prot · G809155 · 1984-12-31 00:00:00 — Kvinnor söker sig arbete därdet finns, nämligen i storstadsregioner, med ty åtföljande obalans mellanantalet män och kvinnor såväl i som i folkrika regioner. män i blirhänvisade till ensamhet, liksom avflyttade kvinnor blir det på grund avkvinnoöverskott i folkrika regioner. Vadväntar då dessa utflyttade ungdomar, unga kvinnor, som oftast inte har ordnadebostadsförhållanden? "AHt fler unga i fara", löd en rubrik i landefsstörsta morgontidning . Där stod också; "Hög dödlighet blandbostadslösa kvinnor," I artikeln refereras en undersökning, gjord avsocialförvaltningen,i , Sedanförra veckan skildrar samma tidning i en artikelserie hur varje människabehöver andra omkring sig, ett nätverk av bra kontakter, ett skyddsnät. Varjemänniska behöver ett bra nätverk av viktiga personer, släkt, vänner, grannar,arbetskamrater och myndighetspersoner. Den som mår bra har antagligen ett välfungerande nätverk att dela glädje med och få stöd av i svåra situationer.Betydelsen av detta nätverk underskattas grovt. Större kunskaper behövs omnätverket och dess betydelse, hävdar en grupp terapeuter och socialarbetare,som skrivit boken , Lägetpå arbetsmarknaden i östra är bekymmersamt, särskilt för kvinnor.Det krävs extraordinära insatser framför allt för att stärka kvinnomas ställningpå arbetsmarknaden, som vi yrkar i motion 1461, I motionen refereras hur baraungefär varannan kvinna har förvärvsarbete, och då oftast på deltid. Många flerbehöver arbete för att kunna bo kvar, bilda familj osv, I varsamtidigt 3 av 4 kvinnor i förvärvsarbete, eller , Statistik visaratt om arbetslösheten i landet är , är den i det dubbla ochi östra upp fill totalt. Avstatistik kan också utläsas en dyster framtida befolkningsutveckling i de sämstställda kommunerna. Avflyttning och kraftig befolkningsminskning -nära nog enhalvering - har varit kännetecknande för dessa kommuner, fastän tidigaredecenniers extremt höga födelsetal borde ha gett en kraftig folkökning,egentligen en befolkningsexplosion. Föratt en katastrof i östra nu skall kunna förhindras är det nödvändigtatt extra arbefsmarknadspolifiska åtgärder omgående sätts in. Denengelske nationalekonomen , A, - föregångare till Keynes somkonjunkturpolifiker - uttrycker sig så här i sin bok study:"De rika har aldrig varit så uppfinningsrika att de avskaffatfattigdomen," Det är också en grundtanke i arbetarrörelsen,Arbetarrörelsens är att i solidaritet - med fördelningspolitik - skapaarbete, allmän välfärd. Jag kan citera en annan politisk tänkare - en gångordförande för labour - : "Friheten kan i det långa loppetinte bestå utan jämlikhet," regionalpolitiska proposition som behandlas understryks attregionalpolifikens mål är att ge människor i alla delar av landet tUlgång tillarbete och god miljö som en viktig del i en samlad välfärdspoHtik för helalandet. En regional utjämning av sysselsättningsmöjligheterna är också väsenfligför att vi skall åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och män. Vidtagnaoch planerade åtgärder - regionalt och lokalt - för främjande av kvinnoarbetenbör redovisas, Atf skapa nya arbetstillfällen - för kvinnor och män - är enabsolut förutsättning i de värst utsatta kommunerna i östra 8 protokoll 1984/85:155-156 Regionalpolitiken m. m. Genom motioner, uppvaktningar, anföranden och samtal har vi försökt väcka intresse och skapa engagemang för våra nordligagränsbygder. Till en del har vi lyckats: permanentning av demografiskadatabasen i med filialer i och , ,statsverkefs servicecentral i , sedermera med filial i ,förmedlingscentraler för s, k, texttelefoner i , Vidare;(små)företagareutbildning, insatser och utveckling av hemslöjd m, m. Totalt rördet sig om ett par hundra kvinnoarbeten. Inställningen att även inom länet fördela rättvisarevinner terräng - detta för att vi skall vara trovärdiga. Den socialdemokrafiska regeringen har visat sin vilja tillsoHdarifet och rättvisa för vår östligaste och mest arbetslöshetsdrabbade