prot · G80981 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:81 Överlåtelse av vissa offentligrättsliga uppgifter tillinternationella organ 1 §Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. 2 §Överlåtelse av vissa offentligrättsliga uppgifter till internationella organ Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /85:21 om överlåtelse av vissa offentligrättsliga uppgifter tillinternationella organ (prop. 1984/ 85:61). 1 (vpk): Regeringen har föreslagit vissa förändringari 10 kap. 5 § regeringsformen som reglerar möjligheterna att överlåtaoffentligrättsliga uppgifter till internationella organ. Paragrafen brukarbenämnas EG-paragrafen, vilket anger dess ursprungliga syfte att möjliggöra enassociering till EG. kommunisterna har i de sammanhanggrundlagsfrågor stått under debatt hävdat att denna paragraf bör utgå. Vi intarsamma ståndpunkt nu i samband med att vissa förändringar av paragrafenaktualiserats. Vi menar att den s. k. EG-paragrafen öppnar möjligheterför inskränkning av den nationella självbestämmanderätten. Den begränsningdärvidlag som föreslås i propositionen ändrar inte på något avgörande sättinnebörden i paragrafen. Vissa utvidgningar föreslås också. Även i den nuföreslagna lydelsen kommer beslut på viktiga områden och i obestämd omfattningatt kunna överlåtas till organ som inte är valda eller kan avkrävas ansvar avdet svenska folket. Under vissa förhållanden kan detta även ske utan att folketi val haft möjlighet att ta ställning till frågan. När det gäller uppgifter som inte direkt grundas påregeringsformen föreslås i propositionen att får bemyndiga regeringeneller annan myndighet att i "särskilda fall" fatta beslut omöverlåtelse. Det finns även anledning att uppmärksamma följderna av dets. k. kvalificerade förfarandet, att fem sjättedelar av de röstande, som skallvara Överlåtelse av vissa offentligrättsliga uppgifter tillinternationella organ minst trefjärdedelar av ledamöter, skall stödja en överlåtelse. Detkvalificerade förfarandet brukar framställas som en viktig garanti, men isjälva verket innebär det att folkets grundlagsenliga rätt att i val taställning till frågor av stor räckvidd kan kringgås. Den utredning som föregått propositionen har bl. a. hafttill syfte att söka lösa de tolkningsproblem som uppstått vid denhittillsvarande tillämpningen av EG-paragrafen. Den uppgiften förefaller varasvår, och en remissinstans påpekar att den gränsdragning som föreslås mellanbefogenheter som grundar sig direkt på regeringsformen och andra befogenheterjust leder till de tolkningssvårigheter som enligt utredningsdirektiven skulleavlägsnas. Den avgörande frågan är att stadgandet i 10 kap. 5 §regeringsformen, såväl i den nuvarande som i den föreslagna lydelsen, möjliggören begränsning av den nationella självbestämmanderätten och berövar folketrätten att i val få ta ställning till betydelsefulla frågor. Därför har vi inte ställt oss bakom de föreslagnaförändringarna utan upprepat vår ståndpunkt att EG-paragrafen bör utgå urregeringsformen. Jag yrkar, herr talman, bifall till den reservation somfogats till betänkande nr 21. 2OLLE (): har i slutet av dennamandatperiod haft att ta ställning till några propositioner med förslag tillgrundlagsändringar. förelägger vi till ett första beslutförslag om ändringar i 10 kap. 5 § regeringsformen, som reglerar möjligheternaatt överlåta offentligrättsliga uppgifter till internationella organ. Innebörden i lagändringarna är för det första att utrymmetför att överlåta konstitutionella befogenheter begränsas. När det gäller sådanbeslutanderätt som direkt grundar sig på regeringsformen skall överlåtelse avbeslutanderätten kunna ske endast om den avser normgivnings-, finans- ellertraktatmakten. Lagstiftning som rör riksdagsordningen och val till riksdagenundantas från det överlåtbara området. Enligt utskottet är den valda metoden iutredningen och propositionen - att dels förtydliga lagtexten, dels positivtange de befogenhetsområden som får komma i fråga - en klar