prot · G8091 · 1984-12-31 00:00:00 — Den socialdemokratiskapartikongressen har trots stark kritik beslutat aft fortsätta medkollektivanslutningen av medlemmar fill det socialdemokrafiska partiet. Stafsrädet har i olika sammanhang betonat värdetav ökad frihet för den enskilde individen. Med anledning av detta och med anledning av att riksdagenupprepade gånger har uttalat att kollektivanslutningen skall upphöra, vill jagfräga statsrådet: Anser statsrådet atf kollektivanslutning av partimedlemmar är förenlig med friheten för den enskilde attsjälv välja politiskt parti och med det integritetsskydd som bör finnas för denenskilde i en polifisk demokrafi? 1984/85:14av () fill jordbruksministern om användningen av förbjudnapreparat inom idrotten; I debatten om användandet avanabola steroider och andra hormonprepa-raf har det framkommit atf åtskilligasvenska elifidrottare hemfallit ät denna idrottens narkofika. Attidrottsutövare i såväl öst som väst använder svartlistade preparat kan rimligeninfe få legitimera användning i vårt land. I och med att internationella förbudsregler föreligger(som bl. a. leder till diskvalificering i när upptäckt sker) åligger def iförsta hand att stoppa allt användande av svartlistadepreparat i . har emellertid ansträngningarna misslyckats, ochdet blir inte bättre av att def från vissa håll inom idrottsrörelsen hävdas attidrottsutövare bör få fillgång fill olika preparat genom medverkan avidroffsläkare. Användandetav förbjudna preparat måste framstå som helt fjärran från densundhet och def sinne för fair play som skall vara ledstjärnan för all idrott.Hade bruket av förbjudna preparat varit brottsligt även i vanlig mening, skullesannolikt alla bidrag från stat och kommun stoppas till deidroffsorganisationer där brottsligheten uppdagades. Eftersom staten svarar för en del av idrottens ekonomiskaresurser och anseende som idrotfsnafion är en nationell angelägenhet,vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för aff effektivt bidra fill aff stoppa användandet av svarflistadepreparat inom den svenska idrotten? 1984/85:15 av () fill civilministern ombemanningen av och : har i januari i åraktualiserat en eventuell avbemanning av de båda s. k. ufsjöplafserna GotskaSandön och . Propån har väckt bestörtning hos befolkningen påGofland. på Gofland har utrett följderna av en avbemanning ochsäger i sitt yttrande till () aff den nuvarandetillsynsverksamheten med helärsbemanning (sju tjänster) oundgängligen måstevidmakthållas och atf särskilda medel därför måste tillskjutas från staten. En rad skäl talar för fortsatt helårsbemanning av såvälcivil bofast befolkning pä båda öarna som av militär personal på Gotska Sandönsom utgör militärt skyddsområde. Även en indragning av den kontinuerligamilitära bemanningen har dess värre aktualiserats. Med stöd av aukforifafiva uttalanden frän flera håll villjag bestämt hävda aft bemanningen och bosättningen på öarna är mycket vikfigaur bl. a. nafionell, utrikespolitisk synvinkel. Skulle öarna avbemannas kan manfrån andra staters sida i förhandlingar om ekonomiska zoner hävda atf t.ex.Gotska Sandön inte är bebodd och därför inte kan räknas som baspunkt. I den s.k. Hesselöaffären fick bosättningen på den ön en avgörande betydelse. Bland de många skälen för fortsatt helårsbemanning skallockså framhållas atf är nationalpark och Stora Karlsönaturreservat. På öarna finns bl. a. museer med värdefulla samlingar. Vill statsrådet redogöra förregeringens syn på helårsbemanningen och vilka åtgärder statsrådet avservidtaga för ett vidmakthållande av tillsynsverksamheten i nuvarande omfattningpå de båda öarna? 1984/85:16av (c) till utbildningsministern om utbildningsutbudet vidGävle-Sandvikens högskola: UHÄ har föreslagit nedläggning avklasslärarutbildningen vid . Eftersomklasslärarlinjerna bär en stor del av basorga-nisafionen skulle detta äventyrahögskolans utveckling och existens. För är tvärtom en breddning med YTH-kontoroch distribution samt fastighefsförvalfamtbildning nödvändig för länets näringslivoch sysselsättning. 3 protokoU 1984/85:1-6 Är utbildningsministern beredd affstärka högskolans och därmed länefs utveckling genom aff säga nej fillnedläggning av klasslärarutbildningen och ja till fastighefsförvaltamfbildningsamt YTH-kontor och distribution? 1984/85:17 av i (c) filljordbruksministern om regeringens vidare behandling av utredningsbefänkandefBättre struktur i jord- och skogsbruk: Betänkandet om Bättre struktur ijord- och skogsbruk har under remissbehandlingen kraftigt kritiserats. De nuföreslagna åtgärderna befaras medföra en alltför stark styrning frän samhälletssida. Strukturplaner kommer att innebäraökad byråkrati. Statligförköpsrätt ger lantbruksnämnderna ännu mer makt på bekostnad av den enskilde. Garantiintäkternaslår orättvist där alla oavsett intäktsmöjlighefer belastas. Med anledning härav vill jag fråga jordbruksministern: Kommer jordbruksministern medanledning av remissutfallet aft lägga strukturutredningen fill handlingarna? 1984/85:18 av i (c) tillkommunikationsministern om användningen av statsbidraget till ersättningstrafikpå landsväg: trafikpolitiska beslutbehandlades bl. a. frågan om "statliga bidrag fill ersätfningstrafik pålandsväg". Utskottet underströk att vid enöverflyttning av persontrafik till landsväg fick inte någon övervältring avkostnader ske på kommunerna. Meningen var atf det generöst tilltagna statsbidragetskulle täcka eventuellt underskott . Risk kan nu finnas för aft vissa huvudmän inte avser atttäcka uppkomna underskott med avsett statsbidrag. En kosfnadsövervältringkommer i dessa fall atf ske på kommunerna. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Avser statsrådet aft vidta någonåtgärd för atf garantera aft intentioner fullföljs? 10 § Kammaren åtskildes .