prot · G809102 · 1984-12-31 00:00:00 — Man sade alltså nej till motionärens begäran.Men hur det nu var gick den enskilde medlemmen upp på kongressen och lyckadesvända kongressen till att verka för att i Argenfina skulle flyttas.Med tanke på detta förstår man att det måste vara mycket svårt för de enskildamedlemmarna i ett stort fackförbund att hänga med i de ofta ganska så krångligaturerna. Tillsist, herr talman, vill jag säga att om man påstår att vi moderater ärfientliga fill facket och dess verksamhet är min bestämda uppfattning att mangör det därför att man vet att det är vi som verkar för de enskilda människornai det här landet. 159 (): De kollektivaolycksfalls- och sjukförsäkringar som finns inom fackföreningsrörelsen är iregel försedda med reservationsrätt. Som nu argumenterar räckerinte detta; det är kollektiva försäkringar över huvud taget som de går tillangrepp mot. Då är det bara att konstatera att ni går till angrepp mot enförsäkringsform som har betytt mycket för produktutvecklingen påförsäkringsområdet och som jag anser kommer att betyda mycket förproduktutvecklingen även . Så enkelt är det. Anf.160 i (m): Jag skall inte föriänga debatten mycket mera. Jag skall bara klargöraatt skillnaden mellan och socialdemokraterna i den här fråganalltså är att vi tror och vet att den enskilda människan är så pass kompetentatt hon själv kan avgöra om hon vill ha en hemförsäkring eller ej, och framförallt kan hon själv avgöra vilket bolag hon skall teckna sin försäkring i. Honbehöver inte ha någon hjälp i det fallet från facket. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.I (kollektiv sakförsäkring) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 137 för reservationen av , fl, i motsvarande del. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. 17§ Anslag till allmänna samlingslokaler betänkande 1984/85:11 om anslag till allmännasamlingslokaler (prop, 1984/85:100 delvis). 161 (): Man tvingas ibland konstatera att vissa frågors behandling styrs meraav tradition och känslor än av saklighet. En sådan fråga är stödet tillallmänna samlingslokaler. Alltsedan1942 har statligt ekonomiskt stöd utgått till allmänna samlingslokaler.Seriösa bidrag och lån har stimulerat byggandet och underhållet av sådanalokaler. Denna långvariga och kontinuerliga stödgivning har fått till följd attvi har ett rikligt samlingslokalsbestånd av i huvudsak mycket godkvalitet. Det kan ifrågasättas om inte ambitionerna ute i kommunerna varitalltför höga, då det i många fall uppstått en överetablering som medfört attlokalerna utnyttjas dåligt. Mångaföreningar och stiftelser har uppenbara problem att klara ekonomin på grund avatt lokalerna utnyttjas dåligt. Kommunerna har därför i allt störreutsträckning tvingats att ta över det ekonomiska ansvaret för dessa. Anslag till allmänna samlingslokaler och de har följaktligen blivit en tung post i mångakommuners budgetar. Ett bättre utnyttjande av befintliga lokaler och etttillvaratagande av den lokalresurs som finns i våra skolor tillgodoser i myckethög grad ytterligare behov av samlingslokaler. En fortsatt utbyggnad avsamlingslokaler och stöd härtill har övergått till att alltmera bli ettfullföljande av en långvarig tradition med stark känsloanknytning. Måhända gårtankarna tillbaka till den tid då det var svårt att finna lokaler för vissmötesverksamhet. En ny aspekt som tenderar att bli alltmer dominerande iden fortsatta utbyggnaden är sysselsättningsaspekten. Regeringen begär nuårligen att få utvidga ramarna av sysselsättningskäl. Detta betyder attriksdagen på ett oacceptabelt sätt frånsäger sig möjligheten att prövastödgivningens lokala omfattning och ibland också dess inriktning.Ramvidgningen har fått en sådan omfattning att den beloppsmässigt oftaöverstiger de ordinära och av fastställda ramarna för resp, budgetar. Som exempel kan nämnas att ramen för anordnings- ochupprustningsbidrag för /84 fastställdes till 30 milj, kr,,medan den av sysselsättningsskäl vidgade ramen uppgick till 115 milj, kr.Självfallet kan en sådan ordning inte få fortsätta. Om ramvidgning avsysselsättnings- eller andra skäl är påkallad bör förslagen i vanlig ordningunderställas , så att denna förutsättningslöst kan pröva lån- ochbidragsgivningen. Med hänsyn till den hårt ansträngda offentliga ekonominbör varje utgift noga prövas inte bara från statsutgiftssynpunkt utan ävenutifrån kommunernas situation. En fortsatt utbyggnad av allmännasamlingslokaler leder ofelbart fill ökade utgifter för såväl staten som berördakommuner. Moderata samlingspartiet föreslår av de skäl jag nuangivit att stödet till allmänna samlingslokaler avvecklas. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 3. 162AGNE (): Debatten i den här frågan tycks upprepa sig.År står företrädare för här i kammaren och talar för attallt stöd till allmänna samlingslokaler skall avvecklas. En samladutskottsmajoritet i övrigt vill att det statliga stödet skall fortsätta attutgå fill de allmänna samlingslokalerna. säger att vi redan har ett rikligtsamlingslokalsbestånd och att det är av god kvalitet. Jag noterar då att ommoderat politik på det här området hade fått vara rådande sedan några årtillbaka, då hade förhållandena inte varit sådana , och då hade det varitsvårt att hävda det huvudargumentet för att inte vilja ge något stöd till deallmänna samlingslokalerna. Det är ju tack vare ett förutseende frånmajoritetens sida och genom ett kontinuerligt stöd från samhällets sida som vihar ett samlingslokalsbestånd som inte behövt köras i botten. Därför behövervi inte heller nu - när ekonomin är särskilt ansträngd - anslå extraordinärtmycket pengar för detta ändamål; med moderat polifik hade vi varit tvingade attgöra det. De slutsatser man måste dra av moderat politik när detgäller synen på de allmänna samlingslokalerna är: För det första kan .jag inte förståannat än att ser allmänt negativt på folkrörelsernas arbete. Devill hålla nere stödet från samhällets sida till folkrörelsernas verksamhet.Moderaterna vill inte att folkrörelserna, föreningslivet och allmänheten skallfå tillgång till bra och ändamålsenliga lokaler att samlas i. För det andra leder moderat besparingspolitik i det härfallet inte till besparingar för stat och kommun utan i stället till ökadekostnader. Utskottsmajoritetenhar inte kunnat ställa sig bakom en sådan politik. Det är inte så, , att kommunerna får ta överallt fler föreningslokaler och får ökade kostnader. Tvärtom är det snarare såatt allt fler lokaler går över till föreningsägande. Det är ur ekonomisksynpunkt billigare och fördelaktigare för samhället, och de föreningsägdasamlingslokalerna anlitar till stor del ideellt arbetande krafter, framförallt när det gäller turister. Från utskottsmajoriteten såväl som från kan viinte se samlingslokalerna som en belastning för samhället. Vi ser dem istället som en tillgång och en viktig resurs för samhället, med det sätt påvilket de både ägs och drivs. Naturligtvis blir det nödvändigt att se restriktivt påstatens anslag även till allmänna samlingslokaler när ekonomin är så dålig somden just nu är. Samlingslokalsägarna måste också vara med i besparingsarbetet.Men att helt avbryta stödet är inte ekonomiskt förnuftigt. Samma synsätt kananläggas på våra samlingslokaler som på bostadsbeståndet i övrigt. Alla typerav hus och lokaler måste ju ständigt förnyas, om inte grundinvesteringarnaskall gå förlorade. Det trodde jag att det rådde allmän enighet om. Det bordedå också gälla i synen på de föreningsägda samlingslokalerna, men det gör dettydligen inte i detta fall vad beträffar. Utskottets förslag i ifrågavarande del är enligt minuppfattning väl avvägt. Jag yrkar bifall till detta och avslag på reservationnr 1, som förordar en avveckling av stödet till de allmänna samlingslokalerna. I reservation 3 behandlas budgettekniken, som MargaretaGärd också tog upp i sitt anförande här. Budgettekniken med ramar ochförslagsanslag är inte annorlunda i det här fallet än i alla övriga fall därman med nödvändighet måste använda denna teknik för att man inte i förvägkänner till de exakta beloppen. Skulle inte tidsförskjutningen mellan rambeslutoch utbetalning finnas, tvingades staten betala ut lån och bidrag redan vidprojekteringsstadiet, innan en upprustning har startat. Det blir i praktikenen ohanterlig metod, som dessutom ur statens synpunkt är alldeles för osäker. I sitt anförande yrkande avslag påförslaget att regeringen av sysselsättningsskäl skall få överskrida ramarna.Detta yrkande framförs också i reservation nr 2. Som reservationens rubrik är detta i första hand inte ensamlingslokalfråga, utan en sysselsättningsfråga. Det är alltså uteslutande avsysselsättningsskäl som detta bemyndigande ges. Endast av sysselsättningsskälkan