förbättring iförhållande till de gällande bestämmelserna. För det andra innebär förslaget att möjligheterna attöverföra andra förvaltnings- och rättskipningsuppgifter däremot något vidgas.Kravet på särskild beslutsordning reserveras för överlåtelse av uppgifter sominnebär myndighetsutövning. får möjlighet att i lag bemyndigaregeringen eller annan myndighet att i särskilda fall besluta om sådanöverlåtelse. Slutligen innebär förslaget att när en internationellöverenskommelse införlivas med svensk rätt genom s. k. inkorporering riksdagensamtidigt får föreskriva att framtida förändringar i överenskommelsenautomatiskt skall gälla här i riket. Man bör då betänka att en sådaninkorporering bara får avse ändringar av begränsad omfattning. har just pläderat för vänsterpartietkommunisternas inställning - även under den gamlagrundlagen - att en paragrafav det här slaget över huvud taget inte skall finnas i våra grundlagar.Vänsterpartiet kommunisterna har varit ensamt om den uppfattningen både vidtidigare behandling av frågan och i det utredningsarbete i vilket samtligariksdagspartier deltagit genom en referensgrupp, som stått till den särskildautredningsmannens förfogande. Jag vill påpeka att propositionen helt har följtutredningens förslag. Det är givetvis synnerligen viktigt, när man avgränsar defunktioner som skall kunna överlåtas till internationella organ, att maneftersträvar en lämplig avvägning mellan å ena sidan kravet på garantier förden svenska suveräniteten och å andra sidan behovet av att som ett led i detinternationella samarbetet kunna överlåta vissa befogenheter. Den svenskabestämmanderätten får naturligtvis inte äventyras. Detta har i förslagettillgodosetts genom att varje åtgärd som kan anses innefatta en beaktansvärdbegränsning av den svenska suveräniteten är omgärdad av särskilda spärrar.Riksdagen har givetvis i alla lägen avgörandet i sin hand. Jag vill ocksåpåpeka att i en parlamentarisk demokrati är regeringen helt beroende avriksdagens stöd. Som framgår av min redogörelse för innebörden i förslagenställs exempelvis inom de mest viktiga beslutandeområdena krav på samma ordningsom vid grundlagsändring eller, i brådskande fall, krav på att minst femsjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöterna stöderändringsförslagen. Med beaktande av dessa omständigheter har samtliga partieri utskottet utom kommunisterna beslutat tillstyrka propositionenoch hemställa om avslag på reservationen. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Överlåtelse av vissa offentligrättsliga uppgifter tillinternationella organ 3 (vpk): Visst har vpk varit ensamt om sin ståndpunkt i dennafråga, men jag tror att oron för följderna av en sådan här lagstiftningsäkerligen finns långt utanför vårt partis led. Jag vill fråga om han ändå inte ser någrafaror i bestämmelser som möjliggör överlåtelse till internationella organ avviktiga uppgifter. Finner inte några problem med de regler som nugäller och som föreslås gälla för hur sådan överlåtelse skall ske? Jag ser ialla fall med allvar och oro på dessa frågor. Man brukar motivera en sådan härparagraf med att det internationella umgänget kräver en smidigare handläggningav i sammanhanget aktuella ärenden. Jag tycker att det är allvarligt om mansöker dölja konstitutionella problem och inskränkningar i den nationellasjälvständigheten bakom förmenta praktiska svårigheter i det internationellaumgänget. 4OLLE (): Det sätt på vilket utredningsarbetet harlagts upp - med en särskild utredningsman och en referensgrupp där samtligapartier har varit företrädda - visar, , att regeringen har varitmedveten om hur viktigt det är att nå fram till en så bra avvägning som möjligtoch att det Handelsbolag och enkla bolag sannerligen inte är okomplicerat. Jag tror att vi kan vara överens om att inte kanleva isolerat från omvärlden. Jag tror också att svenska folket av riksdag ochregering begär att man, på ett lämpligt sätt, skall kunna ingå i detinternationella samarbetet. Den nu aktuella paragrafen gör det möjligt förSverige att delta i sådant samarbete utan att vårt lands suveränitet på någotsätt äventyras. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan - somställdes mot reservationen av - bifölls med acklamation. 3 § Handelsbolag och enkla bolag Föredrogs lagutskottets betänkande1984/85:14 om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag(prop. 1984/85:99). 5 (): Jag konstaterar med tillfredsställelse attövergångstiden när det gäller gränsdragningen mellan sådana handelsbolag ochenkla bolag som bildats enligt äldre rätt förlängs med . Det innebär enligt min uppfattning att det ges möjlighetatt finna system som medger att fiskelaget som företagsform t. v. kan fungerapå samma sätt som , dvs. som enkelt bolag. När det gäller de problem som uppstår vid en övergång tillhandelsbolag vill jag hänvisa till den skrivelse som avlämnades tilljustitieministern i samband med den uppvaktning som gjorde och som finns som bilaga ipropositionen. Jag noterar också med tillfredsställelse attjustitieministern inser fiskets problem om fiskelagen tvingas övergå till attbilda handelsbolag. Fiskelaget som företagsform liknar ingenting annat och bördärför bli föremål för särbehandling. Med utgångspunkt i att det nuvarandesystemet med enkla bolag fungerar bra bör det vara möjligt att, liksom när detgäller bedrivande av jordbruk, medge undantag från skyldigheten att övergå tillhandelsbolag. Vi har från fiskets organisationer för avsikt attåterkomma till justitieministern i denna fråga. Jag finner det ändå angeläget att understryka betydelsenav ett undantag genom att få det antecknat i protokoll. Jag har, herr talman, inget yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:15 Godkännande av endeklaration angående om tillämplig lag beträffandeinternationella köp av lösa saker (prop. 1984/85:102) Utskottets hemställan bifölls. Ändring av mellan och 5 § Ändring av mellan och Föredrogs lagutskottets betänkande 1984/85:16 om ändringav mellan och (prop. 1983/84:202). 6PER-OLOF (): Det betänkande som nu går attbehandla är ett enhälligt betänkande - något annat vore f. ö. orimligt. Detgäller en ändring av mellan och . Jag vill ta kammarens tid i anspråk , därföratt betänkandet innehåller en historiskt intressant bakgrund till de aktuellagränsändringarna och har vuxit fram efter en osedvanligt långutskottsbehandling. Handläggningen - från arbetet i gränskommissionen tillpropositionsarbetet och utskottsbehandlingen - bör också kunna ge en och annanlärdom för framtiden. Någraårtal av intresse för dagens ärende: slöts freden i mellan ochRyssland. skulle i norr i huvudsak följa djupfåran i , Muoniooch Könkämä älvar och i över mittpunkten på skäret Märket. Sedangammalt hade byarna vid de nya gränsälvarna i stor utsträckning ägor på bådastränderna och ute på holmarna, de s. k. suveränitetsholmarna. Dessaägarförhållanden har vållat speciella fastighetsrättsliga problem. företogs en grundlig översyn av -smärre justeringar hade vidtagits tidigare. föreslog då attgränsen i forsen Matkakoski skulle gå över klippan Isokallio mellan älvens bådagrenar på sätt som beslutats vid gränsjusteringen 1821. Ryska regeringengenomdrev att gränsen i stället skulle följa djupfåran i den västra av de bådaälvgrenarna, och klippan Isokallio kom därigenom helt på ryskt område. Efter självständighet genomfördes den förstagränsöversynen . Vissa justeringar gjordes, och även den gången togöverläggningarna . godkändes justeringarna i stortsett. När det gällde gränsmarkeringen vid Nära bäck i Haparanda-Torneå-områdetgodkände icke förslaget. kunde överenskommelseträffas om gränsen vid Nära bäck, och godkännandet av de kompletterandearbetena kom 1939. Det var vid överenskommelserna som Sverigesoch regeringar enades om att allmänna gränsöversyner skulle göras vart Ändring av mellan och En sådan översyn genomfördes och godkändes . I enlighet med tidigare överenskommelse skulle nästagränsreglering göras 1981. och tillsatte också var singränskommission. Deras