bygdi landet. Sålunda uppvaktade en delegation kvinnor från Överforneå,, och malmfälten jämsfälldhefsminisfer om arbeteför kvinnor och män i bl: a, framtidsinriktad teknik- såsom data, elektronikosv. Sedermera har försöksverksamhet med data inletts i bl, a, , ochmedel till ny datautrustning i har avsatts, Hksom medel tillmarknadsföring av hantverksprodukter m, m. För att inventera problem och projekt besökte vicestatsministern i och östra , Vidbesök i och informerades arbetsmarknadsminister om problemen. Det hela resulterade i en utvecklingsplan för näringslivetsutveckling och tryggad sysselsättning i östra , som med benägenmedverkan av läns- och arbetsmarknadsmyndigheter bör ge resultat, Def är minförhoppning att så sker. Jag har därför för stunden inget särskilt yrkande. 92STEN-OVE (): Inom regionalpolitiken skapas nu nya ochviktiga förutsättningar för att åstadkomma regional balans i vårt land. Förett län som , med den ensidiga struktur som råder på arbetsmarknaden,är det helt avgörande att det i landet bedrivs en offensiv arbetsmarknads- ochregionalpolitik. Grunden i en offensiv regionalpolitik måste ligga i ensolidarisk samhällssyn och bygga på en vilja att fa hela landets resurser ianspråk för utveckling. Under den senare hälften av 1960-talef och under förstahälften av bedrev socialdemokratin en regionalpolitik som gav godeffekt i skogslänen. Den resulterade i såväl ekonomisk somsysselsättningsmässig tillväxt, I kunde vi uppleva hurutflyttningen från länet vändes till en inflyttning. Efter det atf de borgerliga partierna bildat regering 1976vände utvecklingen snabbt tiU det sämre. Och sämre konjunkturer i kombinationmed en passiv arbetsmarknads- och regionalpolitik resulterade i affarbetslösheten växte snabbt; utflyttningen tilltog och den ekonomiskasituationen förvärrades också snabbt. När socialdemokratin åter kunde bilda regering , varsituationen i alarmerande. Basindustrierna Svenskt Stål, ochASSI, som är länets industriella ryggrad, hade mycket stora problem. Allravärst var situationen i malmfälten, problem var så stora att företagetbefann sig i något av en överlevnadskris. Även situationen i östra länsdelen iTornedalen var mycket svår. Men även i inlandskommunerna förvärrades problemen. Under de förlorade sex åren arbetade vi socialdemokraterfram en utvecklingsplan för , för att åter kunna vända utvecklingenrätt igen. Denna plan resulterade sedan i den s, k. Norrbottenspropositionensom den socialdemokratiska regeringen lade fram under sina första regeringsår. går arbetet vidare för att med hjälp av de nyamöjligheter som uppstått genom regeringens insatser i Norrbottenspropositionen,genom olika arbetsmarknadsinsatser, och genom den regionalpolitiskapropositionen, skapa ökade och bättre förutsättningar för ekonomisk tillväxtoch fler arbetstillfällen i , Utan tvivel har de statliga insatsersom är gjorda för skapat en ny utvecklingsoptimism.Kriserna inom basnäringarna har utbytts till vinster och offensivainvesteringar, och går bra igen. Detta hade infe varit möjligtutan de ekonomiska rekonstruktioner som den socialdemokratiska regeringen ochriksdagen beslutade om 1983, Det är nu viktigt att länets basnäringar fortsätter sinaansträngningar på att höja kvaliteten på produkterna, så att vunna marknaderkan behållas och nya vinnas. De investeringsplaner för nya anläggningar somfinns inom gmv-, stål- och skogsindustrin är vikfiga för framfiden och måstefullföljas. Industristrukturen i består fortfarande avmånga stora företag samt ett stort antal småföretag. Den stora bristen iindustristrukturen ligger i avsaknaden av medelstora företag. De senaste årenserfarenheter av en ensidig industristruktur avskräcker, varför arbetet med enbreddning av näringslivet måste ske med oförminskad styrka. Därför är det vikfigt atf regeringen även fortsättningsvismedverkar i arbetet aft utlokalisera företag och stimulera fram medelstoraindustrier till , Arbetet med de s, k, JAS-företagen har gett en del,men ännu saknas