prot · G809161 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är det enda sättet att säkerställaatt man inte blandar ihop inkomster och utgifter på ett sätt som gör det svårtatt få klart för sig huruvida det föreligger illojal konkurrens eller inte. Tillsist, : Även regeringen accepterar att bilda ett bolag av ,Det är bara det att ni inte kan bestämma er för när det skall ske. Anf.123 (); Det är inte bolagsbildningen som sådan vi diskuterar här, vill bHda bolag av den konkurrensutsatta verksamheten inom , menmålsättningen är att detta sedan skall säljas ut och privatiseras, så att feleverketinte har hand om vare sig tillverkning eller forskning och därigenomtillägnar sig det kunnande som det ger när man även har tillverkning av apparatväxlar, dataterminaler och annat, Def fina med vårt televerk är ju att man harbåde kunnandet och kompetensen. De apparätväxlar som finns tillhör i vissutsträckning den konkurrensutsatta verksamheten, I er reservation säger ni,, att allt detta skall säljas ut och privatiseras. Jag utgår frånden - det är ju om den vi skall votera om . Jaghar sagt i mitt tidigare anförande, aff skall detta privafiseras blir defintressen utanför vårt land som kommer att ta hand om alltihop. Det blir ingasmåföretag, vare sig i Partilie eller någonstans i , som kommer att köpadetta, utan det gör de stora, tunga bolagen på den internationella marknaden.På det viset får de in en fot, och sedan kommer de att växa sig allt större ochtar hand om hela rubbet vad gäller det svenska telenätet. Detta vHl vi inte vara med om. Eftersom vi harnågonting som är så bra, tycker vi inte det finns någon anledning att gå ut idet ovissa och släppa beslutanderätten och bestämmanderätten över vårt telenättill intressen långt utanför vårt lands gränser. 124 (): blandar ihop saker och ting. Han säger att vi villsläppa bestämmanderätten över vårt televerk, men det har vi inte tänkt göra.Televerket och dess myndighetsfunktioner skall ligga i statens hand även ifortsättningen. Däremotanser vi att det inte finns någon anledning att bedriva en massa produktion istaflig regi. Erfarenheterna visar att det inte varit särskilt positivt. Därförtycker vi att man bör utreda i vilken omfattning man kan sälja ut sådanverksamhet. Jag kanske får påminna om att def inte bara gäller Vi hari dag voterat om principerna för statlig affärsverksamhet, när vi behandladenäringsufskottets betänkande 32. Också här har vi från oppositionens sida sagtifrån, att då det inte finns särskilda skäl för statligt ägande börverksamheten avyttras. Om utredningen visar att def inte finns särskilda skäl,finns det all anledning att försöka sälja ut verksamheten; Jaghåller gärna med på en punkt: Vi har mycket skickligatjänstemän och anställda inom - men jag är övertygad om att derasskicklighet inte försvinner om de i stället får tillfälle aff jobba inom ramenför ett aktiebolag, även om det skulle befinna sig i privata händer. Rättatt driva lokal och regional kollektivtrafik på väg Anf.125 (): Om man säljer ut så stora bitar som ni förordar i er reservation, blirdet av feleverket och dess myndighetsutövning, som säger, enbartsjälva nätet kvar. Det blir ett nätverk! Sedan kommer det att bli andra somkopplar in terminaler och abonnentväxlar och tar hand om det hela. Televerkefskompetens och kunnande på detta område splittras och försvinner. Verksamhetenblir helt och hållet, i alla väsentliga delar, avförd från det statliga ägandetoch privatiserad, Def är mycket märkHgt att säger detta. Ni harvelat sälja - nu vill ni sälja . Men när vi i slutet avförra veckan diskuterade regionalpolitik hade vi att behandla åfskilHgacenterpartistiska motioner där det var fråga om atf uflokaHsera stafligverksamhet hit och dit över stora delar av vårt land och till många regioner.Det går inte ihop. Ni vill ju privatisera all den stafliga verksamheten! Hurgår det då att sedan flytta ut den i landet för att få till stånd statligverksamhet i vårt lands alla hörn? som def är mår nog bäst av att vi låter bli att varaklåfingriga och slå sönder det och sälja ut det till andra intressen. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om trafikutskottets betänkande 29,) Kammarenövergår nu till att debattera trafikutskottets betänkande 30 om rätt att drivalokal och regional kollektivtrafik på väg. Rätt att drivalokal och regional kollektivtrafik på väg 127 (); Den regionala och lokala kollektivtrafiken är viktig för människorna.Den yrkesmässiga trafiken är bl, a, därför omgärdad av en rad lagar ochförordningar, t, ex, yrkestrafiklagen och yrkestrafikförordningen, vilka i ochför sig är så konkurrenshämmande och krångelskapande att de måste förenklas. För att bedrivayrkesmässig trafik krävs tillstånd, vilket Rättatt driva lokal och regional kollektivtrafik på väg utfärdas av länsstyrelsen.För persontransporter beviljas nu fillstånd för beställningsfrafik,furistfrafik och linjetrafik. Linjetrafikmed buss utgör den största delen av den regionala och lokala kollektivtrafiken.Tillstånd för linjetrafik avser vanHgen en bestämd vägsträcka mellan två orteroch ges ofta till ett företag med ensamrätt. Möjlighet finns för konkurrerandeföretäg att fåparallelltillstånd på sträcka där redan ett linjetrafikfillstånd finns. Tillståndsmyndighetenkan också återkalla ett tillstånd om - som def heter i yrkestrafiklagens 3 kap.5 § - "det finns synnerliga skäl till det med hänsyn fill att trafikenskall kunna ordnas på eft så ändamålsenligt sätt som möjligt". Detsägs också i lagen atf kommun eller landstingskommun som söker fillstånd harföreträde och aff fidigare givet tillstånd skall återkallas. Detta återkallandeär då förenat med inlösenskyldighet. Länshuvudmannaskapefför kollektivtrafiken har utformats efter ett riksdagsbeslut . Det finns nuitier än 600 företag som bedriver linjetrafik på entreprenad åt den regionalehuvudmannen men på eget linjetrafiktillstånd. Dessa företag omsätter ärligen 7milj. och har mer än 25.000 anställda. proposifion som föranledde riksdagsbeslutet uttalade det ansvarigastatsrådet; "Ett sådant ansvar" alltså för den regionala trafiken-"medför självfallet infe någon skyldighet att överta trafikrörelser genomett formellt ägande. Tvärtom torde det bli vanligt - och enligt min meningockså önskvärt - att huvudmannen uppdrar åt olika entreprenörer att svara förtrafikens utövande." Dettauttalande fill trots har tre socialisfiskf dominerade huvudmän förutom SL valtatt driva nästan all trafik i egen regi, med andra ord avskaffa konkurrensen.Andra socialistiskt styrda huvudmän verkar i samma riktning. En rad uttalandenmed anledning av den proposition vi nu behandlar och den tidigaredepartementspromemorian styrker farhågorna om socialiseringssträvanden frånvissa huvudmän. Regeringens förslag, somnu tillstyrks av utskottets majoritet, går ut på - att trafikhuvudmännen skall gesensamrätt att utan krav på linjetrafikfillstånd bedriva Hnjetrafik, varviddagens tillståndsinnehavare förlorar sina tillstånd, - att trafikhuvudmännen fårmonopol på rätten att bedriva också kompletteringstrafiken, vilket inverkar påfaxinäringen, - att de trafikutövare som gårmiste om linjetrafikfillsfånden kan begära inlösen av fordon och andratillgångar. Värderingsfrågorna handläggs då av buss- och taxivärderingsnämnden,och inlösenperioden är . måste den tidigaretillståndsinnehavaren bestämma sig för inlösen. Regeringsförslagen, som i huvudsak är desamma somfanns i en departementspromemoria (Ds K 1984:3), har utsatts för hård krifikfrån flera remissinstanser. Av ett tjugofemfalremissinstanser som yttrat sig om departementsprome- påstås ipropositionen 14 vara posifiva till förslaget. Men även inom denna grupp resespå flera sätt starka invändningar. Näringsfrihetsombudsmannenkritiserar lagtexten beträffande upphandling av tjänster. För att uppnå detpåstådda syftet aft upphandla trafiktjänster under marknadsmässiga former måsteförslaget "kompletteras med regler rörande egenregiverksamhet ochupphandlingsförfarande så att det säkerställs aft man på bästa sätt