förslag finns redovisade i proposition 1983/84:202,vilken förelades . En proposition av motsvarandeinnehåll har redan tidigare bifallits av den finska . I propositionen föreslås att godkänner 1981 årsöversyn av mellan och . Den av gränskommissionernaverkställda översynen innebär att skall ändras i och och att därvid fyra stycken i belägna finska suveräni-tetsholmarskall föras över till och två i belägna svenskasuveränitetsholmar föras över till . Vidare flyttas vidforsen Vähänärä till en mittlinje i älven. Gränsöversynen innebär också enändring av på skäret Märket i . Propositionenhar icke föranlett någon motion. Beträffande gränsdragningen på skäret Märket har utskottetinhämtat yttrande från utrikesutskottet, som tillstyrker förslaget. Gränsjusteringen anses inte vara oförenlig med Ålandskonventionenav , och har notifierat bl. a. konventionenssignatärmakter om den föreslagna gränsändringen. Inga invändningar har restsmot förslaget. Gränsjusteringen i älv har däremot icke varit heltenkel att lösa. I en skrivelse till lagutskottet från byåldermannen i ÖvreVojakkala by norr om framfördes erinringar mot förslaget. I dessaerinringar instämde även byåldermannen i ytterligare ett antal byar. Ett antalartiklar i såväl ortspressen som rikspressen tog även upp frågan om huruvidaden föreslagna gränsdragningen kunde anses vara riktig. har besökt det omtvistade området vidVähänärä-forsen i älv. Läget framgår av karta i betänkandet. Ävensekreteraren i den svenska gränskommissionen deltog i besöket. Utskottet togsåledes på ort och ställe del såväl av kommissionens handlingar som avresultatet av de ekolodningar som ombesörjts av by. Vid en hearing redovisade även företrädare för andra byarsamt fiskeintressenter, representanter för kommun m.fl. sinasynpunkter. Jag skall, herr talman, inte gå in på alla de tekniskadetaljerna i undersökningarna, men klart är att gränskommissionens mätningarutfördes vid exceptionellt högt vattenstånd och att ortsbefolkningen hävdadeatt djupfåran inte ändrats, utan att kommissionen gjort sina mätningar på såsätt att de maximala djupen uppmätts i en djuphåla utanför den svenskastranden. Sekreteraren i gränskommissionen har också framhållit att inget ikommissionens mätningar utesluter att byborna kan ha rätt. Vi har i utskottet funnit att mycket talar för attdjupfåran går i den nuvarande gränslinjen, och vi föreslår därför att riksdagenskall godkänna den föreslagna gränsregleringen med undantag för en i betänkandetnoga angiven sträcka. Latitudangivelserna har gjorts enligt såväl svenskt som Till dess nya mätningar verkställts och en ny överenskommelse träffatsom gränsens sträckning på det aktuella älvavsnittet gäller som gräns dennuvarande gränssträckningen. När och hur förnyade mätningar skall ske fårankomma på regeringen att överenskomma med den finska regeringen om. Med hänsyntill den betydelse gränsdragningen vid Vähänärä-forsen fått synes det lämpligtatt den tillsätter en ny gränskommission. Vi har i utskottet länge tvekat i denna fråga, då vi juvet att den finska redan godkänt gränsöverenskommelsen. Men -och detframgår av min redogörelse - förhållandet är icke unikt. Vidgränsförhandlingarna var det den finska regeringen som inte villegodta gränsdragningen. Utskottet hoppas givetvis att det mycket goda förhållandesom rått mellan befolkningen på bägge sidor om gränsen i Tornedalenskall bestå allt framgent; att gränsen även skall göra skäl förnamnet "världens fredligaste gräns". Som jag inledningsvis påpekade bör man avdetta ärende kunna dra en och annan lärdom för framtiden. En sådan lärdom ärbehovet av samordnad behandling i berörda länders riksdagar. Inför ett kommandeförslag om slutlig reglering av problemen med suveränitetsholmarna harutskottet framhållit vikten av att propositionsarbetet i och Finlandsamordnas så att riksdagarna kan behandla frågan . vill vi från utskottet understryka vikten av vid framtida gränsöversyner tar till vara också den kännedom omförhållandena på platsen som den lokala