och får regeringen utnyttja detta sitt bemyndigande. Fråncenterns sida ser vi mycket allvarligt på den höga arbetslöshet som vi Anslag till allmänna samlingslokaler Anslag till allmänna samlingslokaler nu har.Den har tyvärr alltför länge legat på en oacceptabelt hög nivå. Alla åtgärdermåste vidtas för att få bukt med arbetslösheten. är det nödvändigtmed snara åtgärder för att inte råka in i alltför akuta situationer. Det är dånödvändigt att regeringen har ett bemyndigande, så att den kan handla snabbtoch komma till skott med åtgärderna. Att i varje läge gå över skullebli en stelbent och tidsödande process, som många enskilda skulle drabbas av iform av ökad arbetslöshet. Jag ber att få yrka bifall till vad utskottsmajoriteteni betänkandet föreslår och avslag på samtliga reservationer. 163 (): Jag trodde faktiskt, , att detvar för att fillfredsställa ett behov som vi gav bidrag till upprustning avallmänna samlingslokaler. Men har här deklarerat att det imånga fall är av sysselsättningsskäl som bidrag ges. Vi skall alltså avsysselsännings-skäl upprusta och bygga en hel del nya allmänna samlingslokaler.Jag hade ändå inte tänkt mig att det var huvudargumentet, men så tycks detvara. Sedan sade att vi vill avveckla omedelbart.Vi har ett antal gånger föreslagit att stödet skall avvecklas, men det går pågrund av vår budgetteknik inte att avveckla det . Därför har vi intemotsatt oss alla anslag. Det går helt enkelt inte, eftersom det redan har gettslöften om bidrag. Således är det inte fråga om någon abrupt avveckling, men påsikt måste bidragen avvecklas och vara borta åtminstone under den fid då vi haren så pressad ekonomi. Det är förvånansvärt att inte är medvetenom vilken tung post i de flesta kommuners budget som stödet till driften avlokaler är. I de flesta kommuner rör det sig om miljonbelopp. Vi moderater villinte medverka till att ytterligare tynga de kommunala budgetarna. Jag sade i mitt inledningsanförandeatt vi har en överetablering när det gäller allmänna samlingslokaler. Lokalernautnyttjas dåligt, vilket jag har kunnat konstatera efter att ha undersöktförhållandena i flera kommuner. Föreningarna klarar inte driften, och därförmåste kommunerna träda in. Detta är anledningen fill att vi säger att vi kanstoppa - åtminstone för . Det är också, , god standard påvåra allmänna samlingslokaler. 164AGNE (): Man skall ju inte bygga samlingslokalerenbart av sysselsättningsskäl, men bemyndigandet kommer i fråga när behov ochsysselsättningsskäl sammanfaller. Behovet behöver det inte råda något tvivelom. Det nämns i betänkandet och finns dokumenterat genom kölistan hosbostadsstyrelsens samlingslokaldelegation. Såvitt jag vet är väntetiden två årnär det gäller upprustningsbidrag. Det finns alltså fortfarande behov av enupprustning av våra samlingslokaler. Om jag fattade rätt är man bunden avbudgettekniken. Annars skulle man vilja avveckla allt stöd till allmännasamlingslokaler , som det står i mofionen. Slutligen vill jag säga att det ärriktigt att kommunerna satsar pengar på de allmänna samlingslokalerna.Säkerligen gör kommunerna detta på grund av att de känner att det finns ettbehov av allmänna samlingslokaler. Som jag sade förut gör de det säkert också därföratt det är det billigaste sättet när det gäller att driva samhngslokaler. Vilkakonsekvenser blir det, , om man stryper alla bidrag till allmännasamlingslokaler? Självfallet blir följden, att eftersom vi inte kan vara utansamlingslokaler, får kommunerna ta över både drift och ägande av alla allmännasamlingslokaler. Jag trodde inte att förespråkade ett totaltsamhällsägande, vilket, såvitt jag förstår, faktiskt blir följden, om man intestöder alternativet föreningsägandet. Anslag till allmänna samlingslokaler 165MARGARETA (): Önskelistor finns det många i samhället, AgneHansson! Jag tycker att vi måste titta på vad som ligger till grund för dessaönskelistor. Och jag trodde faktiskt inte att var så lättsinnigatt han gick med på att alla de önskemål som fördes fram skulle tillgodoses. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1-4 (avveckling av stödet till allmännasamlingslokaler) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (bemyndigande att få överskrida ramarna avsysselsättningsskäl) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 och 7 Utskottets hemställanbifölls. 18 § Kammaren åtskildes .