ett flertal av de utlovade industrijobben. Främst gäller det denya arbetstillfällen som lovade till sin Luleåanläggning, Vinorrbottningar förutsätter att även denna stora industrikoncern håller delöften om sysselsättning som gavs i samband med , Den nya tekniken har öppnat nya möjligheter förglesbygderna, som vanligtvis har stora konkurrensnackdelar i form av långa ochdyra transporter. Här innebär den nya tekniken aft man kan konkurrera omarbeten inom t, ex, den administrativa produktionen. Det är därför viktigt att stafliga myndigheter visar ettännu större intresse atf lägga ut arbetsuppgifter till glesbygden, I eninledningsfas, då kunskapen om den nya teknikens tillämpningsmöjligheterbehöver byggas upp, är det bra om samhället intar en aktiv roll då def gälleratt hitta lämpliga kunder till Regionalpolitiken m. m. företag som på grund avden nya tekniken vill arbeta i glesbygden med administrativ produktion. har gjorts för att underlätta etablering av data- och elektronikföretag,t, ex, den nedsättning som beslutats när det gäller taxorna fördatakommunikationen för företag i malmfältskommunerna och kommun. Tekniskahögskolan i har varit och är en viktig motor för har också profilerat sig alltmer kring datatekniken. Det förslag somfanns med i budgetpropositionen att öka antalet platser till 90 pådatateknikHnjen har stäHt krav på en höjning av resurserna tiH dennautbildning. Det är därför med tillfredsställelse vi noterar att det i denregionalpolitiska propositionen satsas 8 milj, kr, för detta ändamål under enfyraårsperiod. Deinsatser som gjorts vid högskolan i har visat sig få mycket positivaeffekter på länet och teknikutvecklingen, Def är därför mycket viktigt atfplanerna på eft teknikcenfrum förverkligas, bl, a, som eft led i att utvecklakunnandet inom data- och elektronikområdena i länet. Avde prognoser som gjorts beträffande sysselsättningstillväxten under 1980- ochbörjan av kommer den att ske till stor del inom den privatatjänstesektorn. Det är därför positivt att regeringen gett SIND i uppdrag attutveckla metoder och medel för atf påverka utbyggnaden och lokaliseringen avföretag och verksamheter inom den privata service- och tjänstesektorn tillstödområdena, Ivår motion nr 2928 har vi också pekat på de lokaHseringar som skett de senasteåren till av företag inom den privata sektorn och tjänstesektorn.Det har visat att utbildningsinsatser inom AMU:s ram har varit ett mycketviktigt medel och att det vanliga regionalpolitiska stödet inte passat in förverksamheten, Offertstödet har fått tillgripas. Därför föreslog vi i motionenatt samarbetsformerna mellan SIND och AMS när det gäller lokaliseringssamrådetför denna sektor utformas så, att behovet av AMU i sammanhanget kan tillgodosespå eft smidigt sätt. Det är glädjande atf utskottet ställt sig bakom dessatankegångar. Underde har tagit flera viktiga beslut som skapar bättreförutsättningar för näringsHvet i , t, ex, förbättrat transportstöd -sjötransportstöd och persontransportstöd - för att minska konkurrensnackdelarnasom länets företag har genom de långa avstånden till marknaderna i landetsmellersta och södra delar. Men trots alla de förslag som lagts fram ochbeslutats om har länet fortfarande en mycket hög arbetslöshet i jämförelse medlandet i övrigt. Det krävs därför en medveten politisk strategi för att klaralänets framtid, en strategi som medger långsiktigt arbete med nya satsningarför länets utveckling. Erfarenheterna har visat att bara en socialdemokratiskregering är beredd aft fullfölja en sådan inriktning. Därför är det viktigt förNorrbottens framtid att landet också får behålla en socialdemokratisk politikoch regering även efter höstens val. 93 (): Huvudbeståndsdelarna i den regionalpoHtik som vi har formades ibörjan av , RegionalpoHtiken var då i mycket stor utsträckninginriktad mot indusfri- och arbetsmarknadspoHtiska åtgärder. Syftet var mera attmildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av förändringar än att verkaför