utnyttjarförefintliga konkurrensmöjligheter" - en stark invändning mot och kritikav den marknadsmässiga effekten av förslaget. Länsstyrelsernai och gör väsenfliga anmärkningar beträffande önskan omklarhet och därmed effekten på flera punkter. Av jämtlänningarnas yttrandeframgår också atf man anser ändringen synnerligen onödig. Fördelarna förhuvudmannen är "övervärderade", menar . Med beaktande avde brister som påtalar och det administrativa merarbete somskulle följa om förslaget genomförs, anser man att förslaget inte utanomfattande överarbete bör läggas till grund för ändringar i gällandelagsfiftning. påstås således vara positiv till departementspromemorian,men så finner jag absolut inte vara fallet. Närdet gäller övriga åberopade instanser har i de flesta fall till yttrandenafogats reservationer med skarpt formulerade invändningar. har insmugit en brasklapp, som jag gärna delgerkammaren, eftersom i propositionen har angivits somposifivt till förslaget och t. o.m. Allerfarenhet talar nämligen för aft samhällets kostnader i entreprenadfalletvida understiger kostnaderna i den offentligt drivna trafiken. Ochsi, det är vad def här förslaget handlar om, huruvida den kollektiva ; länstrafikenskall bedrivas med hjälp av entreprenader eller om förslaget leder till -vilket vi moderater är på det klara med - att länstrafikbolagen i storutsträckning kommer att lösa in de många entreprenörerna och bedriva trafik iegen regi. Då blir det dyrt - mycket dyrare än . På den punkten delar jagTransportarbetareförbundets uppfattning. Föratt sedan gå vidare i remissinstansernas skara, vilka är de fio som ärnegativa? Jo, bl, a, transportrådet. Visserligen har två s-riksdagsledamöteroch den likaledes lojale generaldirektören reserverat sig, men invändningenfrån transportrådets majoritet är stark. Man säger aft det är ett dåligtgenomarbetat förslag och att analyser av de konsekvenser som reformen skulle fåsaknas. ,genom postens diligenstrafik, hävdar att det inte alls behövs någon ändring avtrafiklagstiffningen, som utredningen föreslår, utan menar att den avseddasamordningseffekten väl kan uppnås på frivillig väg. Heladet yttrandet andas stark oro - oro för de 500 anställda och för planerade ochgjorda investeringar. Postens diligenstrafik påpekar också, vilket även andraremissinstanser gör, att värdet av främst fordonsparken vid en inlösen kommeraft reduceras allteftersom övergångstiden lider mot sitt Rättatt driva lokal och regional kollektivtrafik på väg Rättatt driva lokal och regional kollektivtrafik på väg slut och utbudet på denbegagnade marknaden troligtvis ökar. Lagrådethar påpekat att koncessionsinnehavare, så snart han inte är säker på att iegenskap av entreprenör åt huvudmannen få full användning för sinarörelsetillgångar, för att undvika rättsförluster måste göra ansökan om.inlösen före . Departementschefenhar inte tagit hänsyn till lagrådets farhågor på denna punkt. Entreprenörernasosäkerhet och rädsla kan därför bidra till en accelererad inlösningstakt. Statensjärnvägar är klart negativt och säger: Det helt överraskande förslaget filllagändringar i fråga om den yrkesmässiga persontrafiken, med dess för deetablerade linjefrafikufövarna ulfimativa framtidsbetingelser, kan motbakgrunden ovan inte uppfatfas vara grundat på sakskäl. och är negafiva,men de avger mycket nyanserade och insiktsfulla synpunkter, som hade varitvärda att beaktas. De framför således, som förslagen i promemorianavvisas, prakfiska och konstruktiva idéer, som skulle leda till bättresamordning och effektivisering av den lokala och :regionala bussHnjetrafiken,vilket de däremot inte anser aft departementspromemorian och regeringensförslag gör - tvärtom. Dettaär också en kärnpunkt. Regeringens förslag sägs syfta till bättre samordningoch effekfivisering. Man syftar också till en bättre marknadsmäs-sighet vidupphandling och till minskad byråkrati. Men det är ord, ord. Det sorgliga äratt resultatet med all sannolikhet blir def motsatta. Alltfler länshuvudmän kommer att