prot · G80910 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:10 1 § Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades Proposifion 1984/85:19 enligtföljande: 1 och huvudprot. del fill jusfifieutskottet Bil. 2 och huvudprot. del fillsocialutskottet Bil. 3 och huvudprot. del fill skatteutskottet Bil. 3 §Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1984/85:3fill finansutskottet 4§ Avveckling av hyresstoppet Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1984/85:1 omavveckling av hyressfoppet (prop. 1984/85:12). AnL1 (): Som framgår av bostadsutskottets betänkande föreslår regeringen afthyressfoppet skall upphöra. Det infördes genom en särskild lag. Attdet nu skall upphöra är en uppfattning som delas av utskottets majoritet.Vänsferparfief kommunisterna har dock en annan mening och anser för sin del atfpropositionen skall avslås. Närdet gäller motiveringarna för att tillstyrka regeringens förslag råder defdelade meningar inom utskottsmajoriteten. De borgerliga ledamöterna anför affhyresstoppet inte borde ha införts. Detta framhöll de i en reservafion tillbostadsutskottets betänkande 1983/84:33. föreligger deras argument sommajoritetsförslag i utskottets betänkande. Vi socialdemokrater anförvåra motiv i reservation 1. bygger påuppfattningen atf den ekonomiska politiken möjliggjort en väsentligt lägrekostnadsutveckling , något som också konjunkturinsfitufefs senasterapport bekräftar. Den av regeringen förda ekonomiska pohtiken har alltså varitlyckosam och möjliggjort att prisstoppet kunde upphävas ochatf hyresstoppet kan avvecklas vid utgången av oktober månad. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetsmajoritetsförslag, men med den motiveringen som anförs i reservafion 1. AnL 2 (vpk): Regeringens förslag och beslut ivåras om ett hyresstopp var positivt och innebar eft erkännande av atf hyrornablivit för höga även med hänsyn fill andra prisstegringar och löner. Den tidsom hyressfoppet skulle gälla - till - var visserligenenligt vpk:s mening alltför kort, men det innebar ändå en viktig markering avhur allvarligt problemet med de allt högre boendekostnaderna har blivit. Beslutet om hyresstopp fäste också uppmärksamheten päsambandet mellan höga hyror och ökade orättvisor och def hinder högahyresnivåer utgör för en socialt inriktad bostadspolitik. Riksdagsmajorifetensbeslut var också bra, eftersom man därigenom visade aft def - tvärtemot vad somtidigare hävdats - gick atf införa hyresstopp. Förslaget om hyresstopp sades från regeringen uttryckligensyfta till aft förhindra hyreshöjningar under fiden den 1 äpril-den 31 december1984, bl.a. för att reducera inflationen fill nivån och nedbringainflationstakten till . måste man mot bakgrund av regeringensnya förslag fråga sig om hyressfoppet bara var en tom gest eller ettlurendrejeri mot landets hyresgäster. Som vpk tidigare föreslagit, borde hyressfoppet inte habegränsats fill aff gälla bara fill årets utgång utan förlängts t. v. Vi serhyressfoppet som en temporär åtgärd av flera nödvändiga i syfte att undvika nyahyreshöjningar och pressa ned hyrorna, framför allt i ny- och ombyggda hus. Sedan månader tillbaka har det varit känt att olikahyresvärdar aviserat hyreshöjningar från med . permånad för en normal tremmslägenhef. Känt är också aft bostadskostnaderna redantidigare i många faU tar av inkomsterna. Hyreshöjningar istorleksordningen kan då knappast kombineras med ett inflafionsmål på ! Det är mot denna bakgrund svårt aff förstå hur regeringen,och även bostadsutskottets majoritet, kan föreslå aft hyresstoppet skallupphöra att gälla från . För aft klara detta blev def ocksånödvändigt med avkortad mofionstid och snabbehandling i bostadsutskottet.Regeringens förslag innebär ett återtagande av tidigare beslut och klarteckenfill hyresvärdarna om en hyreshöjning redäii från med 4:60 per meller med . Enligt vpk;s mening bör förslaget avslås och hyresstoppetförlängas t. v. Vidare mäste snara åtgärder sättas in då def gäller ändradbostadsfinansiering, ränte- och