prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — Reservafionenföljer upp mofion nr 822, vars yrkande går ut på att överföringarna till ochfrån av statens betalningar bör ske snabbare. Genom detta skulleräntekostnaderna på statsskulden minska. Utskottsmajoriteten, som delvis harförståelse för motionskravet, finner det ändå till slut olämpligt att nu ändranuvarande ordning. Vi moderater anser att det är angeläget att manfillvaratar alla möjligheter att minska statens upplåningsbehov och därmedminska räntekostnaderna. Det tycks finnas tekniska möjligheter att minskapostgirots handhavandetid för inbetalningar och därmed minska statensräntekostnader. Arbetet med att ändra rufinerna och att förverkliga självklaraförbättringar går trögt. avslogs en likalydande motion med motiveringatt en arbetsgrupp tillsatts i med uppgift att se över destatliga betalningarna. Riksdagsmajoriteten förutsatte att utredningsarbetetskulle bedrivas skyndsamt. Arbetsgruppen har inte hörts av - den har tydligensjälvdött. Därför finns det ännu större anledning att rösta på reservation 3.Den klargör en positiv inställning fill förbättringar och förenklingar irutinerna för betalningar från och till staten. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall fill de ibetänkandet intagna reservationerna 1, 2 och 3. Betalningar tiU och från staten AnL 109TORSTEN (): betänkande 1984/85:17 ombetalningar till och från staten är ingen nyhet för kammaren. Det är ettständigt återkommande ärende, som vi haft tillfälle attbehandla här. Den enda skillnaden är väl att vi bara har haft två motioneratt behandla. Möjligen kan man därigenom dra den slutsatsen att stridsviljan idenna fråga är i avtagande. I mofionerna tas upp och postgirotssärställning när det gäller statliga betalningar. Motionärerna kräver attPK-bankens monopolställning avseende att förvalta postgirots medel bör upphöra,och det får man väl mera betrakta som en principfråga. Banktroheten i detta landär ganska utbredd, och förhållandet mellan och postgirot är därförinte unikt. Det är känt att företag som har sina intressen i olika banker ocksåär synnerligen trogna dem som kunder. Vad som binder och postgirot samman är sammanslagningenav och Postbanken 1974. Den nya övertog då Postbankenstillgångar och skulder. Om inte längre skulle få förvalta postgiromedlenskulle det få stor betydelse för balansomslutning. Inlåningen frånpostgirot fill omfattar av bankens balansomslutning. Den ärplaceringsmässigt uppdelad i en rörlig del på 3-4 miljarder och en fast del på6-7 miljarder. Den fasta delen är bunden i utlåning på olika lång sikt. Betalningar till och från staten Det pågår förhandlingar om ett nyttavtal mellan parterna. Skulle del ske förändringar i detta sammanhang är denbästa lösningen att det sker successivt. Därför finns det ingen anledning att idetta sammanhang fillstyrka reservanternas förslag, och utskottet avvisar dettamotionsyrkande. I reservation 2 om statliga in- och utbetalningar anförssom argument för att förändra statens inbetalningsrutiner att bankerna skall haen bättre täckning bland den vuxna befolkningen i vårt land. Mot detta påstående kan anföras, att genom postenssamarbete med och sparbankerna har kunderna i dessa bankermöjligheter att göra postgiroinbetalningar direkt från sina konton tillpostgirokonton. Det rör sig om ca 3,2 miljoner sådana konton. Till detta skallläggas ca 700 000 postgirokonton för privatpersoner. För de 665 000 personersom föredrar att göra sina betalningar kontant vid besök på de 2 200postkontoren eller genom de 2 600 lantbrevbärarna är denna utbyggda service fördel. Det kan tilläggas att nästan alla företag har postgirokonton ochgör andra transaktioner på dessa konton regelbundet. Därför kan man inte påstå att det skulle innebära någononödig särrutin om statens betalningar skedde till och från dessapostgirokonton. Det förslag som reservanterna lägger fram skulle inte medföranågon samhällsekonomisk vinst eller någon vinst för allmänheten. Den främstaeffekten skulle vara en omfördelning från posten fill bankerna, vilket däremotskulle öka bankernas redan höga vinster. Konsekvensen skulle bli att postenskulle få svårt att hålla den nu höga servicenivån och då bli tvungen att höjaavgifterna. Det skulle naturligtvis främst