bedriva trafiken i egen regi. Uttalanden ipressen från företrädare för länsfrafikbolag styrker detta mitt påstående.Inlösenreglerna driver på denna utveckling, eftersom - vilket också Postens diligensf rafik påpekade - fordonsparkenminskar i värde ju närmare sluttiden för inlösen man kommer, "Försäkerhets skuH" kommer bussföre-itagen atf begära inlösen. Det blir ocksåsvårt att på eff fillfredsställande sätt :klara huvudmannens och konsumentenskrav, om man inte ;får göra investeringar och förbättringar.Får man inte det - och det får man ju inte - sjunker också värdet på fordon ochmaskiner, och detta ganska påtagligt . Ja, så säljerman, och vi får då allt fler 'länsbolag som bedriver verksamhet i egen regi,vilket kräver alltmer av administrativa insatser, allt fler byråkrater somkommer att skicka kopior och försvara sina revir, alltmer ökade kostnader -betalda över skattsedlarna - allt färre anställda inom de privata bussbolagen,som ju erfarenhetsmässigt : klarar sin administration till lägre kostnader, aHtmindre av flexibilitet och nytänkande, som behövs också inom denna bransch. Vihar då fått ytterligare ett område där de små, många arbetsgivarna och deprivatanställda offras för att man skall uppnå samhällskontroll - vad man 'egenfligen till slut skaH med den tiH, Och priset är högt. Defria skolorna har offrats, och vi har fått ett likriktat system, där utrymmeför utveckHng och öppenhet för nytänkande och mindre stela lösningar infefinns, till förmån för en förment jämlikhet. Vi har fått en sjukvårddär de många läkare och sjukgymnaster runt om i landet som är såengagerade i sitt yrke att de vill hjälpa sjuka även förmenas dettagenom den s. k. Dagmarreformen, en sjukvård där sjukhemsvård för gamla,långtidssjuka och patienter med behov av eftervård nästan helt proppats in iden offentliga vården och där anonymiteten bland de sjuka blir alltmeruppenbar. Enskild missbrukarvård motarbetas i stället för att man bejakar demycket framgångsrika och för samhället ekonomiskt värdefulla insatser som görs.Allt blir genomgående sämre och dyrare. Listan kan göras längre. Nufår vi också en trafikreform som inte gör skäl för beteckningen reform, utansom bara är ett steg mot ökad byråkrati och politikerstyrning. Syftet sägs varasamordning, effektivisering, bättre marknadsmässighet. Men det stämmer inte.Allt talar för att syftet i stället är sociaHsering - tyvärr. Det är sorgligtatt behöva konstatera att ytterligare några av de beryktade stegen motsocialisering nu tas, de som en socialdemokratisk ideolog avslöjade som ,s-strategi och som medborgarna helst inte skall märka. I reservation 1 utvecklar de tre borgerliga partierna sin negativa synpå regeringens förslag och sina farhågor . Vi påpekar där ocksåi likhet med en rad av remissinstanserna aft konsekvenserna av förslaget infehar analyserats. Om man hade gjort det och menar vad man säger beträffandesyftet, borde inte förslaget ha lagts fram, Reservafion3 är en följdreservation i vilken vi anger andra åtgärder än dem regeringen harföreslagit och som i stället kan leda till en ökad kostnadseffektivitet.Näringsfrihetsombudsmannens yftrande ges i denna reservafion ett stort utrymme,eftersom han dels efterlyser en spärregel mot ökad egenregiverksamhet, vilketmåste till om man vill uppnå bättre kostnadseffektivitet och marknadsmässighet,dels önskar beträffande upphandlingsreglerna atf upphandlingen sker så, aftinte mindre företag missgynnas, Def är viktigt atf de små företagenfortsättningsvis finns kvar. De är en viktig ingrediens i en väl fungerandemarknadsekonomi, Ireservation 4 vill vi bifalla en centermofion, där man betonar vikten av afttaxinäringens resurser utnyttjas av huvudmännen vid fillgodoseende av behovinom kompletferingstrafiken och viss Hnjetrafik, Ireservation 5 yrkas på en utvärdering av trafikpolifiska beslut, ensom vi menar nödvändig och brådskande åtgärd för att utröna hur denna reformhar verkat, Ireservation 6 krävs förenklingar av yrkestrafiklagstiftningen, vilket ju förövrigt