befolkningen har. Det bör vid framtidagränsöversyner åligga gränskommissionerna att - om de anser att engränsjustering av någon betydelse bör ske - ge lokala myndigheter ochlokalbefolkningen tillfälle att yttra sig innan förslag till gränsändringslutligen fastställs. Ett sådant förfarande är särskilt viktigt om kommissionernasförslag innebär avvikelse från huvudprinciperna vid gränsbestämningen. nu anfört bör ge regeringen till känna. Jag har - trots att utskottsbetänkandet är enhälligt -funnit skäl att i protokoll ange skälen för de avsteg frånpropositionen som utskottet föreslår att göra, och jag yrkar, herrtalman, bifall till utskottets hemställan. Ändring av mellan och 7KERSTIN (): Frågor om nya gränser skapar ofta oro blandbefolkningen på båda sidor om en riksgräns. Och sådana gränsöversyner sker varttjugofemte år vad gäller . Har man såsom jag på närahåll fått följa händelserna kring en ny föreslagen riksgräns, kan man förståoron bland människor vid en gräns. Det är alldeles riktigt, som lagutskottetpåpekar, att Tornedalsgränsen ofta kallats "världens fredligastegräns". Så kommer händelserna ; vid ÖvreVojakkala flyttas in på vad byborna av hävd anser vara svenskt område ochsvenskt fiskevatten. Det sker enligt gränskommissioners översyn avriksgränsen. Det blir en itör/nng-incident heterdet för dagen; hur länge det nu hålleri sig - mellan bybor i finska och svenskaVojakkala byar. En av sommarens varmaste dagar kallar byaåldermannen och andra mig till sig vid Vähänärä-forsen för att gå igenomproblematiken. Man uttryckte särskilt oro för att den tidigare goda grannsämjanöver älven skulle förändras. Sedan har detta följts upp av skrivelser ochinformation inför lagutskottet. har - berömvärt - företagit enstudieresa till och liksom jag låtit sig övertygas ombehovet av en närmare undersökning. Det var ett utmärkt initiativ att påsenhösten företa den långa resan, att lyssna på lokalbefolkningens synpunkter,lokalkännedom om vattenföring, vattenstånd m. m., , ochatt ta del av människornas oro. Det var en oro som hystes av fiskare ochsportfiskare längs Torne-Muonio-Könkämä älvars hela vattensystem. Man hystefarhågor för att den föreslagna gränsdragningen skulle strypa fisketuppströms, om 1981 års gränskommissioners översyn befästes. Jag vill tacka berörda regeringsledamöter,lagutskottets alla ledamöter - över partigränserna - och utskottets ordförandeför en mycket seriös och skicklig handläggning av en svårhanterad fråga.Tornedalsgränsen kan förbli världens fredligaste gräns. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föräldraförsäkringen, m.m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1984/85:12 om förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningenoch vissa regler inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78 delvis). 8NILS CARLSHAMRE (m): betänkande nr 12bär den sedvanligt poetiska ,havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen. Dennagång skulle betänkandet lämpligen kunna förses med en underrubrik för att angeupphovsrätten. Det kunde ha stått Förslag av socialförsäkringsutskott,fritt efter ett propositionsutkast av socialminister . Propositionen var ett vackert exempel på vad som händer omen författare siktar åt ett håll och träffar på ett annat. Från den synpunktenhar vi i en moderat motion redan vederbörligen okvädat propositionen, varförjag inte skall fördjupa mig mera , utom på en punkt som jag återkommer till. Vi har delat upp propositionen på olika talare, och förmin del skall jag bara uppehålla mig vid ett par av de punkter där vi har varitoeniga inom utskottet. I väldigt mycket är vi ju eniga. Beträffande just detsom förtjänar rubrikensbeteckning förbättringar är utskottet enhälligt, och det gäller faktiskt deflesta punkterna, men så icke överallt. Vi har en moderat reservation, nr 6, med rubrikenFöräldrapenning över garantinivån. Under den rubriken döljer sig en ganskaradikal förändring av föräldraförsäkringen. Sedan utredningen började arbetamed förslaget