att arbetsförhållandena inom högskolan är sådana att verksamheten därblir attraktiv för bl.a. lärarna. En utbildnings- och forskningsmiljö som ärstimulerande är en av de faktorer med vilka högskolan kan och bör konkurreranär det gäller att behålla och rekrytera kompetent personal. AnL 12RUNE (): Jag ber att få tacka utbildningsminister för svaret, som tyvärr är mycket intetsägande. En arbetsgrupp löser inga problem. Hur skall den hinnagöra någonting före höstterminens start? För att den prioritering av områdenadatateknik och elektronik som har gjort skall få annat än en renmarginell effekt måste en satsninginnebära ökade resurser i form av lärartjänster, utrustningsmedel, adekvatalokaler och större anslag för driftskostnader. Det är nödvändigt för att enmeningsfull utbildning och forskning skall kunna bedrivas. Vii moderata samlingspartiet har påtalat detta. Exempelvis motionerade vi om att en utmstningsplan för högskolan skulle upprättas föratt myndigheterna på rätt sätt skulle kunna prioritera satsningarna på deangelägna områdena. Regeringen har inte efterkommit vår begäran. Jag förstår omlärare och teknologer ute på institutionerna för exempelvis datateknik,elektronik och teknisk fysik vid eller på Chalmerskänner sig förtvivlade när deras resursbehov för bl, a, utrustningsprogram förde berörda institutionerna uppgår till hela 75 milj, kr,, medan de resurser somtotalt ställs till förfogande i årets budgetproposition uppgår till endast 49milj, kr. Redannu avtappas dessa institutioner oavbrutet på kompetent personal. Löneskillnadenmellan industrin och högskolan spelar naturligtvis sin roll, men den får inteöverdrivas. Man får enligt min mening inte underskatta arbetssituationensbetydelse i sammanhanget. Låtmig citera vad utbildningsministern säger i svaret: "En utbildnings- ochforskningsmiljö som är stimulerande är en av de faktorer med vilka högskolankan och bör konkurrera när det gäller att behålla och rekrytera kompetentpersonal." Jagvill med anledning av det uttalandet ställa en direkt fråga tillutbildningsministern. Vad avser att konkret göra föratt lösa de nuvarande problemen och skapa den stimulerande miljö som det talasom i svaret? Teknologer och lärare är inte hjälpta av att utbildningsministerntillsätter utredningar men saknar förslag till konkreta åtgärder. Situationenute på högskolorna är allvarlig, alltför allvarlig för att man skall låta tidengå. Omlärarbristen vid de tekniska högskolorna AnL 13 UtbildningsministerLENA : Herr talman! Den kreativa miljön i högskolorna innebärmycket. Inom de tekniska högskolorna är man givetvis mycket beroende avutrustningen. Vi har brister i utrustningen . Det är brister som uppståttpå grund av underlåtenhetssynder , och inte minst deborgerliga regeringsåren har medverkat till detta. har vi ett mycket stortbehov av att nyutmsta, och vi gör allt vad vi kan av just det skälet att vi vetatt detta är betydelsefullt. Det är dock framför allt en budgetfråga, som vifår återkomma till i det sammanhanget. Denarbetsgmpp som jag nu aviserar skall arbeta mycket snabbt. Den skall arbeta idirekt kontakt med de tekniska högskolornas rektorsämbeten ochregeringskansliet för att främst på kort sikt komma fram med förslag tillkonkreta åtgärder. Det är ändå i konstellationen mellan ochrektorsämbetena som man kan få fram de konkreta åtgärder som behövs. Jag utgåralltså ifrån att vi mycket snabbt kommer att få fram förslag från dennaarbetsgrupp. Då får jag återkomma till regeringen i vederbörlig ordning. Om lärarbristen vid de tekniska högskolorna AnL 14RUNE (): Utbildningsministern säger att det här rörsig om underlåtenhetssynder . Jag vill betona vad jagpåpekade i mitt tidigare inlägg att vi från moderata samlingspartiets sida harsagt att vi måste upprätta en utmstningsplan när det gäller de tekniskautbildningarna för att komma till rätta med dessa problem och få den riktigaprioritering som är absolut nödvändig i detta läge. Jag tror inte att vi totaltsett kan skaka fram mer pengar, men man måste göra satsningarna där de är mestnödvändiga. Detta är naturligtvis en budgetfråga, Nyutmstningar av olikainstitutioner måste ske. Det måste av teknologer och lärare uppfattas som etthån att man bygger stora hus men egentligen inte anslår en krona till attutrusta dem. Sedan slår man sig för bröstet från regeringens sida och säger: Sevad duktiga vi är att satsa på den tekniska forskningen och utbildningen! - Menman gör ingenting för att det verkligen skall gå att bedriva forskning ochutbildning i lokalerna. Låt mig sedan ta upp frågan om arbetsgruppen. Det ärmycket bra om de tekniska högskolorna, universiteten och departementet kansamverka, men jag kan inte se att det finns någon som helst möjlighet för dennaarbetsgrupp att komma fram med några förslag till konkreta åtgärder tillhöstterminen. Det blir alltså inga resultatförbättringar för det kommandeläsåret, trots att ett av de väsentligaste kraven från lärare och teknologerute på de tekniska högskolorna har varit att konkreta åtgärder måste vidtas föratt man skall