avdragsbestämmélser, stöd fill allmännyttigabostadsföre- tag, omfördelning av samhällets bostadsstöd från ägar-fill hyressekforn liksom andra åtgärder för att motverka hyressfegringar. En återgång till en annan, rättvisare socialbostadspolitik kräver en förstärkning av samhällets bostadsstöd. Därför måsteden nuvarande hyres-husavgiffen eller en eventuell fastighetsskatt bl.a.användas fill stöd åt de allmännyttiga bostadsföretagen av en storleksordningsom täcker deras reparations- och underhållsbehov. Vi kan infe dela bedömningen attförutsättningarna för en väsenfligt lägre kostnadsutveckling skulleha ökat till . I en socialdemokratiskreservafion angående förlängning av hyressfoppet efter den 31 december 1984sades bl. a. att det inte kunde uteslutas atf ett hyresstopp även i framtidenkan komma att vara ett användbart finanspolitiskt instrument men aff man dåsaknade underlag för att ta ställning till en förlängning. finns enligt vårmening sådant underlag, som klart visar på behovet och nödvändigheten av att förlängahyressfoppet. Då def gäller de olika åtgärder för aff minskaboendekostnaderna som tas upp i den vpk-motion som behandlas i förevarandebetänkande säger utskottsmajorifefen atf de frågor som tas upp övervägs avbostadskommit-fén. Dessutom erinrar man om att senare i anslutningtill budgetpropositionen kan komma att behandla vissa av dessa frågor. Vi frånvpk vet detta, och visste det även då vi skrev vår mofion. Def är jusjälvklarheter. Sådana erinringar hjälper nu infe hyresgästerna, utan vadsom behövs är aft snabbt överväga och komma med förslag som gör det möjligt attslå vakt om och förstärka en social bostadspolitik. Def behövs bl. a. snaraåtgärder för aff stödja de allmännyttiga bostadsföretagen, så att de kanbibehålla och utveckla de vikfiga uppgifter de har inom ramen för den socialabostadspolitiken. kan rimligen infe, bl.a. med hänsyn fillpågående remissbehandling av dess delbetänkande, beräknas bli färdig medförslag så snart aft de kan behandlas och bli föremål för regeringsför.slag isådan fid aff de kan få någon betydelse för hyressifuationen . Def ärnu förslag måste komma som kan begränsa hyreshöjningarna fill högst den3-procents-nivå som regeringen har satt som gräns för inflationen och som kanklara allmännyttans ökade kostnader. Det finns en stor och berättigad oro hos det tålmodigasläkte som hyresgästerna utgör. Låt mig avsluta detta inlägg med aft citera detbrev som en hyresgästavdelning i går tillställde regeringen och som en stor delav riksdagsledamöterna har erhållit för kännedom: Vi ska be att få gratulera fill den smarta kuppen. För ska Ni ju med de borgerligas hjälp driva igenom ett riksdagsbeslut omupphävande av hyressfoppet. Av det stolta löftet om eftinflafionsdämpande hyresstopp bidde def en månads senareläggningav den extra hyreshöjning- Den som orsakats av en alltför kraffig inflation underförsta halvåret. Genom den smarta och snabba kuppen betar Ni av lite av1985 års inflation redan nu - när det ändå gått ät helvete. Vi luttrade hyresgäster har knappt hunnit blinka. Om våraföreträdare pä riksplanet har blinkat eller blundat vet vi infe. Men påtagligttyst har det varit - trots def uppenbara sveket. Och det är väl skönt! Def är inte utan aft man undrar hur många av er i Kansli-och Riksdagshusen som bor som hyresgäster. Ni verkar väldigt mycket känsligarenär def gäller små pålagor för andra boendegrupper. Vi lovaraff försöka hjälpa fill atf ändra på det! Jag har velat läsa upp defta brev, därför attjag tycker att det med all sin ironi ändå ger uttryck för en berättigad oro ochvrede som hyresgästerna känner inför def beslut som riksdagsmajoritefen nu ståri begrepp aff fatta. Jag yrkarbifall till vpk-reservationerna till förevarande betänkande. AnL 3 (): Så här i starten på kanman kanske förledas tro aff vi har mycket gott om fid och kan föra ingåendediskussioner om de frågor som vi far upp till behandling. Jag skall ändåförsöka göra mitt inlägg mycket kort. Anledningen är atf en majoritet