har det, såvitt jag vet, råtttotal politisk enighet om att för att uppbära föräldrapenning med, som detheter, egen sjukpennings belopp, förutsätts att man skall förlora inkomst underden tid då föräldrapenningen utnyttjas. föreslås ett väsentligt avsteg påden punkten. I en familj där man har en hemmamake - alltså någon som mera permanent,åtminstone för någon tid, är hemma, arbetar i hemmet och med barnen - får dennahemmamake föräldrapenning med det s.k. garantibeloppet, som f. n. uppgårtill . Om man, vilket står familjen fritt, väljer att låta denandra maken, som normalt är ute och förvärvsarbetar, gå hem och avlösa ibarnavården, är det medgivet. Men då ersätts inkomstbortfallet inte eftersjukpenningklass utan även då endast med garantibeloppet. Självfallet innebär detta i många fall en betydandeinkomstförlust. Men det har sina skäl att vi en gång i full enighet beslöt attdet skulle vara så. Det principiella skälet, som man väl kan kalla det, var attdet aldrig har varit föräldraförsäkringens syfte att två föräldrar -med finansiering från föräldrapenningen-skulle kunna ägna sig åt vård av sammabarn. Vad vi har velat är att tillförsäkra barnet en förälders hemmavaro ochtillsyn. Skälet att inte gå längre än så är lika gott som detvar . Därtill kommer att den nu föreslagna förändringen reserstora kontrollproblem. Det sägs uttryckligen i propositionen och iutskottsmajoritetens skrivning att syftet med reformen bl. a. är att åstadkommaen förenkling. Jag kan inte se att det blir någon förenkling - snarare tvärtom. har i det här sammanhanget en viktigkontrollfunktion. Den skall bl. a. upprätthålla respekten för det heltavgörande kriteriet för rätten till föräldrapenning, att den som uppbär sådanföräldrapenning skall ha barnet i sin vård. Med detta menas något mycketkonkret och handgripligt. Det gäller verkligen att den som stannar hemma medföräldrapenning skall sköta barnet personligen. I de familjer där det ändåfinns ytterligare en förälder hemma, som dittills skött barnet, är detsjälvfallet helt omöjligt att kontrollera att detta krav är uppfyllt. En pappa - om vi nu håller oss till det statistisktvanligaste fallet - som vill ta ledigt från jobbet och stanna hemma, kan göradet, och ingen kan kontrollera om han gör något som helst för barnets vård och skötsel.Man får väl nöja sig med att kontrollera - som man väl också annars gör - atthan är hemma , har sin nattvila i hemmet. Men om han i övrigt villägna sig åt att reparera villan eller ge sig ut och fiska dagarna i ända, kanhan göra det. Dess värre är detta dessutom en förmån som egentligen baraden kan tillskansa sig som har goda inkomster. Inkomstbortfallet, om man gör pådetta sätt, blir ju ganska kännbart för en låginkomstfamilj. Man förlorar 10 %brutto av den normalt förvärvsarbetandes lön, eftersom kompensa- Föräldraförsäkringen, m. m. tionsnivån i föräldraförsäkringen är , och manförlorar dessutom de . som redan utgår till den andre föräldern. Det bliralltså ett inkomstbortfall på 60-70-75 kr. , och för barnfamiljer iknappa omständigheter lär detta inte vara någonting att reflektera över. Menden som har mycket goda inkomster kan naturligtvis betrakta ett inkomstbortfallpå uppåt hundralappen som ett billigt pris för en rejäl extrasemester. Detta är inte precis en reform som lättar bördorna för demsom har det besvärligast, men den innebär en stor frestelse för dem som har godråd. Vi moderater motsätter oss denna förändring. Jag yrkardärför, herr talman, bifall till reservation 6. En mindre nyhet i förslaget gäller s. k. kontaktdagar. Ianslutning till förslaget att det antal år under vilka föräldrapenning skallvara tillgänglig sänks från åtta till fyra, föreslås som en sorts kompensationinförandet av två kontaktdagarperåroch barn, att användas för t. ex. besök iskolan. Det är ett bra förslag, och vi har ingen invändning mot det. Vi tyckeremellertid att det är ett i onödan rest pekfinger mot föräldrarna, att bestämmaatt det skall vara just och ingen annan fördelning.