regional utveckling. Regionalpolitiken kunde jämställas med regionaltindustristöd. Regionalpolitikenhar över åren förändrats och getts en inriktning som mera lägger vikt vidregional utveckling och förbättrad regional struktur. Från sida tyckervi emellertid inte att man gått fillräckligt långt i den inriktningen. Jagåterkommer till det senare i mitt anförande. Enför den regionala utvecklingen viktig satsning som och1970-talet genomfördes i är uppbyggnaden av universitets- ochhögskoleväsendet. Universiteten i och byggdes upp liksom enserie högskolor. och högskolor har haft utomordentligt stor betydelseför utvecklingen i sina regioner. De har fungerat som injektionsspmtor förutvecklingen. Från synpunkt måste dessa enheter beredas möjlighet attäven i fortsättningen bedriva sin verksamhet. De är viktiga inslag iregionernas infrastruktur och utgör en viktig fömtsättning för utveckling, skrift med titeln mångfald till rikets gagn har några framståendeforskare tagit upp frågan om den framtida inriktningen av regionalpoHtiken, Depläderar för tanken att regionalpoHtiken borde föras närmare deframtidsinriktade styrsystemen i stället för, som , de utjämnande ochbevarande. Regionalpolitiken skulle i högre grad än vad fallet är aktivtbidra till förnyelse av infrastmktur och beslutssystem för näringslivet,organisationer och hushåll. Man gör alltså den bedömningen att deframtidsinriktade sektorerna ligger inom forskning och utveckling,utbildningspolitik, kultur- och massmediepolitik och inom den sektor som mankallar infrastruktur och beslutssystem. Jag är benägen att ge dessa forskarerätt på den punkten. Hurspeglar då det föreliggande regionalpolitiska betänkandet dessa tankegångar?Innan jag går in på den frågeställningen måste jag något berörabefolkningsutvecklingen i skogslänen. Kanske bidrar jag då till att hyfsa dendebatt om befolkningsutvecklingen som förts här i kammaren , 1960-talethar gått till historien som flyttlasspolitikens årtionde. Skogslänendränerades på ungdomar till storstadsregionerna, med mycket allvarligakonsekvenser för såyäl utflyttnings- som inflyttningsområdena. De större tätorterna inom skogslänen kunde inte tjäna sombroms för utflyttningen. Under1970-talet och var utvecklingen delvis en annan.Skogslänens befolkningstal stabiliserade sig eller ökade något. Huvudsakligenvar det i residensstäderna och i kommuncentra som ökningen ägde rum. Man kansäga att balansen i befolkningsutveckHngen mellan länen förbättrades. Enbidragande orsak till denna utveckHng var, som också framgår av utskottetsbetänkande, att den offentliga sektorns expansion underden här tiden nått ut till skogslänen. Man får emellertid inte heller glömmabort atf de regionalpoHtiska insatserna positivt bidrog till denna bild avförbättrad mellanregional balans. Utskottets ordförande berörde också detta isitt anförande. Närman ser vad som händer inom länen - regionerna - är bilden inte lika entydigtpositiv under 1970- och , oavsett vilken regering sominnehar makten i landet. Det vi under det allra bevittnat när detgäller befolkningsutveckHngen för de flesta av skogslänen är en tendens attbefolkningen återigen minskar. Detta demonstrerades på eff mycket klart sättför arbetsmarknadsutskottet av den delegation från sompresenterade det länets problem. Vi är åter inne i en situation somkarakteriserade , med en kraftig utflyttning från skogslänen tillstorstadsregionerna. Det finns också klara indikationer på att socialdemokraternanu är inne på samma typ av utflyttningspolitik som under 1960-talef, vilket ärutomordentligt beklagHgt, Vibör alltså ha den här situationen klar för oss när vi diskuterar defregionalpolitiska betänkandet. Man kan fråga sig om det är rätt medicin somföreslås och om doseringen är den rätta för att nå regional utveckling ochutjämning. Jagsade tidigare i mitt anförande att det för den regionala utvecklingen kommeratt vara utomordentligt värdefullt att man satsar på de sektorer som harframtiden för sig - alltså forskning