sombestår av alla parfier utom vpk tillstyrkt regeringens förslag att upphävahyressfoppet. Motivet för aft införa hyressfoppet var atfregeringen ansåg atf det skulle vara en del av den inflationsbekämpande polifiksom skulle resultera i en inflation på och vars mål var . kan vi konstatera att båda dessa mål har"spruckit". Def är alldeles klart , då inflafionen kommer atfbli betydligt . Studerar vi finner viatt det är mycket som talar för att, tyvärr, inte heller 1985 ärs mål kommeraft uppnås. Då kan man förstå aft regeringen vill göra sig av med hyressfoppetför aft infe få en alltför stark höjning av hyrorna i ett enda sammanhang under1985. När hyressfoppet infördes anförde vi fränoppositionspartierna aff vi tyckte att def var en felaktig åtgärd. Man tar jugenom hyresstoppet infe bort kostnadsökningen i fastighetsförvaltningen - infeför någon av fastighefs-ägarkafegorierna. Därför skulle eft hyresstoppnaturligtvis bara medföra aft kraven på hyreshöjningar när hyressfoppet upphävsblir ännu större än vad de skulle ha blivit om det hade varit en vanligförhandling mellan parterna . Vi konstaterade alltså när hyressfoppet infördes aft detvar en felaktig åtgärd och tillsfyrker naturligtvis regeringens förslag aft nuupphäva hyressfoppet. Jag yrkar därför bifall fill utskoffefs hemsfällan, därvi har en annan mofivering för aft tillstyrka regeringens förslag än vadreservanterna har. AnL 4 TORECLAESON (vpk) replik; Jag vill kommentera def som i sitt inlägg bara på en punkt, nämligen när han sade aff man måsteundvika en alltför kraffig höjning av hyrorna i eft sammanhang och aft detdärför är bra om man nu avvecklar hyressfoppet. Underförstått skulle man kunnahålla på och successivt höja hyrorna i flera omgångar i stället. Jag tror aft det här är ett argument som landetshyresgäster verkligen har svårt aft begripa vitsen med. Det är fullkomligtlikgiltigt för dem om man delar upp de stora hyreshöjningarna i tre, fyra ellerflera omgångar. Vad som är väsentligt för hyresgästerna är naturligtvis att mankan begränsa hyreshöjningarna och stoppa den nuvarande hyresutvecklingen. Etthyresstopp är enligt min mening odiskutabelt ett instrument för att hejda denutplundring av landets hyresgäster som har pågått och vilkende - som jag sade i mitt inlägg-tämligen tålmodigt har funnit sig i. Men i ensituation, där hyrorna har ökat mera än alla priser och mera än lönerna, gårdef inte längre att fortsätta på den inslagna vägen. Därför måste man ta fillolika metoder för atf hejda utvecklingen. I det sammanhanget anser vifortfarande aft hyresstoppet är en bra metod, och därför borde def habibehållits och förlängts t. v. AnL 5 () replik: Jag skall inte lägga mig i tvisten mellan demsom varit uppe i debatten. Men fill utskottets ordförande skulle jag ändåvilja säga aft man måste se fill helheten i regeringens strategi för att klaraSverige ur den ekonomiska krisen, och både prisstoppet och hyressfoppet ärdelar i helheten. blir det ju en allmänpolitisk debatt,där helheten i den ekonomiska politiken kommer att kunna diskuteras, och jagtycker atf vi kan vänta med kommentarerna fill dess. AnL 6 () replik; Jag tycker inte heller aft vi skall föra enekonomisk debatt , utan jag vill bara slå fast två fakta, nämligen att maninte har nått de uppställda målen när def gäller inflafionsufvecklingen. Därförhade vi infe möjligheter aff tillstyrka förslaget i propositionen, med demotiveringar och den skönmålning av regeringens politik som där finns. Till vill jag säga att självfallet är detangeläget att ha små kostnadsökningar, som då också kan medföra aft ökningen avhyresbeloppen blir liten. Men vad vi konstaterade och vad vikonstaterar även nu är att hyresstoppet som sådant infe leder fill attkostnadsökningen försvinner. eller senare blir det alltså omöjligt atf haeft stopp på inkomstsidan, om man inte har det också på utgiftssidan. Jag konstaterar då för vår del atf när regeringen nukommer med förslag om atf hyressfoppet skall upphävas fidigare än vad somursprungligen