kunna hålla kvar viktig personal. Jag ser detta som ettallvarligt problem, och vi har i det avseendet inte fått något svar frånregeringens sida. AnL 15 Utbildningsminister : Jag känner inte rikfigt igen sättatt argumentera; det brukar vara mer nyanserat än vad det är . När RuneRydén tillvitar regeringen alt den inte har gjort någonting för tekniskutbildning och forskning tror jag att han vid närmare eftertanke skulle viljata fillbaka det yttrandet. Det har ju skett en enorm expansion ochresursöverföring just till denna sektor inom högskolan, varvid andra sektorerhar fått stå tillbaka. Beträffande pengar till utrustning säger attinte heller moderata samlingspartiet är berett att lägga dit mer pengar utanatt del är planen som är intressant. Jag tror inte att man är så dåliginom högskolan och bland högskolemyndigheterna alt man inte planmässigt kan ge utrustningtill de mest utsatta områdena. Det kan man nog, även om vi inte gör en specifikplan från regering och riksdag. Sedan tror jag att förstskall avvakta vad arbetsgruppen kan komma fram till, innan han säger attingenting kan komma att ske . Vi får föra den diskussionen tillhösten, när vi sett vad som blir av detta. Jag hoppas att vi skall kunna vidtaåtgärder redan inför höstterminens start. AnL 16RUNE (): Utbildningsminister sägeratt hon inte riktigt känner igen mig och att jag brukar vara mera nyanserad idebatten. Det gläder mig i och för sig att höra, men jag sparar minakänslor så att säga fills de verkligen behövs i en debatt, och jag finner attdet i det här läget finns anledning att ta till krafttag mol regeringen.Bristsituationen är nämligen påtaglig ute på de tekniska högskolorna. När manexempelvis i bygger upp nya lokaler men glömmer bort att utrusta dem,vilket man faktiskt kan påstå är fallet, så finns det anledning att reagera ochatt reagera med skärpa. Delta problem kan man lösa genom olika former avomprioriteringar, om man inte kan öka den totala kakan. Jag menar att det måstevara regeringens uppgift att göra de omprioriteringarna. Sedan kan man ha olika uppfattning om arbetsgruppensmöjligheter att komma fram lill ett konkret resultat före höstterminens start.En arbetsgrupp av det här slaget brukar ta i alla fall på siginnan den kan uppvisa ett konkret resultat. Därefter skall det hela effektuerasute på de olika institutionerna, och att få det gjort före höstterminens startter sig utomordentligt besvärligt. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:497 om har frågat mig om jaganser att ett eventuellt överförande av tillkomvux skulle innebära en förstärkning av teknikerutbildningen. I proposition 1983/84:118 om frislående skolor pågymnasial nivå konstaterade jag atl vissa av de fristående skolorna hade ettutbildningsinnehåll som i huvudsak överensstämmer med det allmännaskolväsendets och atl de därför borde avvecklas som fristående skolor ochinordnas i det allmänna skolväsendet. ()tillhör denna grupp av skolor, och jag anförde därför i propositionen altöverläggningar skulle tas upp om möjligheterna all anordna likartad utbildningi regi i . Jag förutsatte härvid att detta skulle kunna skeinom ramen,för den kommunala vuxenutbildningen med de anpassningar till desärskilda föriit-sättningar som bedömdes vara nödvändiga. uttalade i sitt betänkande all STLsverksamhet borde bli föremål för överläggningar mellan berörda parter i syfteatt föra över verksamheten till . Vid en kommunalisering bordeman dock enligt utskottet så långt möjligt skapa förutsättningar för att denuvarande yttre formerna för verksamheten i huvudsak kan behållas. Detta blevockså beslul (UbU 1983/84:27, rskr. 1983/84:366). Den verksamhet som STI bedriver vänder sig huvudsakligentill vuxna elever. Man bedriver alltsåvuxenutbildning. Vid en kommunalisering av verksamheten är det därför naturligtatt den kategoriseras som vuxenutbildning. Förhandlingar mellan kommunenoch styrelsen för STI kommer att påbörjas. 7 protokoll 1984/85:111-112 Enligt min mening innebär ettgenomförande av beslut att teknisk utbildning av den typ som STI gerkommer att kunna erbjudas vuxna även i fortsättningen. En kommunalisering gerockså samordningsmöjligheter som bör kunna leda till att teknisk utbildninginom kan erbjudas på ett mer effektivt sätt, så att flerelever får del av sådan utbildning. På frågan om en kommunalisering av STIleder till en förstärkning av den tekniska utbildningen vill jag därför svaraja. AnL 18ELISABETH (): Tack för svaret, utbildningsministern. Densista frågan, som besvarade med ett ja, måste jag - tyvärr -besvara med ett nej. väckte,de tre borgerliga partierna enmotion om ett kvarvarande statsbidrag för STI. Men innan jag går in på LenaHjelm-Walléns svar skulle jag vilja göra ett par konstateranden. Vi har kunnat konstatera att bristenpå tekniker är ett allvarligt hot mot vår utbildning och mot näringslivet ochdess konkurrenskraft. Därför måste vi få en bättre, en vidare, utbildning avingenjörer. Vi kan annars hamna i den situationen att tekniktunga exportföretaglöper risk att förlora marknadsandelar.