och utveckling, utbildning, informationsteknikoch högteknologi över huvud taget. Inom dessa områden är ochskogslänen över lag illa msfade. Den undersökning som Norrlandsfonden och Umeåuniversitet har tagit fram visar att är svagt utvecklat när det gällerdessa framtidsinriktade sektorer. Det mesta av den s,k, FoU-sektorn finns i dagi storstadsregionerna - framför allt i - vilket ocksåindustriministern vitsordade i sitt anförande. Detär en nödvändighet för och skogslänen atf den koncentration avframtidsbranscher till storstadsregionerna som sker bryts. För aft man iframtiden skall kunna på allvar tala om regional balans - regional jämlikhet -måste kraftfulla åtgärder sättas in för att förbättra betingelserna utanförstorstadsregionerna för dessa framtidsbranscher. Fråncenterns sida hälsar vi därför med tillfredsställelse den satsning på nyateknikområden som föreslås i proposifionen. Jag tänker då på satsningen påbioteknik i , på datateknisk forskning och utbildning i och pårymdteknik i Kimna, Def är enligt vår mening rikfiga satsningar införframtiden. Enligtvår mening bör dock satsningarna på de nya teknikområdena i , ochKiruna få en fortsättning efter den fyraåriga verksamhetsperiodens slut. Vianser att verksamheterna inte kan inordnas i de ordinarie anslagen utan attdessa räknas upp i motsvarande grad. Jagyrkar därför bifall till reservation nr 24 av och , Detär möjligt att den här typen av satsningar på ny teknik bör utvidgas att gällaäven andra regioncentra inom skogslänen. Jag tänker på , Åslings motion om Hkartade satsningar som iUmeå, och men förlagda till , Dehär föreslagna satsningarna på nya teknikområden är nödvändiga satsningar förframtiden. De kan bidra fill aft förbättra den regionala infrastrukturen och påså sätt skapa bättre förutsättningar för den framtida regionala utvecklingen. Detstora problemet för framtiden blir de inomregionala balansproblemen.Framtidsbranscherna måste även där ges förutsättningar att få fotfäste ochmöjlighet att utvecklas. Det är uppenbart attdatatekniken kommer att vara ett avgörande regionalpolitiskt instrument.Viktigt är då dels tillgången till ledningar, dels kostnaderna för att utnyttjadessa. har för sin del krävt att skall åläggas attunderordna sig de regionalpolitiska målen. För att skapa likakonkurrensförhållanden mellan olika delar av, landet bör en enhetstaxa fördatakommunikationstjänster införas. Inom vissa regioner i landet kan det varamotiverat att främja den datatekniska utvecklingen genom att införa nolltaxa.Dessa synpunkter har inte vunnit gehör hos arbetsmarknadsutskottets majoritet.Jag yrkar bifall till reservation 16 av m, fl, I linje med desynpunkter har framfört med avseende på att bygga upp kompetens pådataområdet också i regioner utanför våra större städer har vi krävt attdemografiska databasens filialer i Jöm, och skall permanentas.Låt mig först med tillfredsställelse konstatera att det krav på datautrustningför 2,8 milj, kr, till , som framförs i motion nr 2910, redanhar beviljats av regeringen. Låtmig sedan något kommentera de verksamheter som bedrivs i , ochJörn, Jag gör det då också som styrelseordförande för verksamheten. Dennaverksamhet har bedrivits som beredskapsarbete. Arbetet bestårav registrering av historiskt demografiskt och socialt material som förs övertill datoriserat medium och görs tillgängligt för forskare i hela landet ochäven för utländska forskare. Verksamheten är här att jämföra med den somarkiven i utför. Den personal som arbetar med denna datorisering harnått en yrkesskicklighet som få besitter i det här landet. Skickligheten bestårinte bara i att läsa och tolka källmaterialet utan också i de olika faserna idatoriseringen av materialet. Jag kan dessutom på mycket goda grunder säga attefterfrågan på dessa produkter är stor i forskarvärlden, men som alla vet såhar humanistisk-samhällsveten-skaplig forskning svårt att få forskningsanslag,vilket gör att den inte har ekonomiska möjligheteratt köpa produkterna.Kostnaderna