var beslutat, så gör man def för atf åstadkomma en uppdelning avhyreshöjningarna, så aft man slipper få allt på en enda gång. Det var alltsåen förmodan som vi gav uttryck åt och infe en teknik som vi i och försig rekommenderade, för vi ville ju infe ha hyresstoppet infört. AnL 7 (vpk) replik; Först och främst tycker jag inte atf manautomatiskt skall utgä från aft def ständigt måste bli stora hyreshöjningar ochatf man därför tittar på hur höjningarna så aft säga skall portioneras ut.Utgångspunkten borde i stället vara atf man skall stoppa hyreshöjningarna. Vi är ocksä, , på det klara med atf etthyresstopp ensamt inte löser några problem. Det måste kombineras med andraåtgärder, som jag nämnde i mitt föregående inlägg och som också berörs i denmotion som utgör underlaget till en del av den här diskussionen. Under den fid som man t. v. bibehåller hyressfoppet måsteman snabbt vidta andra åtgärder för atf stoppa den pågående hyresutplundringen.Det är detta som det hela handlar om. Man skall alltså använda hyresstoppet somen temporär åtgärd, som ett instrument, som er( led i en annan bostadspolitikmed en annan inriktning, som kan stoppa upp den nuvarande utvecklingen då detgäller boendekostnaderna. AnL 8 KNUTBILLING (m): Hyresstoppet borde aldrig ha införts, sadeKjell , och def är alldeles rikfigt. Det är sä, vilket infe allfid tycks vara uppenbart föralla, att hyran består av kapitalkostnader, driftkostnader ochunderhållskostnader. Om man inte tar ut en fillräcklig hyra, hur får man dålösa problemet? Kapitalkostnaderna måste betalas, driftkostnaderna måstebetalas, men underhållskostnaderna kan man skjuta på. Det är precis vad som harskett i . Vi kan bara titta på hur det ser ut i de allmännytfigabostadsföretagens bestånd. Underhållet är mycket eftersatt. Vad beror det på?Jo, det beror på att man inte har kunnat ta ut tillräckliga hyror för att täckaunderhållskostnaderna. Hyresstoppet innebar ju också atf ingångna avtal intekunde fullgöras, vilket kommer atf få stora konsekvenser förföretagen, anfingen i form av minskat underhåU eller i form av kraftigtstegrade krav på hyreshöjningar. Det är alldeles klart att det infe går aft förbjudainflafionen. Hade man kunnat det, hade det skett för länge sedan. Hyressfoppetskulle alltså enligt vår uppfattning aldrig ha införts. Vad man i stället skall göra är naturligtvis att reformeradef nuvarande hyressätfningssystemet. Def är något barockt som det nu är att enlägenhet i har en väsentligt lägre hyra än en nybyggdlägenhet utanför staden. Vad man måste genomföra är naturligtvis ettmarknads-orienterat hyressysfem, där läge och sädant slår igenom pä ett heltannat sätt. Då kan man ta uf de kostnader som krävs för att underhållafastigheterna på ett bra sätt och se till att hyresgästerna trivs. Hyresstopp löseraldrig dessa problem. Därför är det bra aff hyressfoppet nu skall upphävas. beklagliga är atf regeringen och riksdagsmajoritefen engäng ansåg att det skulle införas. Med defta vill jag yrka bifall tillutskottets hemsfällan. AnL 9 (vpk): inför ett delvis nytt moment iden här diskussionen, när han tar upp reglerna för det nuvarandehyressätfningssystemet, dvs. det bruksvärdessystem som vi nu har. Ett fenomensom dykt upp är atf man från borgerligt håll kritiserar detsom man fidigare var så glad för; aft man införde bruksvärdessystemet. I varjefall hade man frän borgerligt håll inte några erinringar mot systemet när detinfördes. Man tyckte det gick bra så länge det var på det sättet attbruksvärdessystemet faktiskt var till nackdel för hyresgästerna genom debestämmelser som finns i bruksvärdeslagen, genom den metodik som används förjämförelserna och då privata hyresvärdar utan ett öres insats kunde fa ut sammahyror som de allmännyttiga bostadsföretagen. Bara genom att hänvisa till deallmännytfiga bostadsföretagen kunde privata fasfighetsägare ta ut samma hyror.Vad som sedan skett är aff man både från statens och från kommunernas sida harinsett de allmännyttiga bostadsföretagens roll och uppgifter i