har föreslagits även av , Ireservation 7 kräver vi moderater att den skattesubvenfionerade andelen avkostnaderna för linjetrafiken skall minska. Avvägningen mellan skatte-ochavgiftsfinansiering måste uppfattas som rimlig även av dem som inte kanutnyttja den kollektiva trafiken, men som ändå tvingas betala både för de egnaresorna och för del i kollektivtrafiken, Eft treårsprogram bör göras upp medmålsättningen atf resenärens andel skall vara , Med det anförda ber jag aff få yrka bifall till samtliga dereservationer där moderata namn återfinns. Rättatt driva lokal och regional kollektivtrafik på väg Rätt att driva lokal och regional kollektivtrafik på väg 128GÖSTA (): Regeringen redovisar proposifion 168 som sinhuvudlinje aft kollekfivtrafiken i länen skall bli effektivare. Det låter bra.Förslaget är däremot infe lika bra, Regeririgens proposifion har ju i praktikeninga sakargument, som skulle kunna ge underlag för en tro på att regeringen harrätt. Enligt uppfattning kan förslaget, om defgenomförs, leda till atf vi 'år en ineffektivare trafik. Det slutligaresultatet kan mycket väl bli aft 600-700 enskilda bussföretag blirsocialiserade, I spåren av denna utslagning av effektiva enskilda bussföretaglurar monopol och näst intill obefintlig konkurrens. Stora och byråkratiskalänsfrafikföretag kan bli resultatet av regeringens förslag. Detta ärsannerligen infe en utveckling, som vi har anledning att längta efter. Det blirskattebetalarna och resenärerna som blir de stora förlorarna vid en sådanutveckling. Efter denna allmänna och principiella syn på förslagettänker jag anlägga några mera detaljerade synpunkter. Vad finns det för skälatf tro atf trafiken blir effektivare om länsfrafikbolagen får monopol? Aftlära av verkligheten är ju ofta en god regel. Vi har, som , några län där man driver linjetrafik i huvudsak i länstrafikbolagensregi. Har man där fått en effekfivare och bättre trafik? Ingenting tyder direktpå detta, I kostar trafiken , och i län 0,54kr, per skattekrona. Dessa två län driver i huvudsak trafiken i egen regi, IKristianstads län och i klarar man däremot trafiken med ,resp, , per skaftekrona. Detta jämförelsematerial har tagits fram avLandstingsförbundet, Det bör alltså, såvitt jag förstår, vara vederhäftigt.Skall man dra någon slutsats av detta material är det den atf regeringenegentligen är inne på helt fel väg. Det är de trafikhuvudmän som sociaHserartrafiken som har åstadkommit den minst effektiva trafiken, Def är i dessaområden som def har blivit dyrast atf upprätthålla en hygglig länstrafik, I delän där enskilda bussföretag fått leva vidare har konkurrensen gettskattebetalarna en bra trafik till relativt låga kostnader. Borde infesocialdemokraterna dra lärdom av denna verklighet? De privata bussföretagen svarar för av densamlade lokala och regionala bussHnjetrafiken, Det är i huvudsak dessa somsocialdemokraterna vill komma åt genom sitt förslag. Är def inte litet välmycket önsketänkande att tro atf om man slår till mot av trafiken, lederdet fill aft man på detta område radikalt effektiviserar trafiken i helalandet? Mot den bakgrunden är def svårt att tro att regeringens verkligaavsikter är att effektivisera trafiken. Är ändå inte avsikten med propositionenatt hitta en inkörsport för socialisering av flera hundra privata, meneffektiva, bussföretag? Atf bryta nacken av dessa små och framgångsrikaföretag vore enligt uppfattning mycket olyckligt. Vi bör i ställetvara rädda om den initiativkraft och de obyråkratiska arbetsformer som utgörgrunden för dessa företag. T, o, m. inom fackföreningsrörelsen delar man våruppfattning, som har påpekat. säger i sitt remissyttrande att huvudmännen inte bördriva trafiken i egen Förbundet skriverbl, a, att "samhällets kostnader i entreprenadfallet vida understigerkostnaderna i den offentligt drivna trafiken". Socialdemokraterna bordelyssna på vad man säger inom facket. Där har man ju erfarenhet av denverklighet som man lever mycket nära. Detfinns också anledning att ta fasta på