måste täckas av samhället i likhet med vad som sker för arkiven. Enligt mening ären satsning på verksamheterna i , och bra exempel på hurman kan bygga upp en datakompetens utanför de större tätorterna, helt i linjemed de åsikter som glesbygdsdelegationen i full politisk enighet framfört. Jagyrkar alltså bifall till reservation 68 av m, fl. allvarligaste problemen påarbetsmarknaden inom skogslänen är möjHghe-terna att rekrytera kvalificeradarbetskraft. Rekryteringen försvåras av att det är svårt att finnasysselsättning för båda parter i ett samboförhållande. Speciellt stora äremellertid svårigheterna att rekrytera kvalificerad arbetskraft tillstödområdena. har i sin partimotion krävt atf en utredning tillkallasför att se över arbetsmarknadsregler och andra regler, som utgör hinder förrekrytering av kvalificerad arbetskraft fill stödområdena. Jagyrkar bifall till reservation 12 av och iBengtsfors, Närdet gäller stödberättigad verksamhet har i motion krävt attträdgårdsnäringen skall betraktas som stödberättigad näring. Den näringen kan ivissa regioner utgöra eft viktigt tillskott för sysselsättning och utveckling. Jagnoterar att utskottet konstaterar aft stöd till trädgårdsnäringen kanförekomma, men utskottet är inte berett att generellt bifalla motion. Jagyrkar därför bifall till reservation nr 32 av och . och behandlade i sina anföranden endel av reservationer med anledning av det regionalpoHtiskabetänkandet. Jag tänker på bl, a, förslagen om sänkningen avarbetsgivaravgifterna inom stödområde A, förstärkningen av länsanslagen,förstärkningen av medlen till utvecklingsfonderna osv. Sammantaget ger detförslag som står bakom bättre fömtsättningar att komma till rättamed de inomregionala balansproblemen. Jagbeklagar att utskottsmajoriteten inte har stött de förslag som har lagtfram. Det är bl, a, av i omvittnat atf medlen tilllokaliseringsbidragen var övertecknade redan när drygt halva budgetåret vargånget. Det visar behovet av höjningen av anslaget till denna stödform. Jagställde inledningsvis frågan om det regionalpoHtiska betänkandet innehåller denrätta medicinen och doseringen för att åstadkomma regional UtveckHng ochutjämning. När det gäller den mellanregionala balansen innebär satsningarna påvissa nya teknikområden rätt medicin, men jag tror att dessa satsningar måstefå ökad betydelse i kommande regionalpoHtiska betänkanden. Tyvärr är det så attdet privata näringslivets FoU-verksamhet i skogslänen på det högteknologiskaområdet är mycket begränsad. Därför måste dessa regioner i mycket storutsträckning lita till stafliga insatser. Närdet gäller de inomregionala balansproblemen är situationen allvarligare. Deåtgärder som föreslås av utskottets majoritet kommer endast att medverka tillatt mildra de sociala och arbetsmarknadspolitiska problemen i glesbygden. Därsaknas nästan helt satsningar på de verksamhetsområden som har framtiden försig. Jag är övertygad om nödvändigheten av statUga satsningar på de nyaframtidsinriktade verksamheterna också i sådana lokala centra som ,, , , Ange osv. Annars tror jag att skogslänensglesbygdskommuner kommer att förblöda. Åtminstoneborde staten till att börja med kraftfullt kunna gå in och satsa på ett parorter i inlandet inom något av de framtidsinriktade verksamhetsområdena, t,ex, datateknik eller elektronik. Avindustriministerns anförande försfår jag att han infe är främmande för den härtypen av insatser, och det hälsar jag med tillfredsställelse. Ett parUddevallapaket eller ett Bergslagspaket i dessa orter skulle göra underverk.Det är också min mening att investeringsfonderna måste användas i den regionalautvecklingen på ett helt annat och effektivare sätt än . Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationer tHldetta betänkande. 94 (): I motion 2954 har ett antal socialdemokrater i de sju skogslänen pekatbl, a, på den regionalpolitiska nedrustning som drygt hälften av landetdrabbades av vi hade en borgerlig riksdagsmajoritet ochborgerHga regeringar.