bostadspolitikenoch som en konsekvens av def gett visst stöd riktat fill dessa allmännyttigabostadsföretag. Då uppstår den situationen att privata fastighetsägare intelängre kan fa ut samma vinster genom jämförelser med bruksvärdessystemet. Defbetyder aff landets hyresgäster faktiskt kan ha nytta av dettabruksvär-dessysfem. I det läget aktualiserar de borgerliga parfierna, härföreträdda av , frågan om atf slopa dessa system och ersätta detmed något diffust som man kallar marknadsvärderingar och marknadshyror. Vibetackar oss för detta. Från andra länder vet vi vad det innebär förhyresgästerna. AnL 10KNUT (); Det är alldeles uppenbart aft vpk:suppfattning, som också har kommit fill uttryck i reservationen, är att hyrornainte skall ligga på sådan nivå aft de täcker kostnaderna. Hur sedan problemetmed atf fastigheterna går med underskott och inte underhålls skall , infe upp på annat sätt än aft man framför som sin uppfattning aff def ärpoUfikerna som skall bestämma över hur vi bor, inte konsumenterna. Det ärnaturligtvis helt i enlighet med vpk;s ideologiska uppfattning. AnL 11 (vpk); Politikerna skall se fill atf def här landefsbefolkning har en bra bostadsförsörjning och aft bostaden som en socialrättighet för människorna garanteras, precis som rätfen till utbildning ellersjukvård garanterats dem. I def fallet kan politikerna inte ställa sig neutralaoch utlämna till näringslivet och de fria marknadskrafterna att styra ochbestämma hur vi skallbo samt vad def skall kosta. Det är poUfikernas uppgift aft blanda sig i dessafrågor och styra utvecklingen. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (avveckling av hyresstoppet) Hemsfällan Utskottetshemsfällan bifölls med 281 röster mot 16 för hemställan i reservafion 2 av ToreClaeson. 4 ledamöter avstod från att rösta. (vpk) anmälde aft han avsett atfrösta nej men av misstag röstat ja. reservation 1 av m. fl. anförda motiveringen godkändes med146 röster mot 137 för utskottets motivering. 18 ledamöter avstod från attrösta. Mom.2 (ändringar i bostadsfinansieringssystemet m.m.) Utskottefs hemställan bifölls med 283 röster mot 18för reservation 3 av . 5 § Vissaalkoholpolitiska frågor Föredrogs skatteutskottets betänkande 1984/85:1 omvissa alkoholpolifiska frågor. AnL12 (): Alkoholpolitiken upphör aldrig atf engagera ledamöter, ochdet är väl närmast överraskande aff de ca 30 mofioner som behandlas i dettautskottsbetänkande, och som spänner över praktiskt taget hela fältet, infe harresulterat i mer än fyra reservafioner - varfill då kommer sex särskildayttranden. Moderata samlingspartiet står bakom fre av reservationerna. Tillsammansmed utskottets centerpartister begär vi en ändring i alkohollagstiftningen säatf frukfcider skall få fillverkas och saluföras med en något högre alkoholhaltän den som Ln. Denuvarande bestämmelserna är i högsta grad ofidsenliga och dessutom fill ickeobetydlig nackdel för svensk fruktodling. , en måltidsdryck som fillverkashuvudsakligen av äpplen, klassificeras som vin om alkoholhalten överstiger 1,8viktprocent. Därmed följer inte bara skattekonsekvenser utan ocksåbegränsningar i möjligheterna fill försäljning och servering. Defhade varit mycket naturligare atf jämföra cider med öl, så aff cider med enalkoholhalt mellan 1,8 och 2,8 viktprocent skuUe kunna saluföras efter sammaregler som gäller för öl. Med en högre alkoholhalt - upp tUl 4,5 viktprocent- skulle cidern i likhet med starköl enbart försäljas på systemet. skulledå också beskattas på samma sätt som motsvarande öl. Alkoholpolitiskt skulle en sädan reform infe fä någranegafiva konsekvenser, eftersom cider är en så syrlig dryck atf den knappast lämparsig som berusningsmedel. En ändring i alkohollagstiftningen som vi föreslagit ireservafionen skulle möjliggöra för cidern aft konkurrera med öl och lätfvin,varigenom förutsättningar skulle finnas för eft mer lönsamt tillvaratagande avsvensk frukt. En annan bestämmelse som infe heller har aff göra med eneffektiv alkoholpolifik är def fillsfåndstvång som