näringsfrihefsombudsmannens I ståndpunkti frågan, Han går så långt aff han efterlyser en spärregel mot ökad trafik itrafikbolagens regi, Def gör han av omsorg om näringsfriheten och därför atthan vill upprätthålla konkurrens och effektivitet i kollektivtrafiken, NObygger tydligen sina ståndpunkter på erfarenheter från de län där trafikendrivs nästan helt i samhällets regi, I dessa län tycks aldrig någon del' avtrafiken utlämnas för prövning mot konkurrerande anbud. En sådan utvecklingförskräcker oss sorri anser atf skattebetalarna skall garanteras eft effektivtanvändande av de ekonomiska resurser som ställs till samhällets förfogande.Enligt uppfattning föreligger alltså åtskilliga tunga skäl för attavslå den framlagda proposifionen. Därför ber jag, herr talman, att få yrkabifall till reservationerna 1, 3, 4, 5 och 6 i det aktuella betänkandet. Rättatt driva lokal och regional kollektivtrafik på väg 129 (): Det som kommunikafionsministern har åstadkommit i och med propositionenom framtidens busstrafik är en sällsynt förförisk produkt. Bl, a, kan vi läsaföljande i propositionen: "Mitt förslag syftar därför bl, a, fill aftfrämja ett bättre resursutnyttjande inom kollektivtrafiken genom ökademöjligheter fill en rationell trafikplanering liksom fill större frihet ochökad konkurrens vid frafikhuvudmännens upphandling av fransporffjänster, Eftannat syfte är att minska den byråkrati som nuvarande fillsfåndssystemföranleder," Vemkan ha något atf invända mot en sådan målsättning? Dess värre är väldigt mångaövertygade om atf ett förverkligande av förslagen i propositionen kommer atfleda fill en utveckling som är raka motsatsen till den påstådda ambifionen. Viär medvetna om att det, med de förhållanden som råder för kollekfivfrar fiken,krävs att nuvarande organisationer och regelsystem ses över, Eft led i dettamåste vara att, som har föreslagit i mofioner, liberaliserayrkestrafiklagen i syfte att underlätta för personer att driva verksamhet inomtrafiknäringen. Syftetmed propositionen anges vara atf effektivisera den lokala och regionalakollektivtrafiken på väg. Utgångspunkten är atf detta skulle uppnås om länefstrafikhuvudmän ges fri och exklusiv trafikeringsräft inorn sinaadminisfrationsområden. De skulle genom förslaget ges ökade möjligheter fillplanering och genomförande av rationella trafiklösningar samt fillmarknadsmässig upphandling av fransportfjänster från entreprenörer. Konkurrensom transporfuppdrag skulle alltså utgöra en nyckel fill den åsyftade effektiviseringen. Av avgörande betydelse för ställningstagande måstedärför vara om förutsättningarna för upphandlingen kan förväntas bli uppfyllda. Det kan förtjäna attnoteras att den föreslagna ordningen Nr 161 tillbaka i praktiken redan har gällt i fyra län, nämligen , Tisdaeenden ,och , där resp, trafikhuvudmän "'' '" övervägande del genom egna fillstånd förfogar över denaktuella -_ trafikeringsrätten och därmed har möjlighet till marknadsmässig upphand- Rätt att driva lokal '"§ transporttjänster. Endast för mycketbegränsade och speciella och regional trafikuppgifter har dock entreprenörsinsatser överhuvud taget kommit i kollektivtrafik på fråga i denna trafik i något av dessa län. Den utövade egenregitrafiken har p aldrig i någon del varit utlämnad till prövning motkonkurrerande anbud. Självfalletvill jag inte påstå att statsrådet medvetet försöker slå blå dunster i ögonenpå genom aft formulera ett utpräglat marknadsekonomiskt synsätt påkoHektivtrafiken, Jag utgår i stället från att kommunikationsministernfaktiskt tror på vad han själv skriver. Men det är nästan lika illa. Detbetyder nämligen aft han har blivit lurad. De som har lurat honom ärlänstrafikbolagen och länstrafikhuvudmännen i socialistiskt styrda län ochkommuner. Erfarenheterna från de län jag tidigare nämnt talar om den ambifionsom de offentliga bussbolagen har att monopolisera verksamheten och successivtslå ut alla privata entreprenörer. Med den här propositionen har de fåtteffektiva verktyg för sitt socialiseringsarbete.