enligt gällande lagsfiftningråder för atf få servera öl i personalmatsalar. Ett sådant fillstånd skallbegäras hos och är i de flesta fall en ren formsak. Före 1977erfordrades infe något tillstånd, och det nuvarande tvånget är en renklåfingrighet utan någon som helst alkoholpolifisk mofivering. Detta onödigabyråkratiska inslag bör avskaffas, och alla de tre borgerliga parfiernai skatteutskottet stär bakom reservafionen. Infe heller den tredje reservafionen är alkoholpolitisktkontroversiell. Den handlar om behovet och lämpligheten av att lindrabeskattningen på vin i mellanprisklasserna. Därigenom skulle man underlätta förmänniskor i vanliga inkomstklasser att förvärva bra viner. Att fillhandahållakvalitetsviner till hyggliga priser borde infe vara så särskilt svårt atfgenomföra, och resultatet skulle bli en bättre dryckeskulfur. De tekniska svårigheterna atf lägga om dryckesbeskatfningenenligt dessa Unjer har varit finansministerns skäl för att inte ha effektueratdet beslut som fattade . Det beslutetgick ut på en begäran hos regeringen atf föreslå sådana sänkningar av vinbeskattningensom här redogjorts för. Def borde infe vara så svårt aff hitta en teknisktgodtagbar lösning. Def kan vara på sin plats aft också något kommentera desärskilda yttranden som lämnats av moderata samlingspartiet. Utan atf direktoch kräva aft det mellanölsförbud som infördes skall upphöra,vill vi likväl med ett särskilt yttrande påtala det förvånansvärda aff justSverige praktiskt taget är det enda västeuropeiska land där denna öltyp intefår säljas fritt. Förbudets ganska tvivelaktiga skydd mot ungdomsfyllerietmofiverar inte att den vanlige konsumenten skall tvingas avvara denna lämpligaoch oförargliga måltidsdryck. Riktpunkten mäste vara aft återinföramellanölet. beslöt , under motstånd från moderatasamlingsparfiet, atf en resfauraför som infe skött inbetalningen av skatteroch avgifter kan få sitt tillstånd att servera vin och sprit indraget. Vi harintagit samma ståndpunkt nu som då, nämligen aff åferkallelse avserveringstillstånd blott bör ske på alkoholpolifiska grunder. Def frågan nugäller är förslaget aff reglerna om återkallelse av serveringstillstånd skallutmönstras ur alkohollagstiftningen och i stället bli föremål för en särskildlagsfiftning. Mot defta förfarande har vi infe haft något aft erinra. När det gäller systembutikernas öppethållandeverkar def glädjande nog som om" regeringen tänkte fillmötesgåallmänhetens naturiiga krav på en bättre service genom def aviserade förslagetom visst öppethållande pä . I samband härmed borde regeringen fa sigen ny funderare pä de beslut fidigare fattade om lördagssfängning.Under sommarmånaderna har lördagssfängningen haft vissa posifiva effekter pånykterheten, medan det synes vara tvivelaktigt omlördagsstängningen betytt särskilt mycket utöver det negativa i sämre serviceför den breda allmänheten. I har man bara lördagsstängt undersommarmånaderna - något för oss atf ta efter. proposition om alkoholpolitiken som vänfas finns faktisktytterligare en posifiv sak. Livsmedelsbutikerna skall, om nu förhandsinformafionenom proposifionen är rikfig, återfå sin 1977 förlorade rätt aff sälja öl avklass II pä kvällar och . Fä förbud i vårt land harvarit fånigare än aff livsmedelshandlarna på kvälls- oeh söndagstid varittvungna aff hölja över ölbaekarna med skynken o. d. Avslutningsvisskall jag beröra en annan servicefråga som är betydelsefull för många kommuner,nämligen de kommuner som ännu saknar systembutik. Enligt utskoffefs enigauppfattning bör Systembolaget "vara oförhindrad atf något öka etableringsfakten. Härvid bör bolaget tillgodose önskemål som infe enbart grundas påavstånd till närmaste bufik utan även beakta befolkningsmängden i kommunernaoch deras centralorter." Jag hoppas att tar fastapå defta enhälliga yttrande från skatteutskottet. Med det anförda yrkar jag bifall tiU reservafionerna 2, 3 och 4. AnL 13 (); På Folknykferhetens dag hade vi i mitt hemlän nöjet aff lyssna tillfolkpartiefs nye ordförande .