drabba den stora allmänheten, som ärmest beroende av postens service. Reservanterna vill göra den ändringen att utbetalningarnaav överskjutande skatt samt statliga bidrag och förmåner skall ske direkt tillbank- eller postgiro. Utsändningen via posten skulle vara en onödig omgång medextrakostnader för statsverket och betalningsmottagarna, hävdas det. Återbetalningen av skatt sänds ut tillsammans medslutskaltsedeln i samma försändelse, och det måste anses vara en mycket rationellordning. Posten, som når ut fill alla hushåll , kan därför svara för enmycket snabb expediering till alla betalningsmottagare. Den ordning som föreslås i reservationen skulle görahanteringen mycket krånglig med risk för fel. Kontoinsättningar av bidrag och andra förmåner avseenderiksförsäkringsverkets utbetalningar har tillkommit bl. a. mot bakgrund avriksförsäkringsverkets önskan att ta bort kontantutbetalningar frånförsäkringskassorna och i stället låta utbetalningarna gå via post eller bank. Kontoinsättningar av regelbundet återkommande ersättningarär mer naturliga och riktiga och kommer att tillta . Här kan man hänvisa till att ca 200 000 studerande fårstudiemedel från centrala studiemedelsnämnden via kontoinsättningar. Slutligen: I reservation 2 föreslås att olikabetalningsförmedlare skall konkurrera om betalningsuppdragen när det gällerlöner och pensioner. Mot detta anförs att och posten mer än någonannan bank har satsat på löneutbetalningsservice och har en väl utbyggdorganisation för detta. På postgirot finns en avdelning på 700 personer somuteslutande handhar lönekontosystem och personkonton. Arbetet har kunnat bedrivas på ett så rationellt sätt har genomfört prissänkningar med bibehållen hög servicenivå. Beträffande reservation 3, som tar upp den statligakassahållningen, kan man, förutom vad som anförs i utskottsbetänkandet,framhålla följande: Ränteläget är högt uppdrivet på den svenskapenningmarknaden, och kraftiga svängningar i marknadens likviditet påverkarränteläget. Skatteuppbörden innebär att marknaden dräneras på betydande beloppunder . Likviditetsbehovet täcks genom dagslån från postgirotförmedlade av . Om pengarna inte fanns på postgirot skulle lånen istället få ske i , i allmänhet fill straffränta. Det är ett välkänt faktum att den politik som förs innebäratt man försöker utjämna kraftiga svängningar i likviditeten påpenningmarknaden. Det kan också framhållas att en rad stora privata företagmed omfattande uppbörd av redovisningstekniska skäl precis som statenaccepterar förlängd behandlingsperiod. Genom de effektivare helautomatiserade tömningsfider somgäller för statens pengar är genomströmningsfiden på postgirot kortare förstatens pengar än för exempelvis många stora företags pengar. Jag ber att få yrka bifall till hemställan iutskottsbetänkandet och avslag på reservationerna. Betalningar tid och från staten AnL 110FILIP (): Det är ett odiskutabelt faktum att monopolhämmar och konkurrens stimulerar. Detta gäller på praktiskt taget alla områden.Men det kan, eller vill, inte en socialdemokrat erkänna eller förstå. Jag hoppas att det blir regimskifte . AnL 111 (): Om detta skulle vara det stora motivet förett regimskifte, tror jag inte att kommer att få svårt att fåstöd hos den stora allmänheten. Alla vet ju att postverket är en vikfig del ilandets infrastruktur. Det är de stora folkgrupperna, framför allt kanske i glesbygdsområdena,som kan tillgodogöra sig postverkets utmärkta service. Då gäller det inte att iförsta hand tillgodose bankintressena - det är väl egenfiigen dem som herrFridolfsson slåss så energiskt för. När han talar om att socialdemokraterna ärde stora monopolivrarna kan man väl säga att är en stor ivrarenär det gäller de fria marknadskrafterna - att de skall få spela fritt på denstora allmänhetens bekostnad. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 19.) Nr 115 AnL 112 TREDJE VICE TALMANNEN: den Kammarenövergår nu fill att debattera finansutskottets betänkande 18 om 11april 1985 alternativa mått på den ekonomiska utvecklingen. Alternativa mått på denekonomiska utvecklingen Alternativamått på den ekonomiska utvecklingen AnL113 (vpk): Det är ett svårt problem att beräkna exempelvis ett lands förmögenhet.Det är också svårt att beräkna det fillskott i fråga om ekonomiska nyttigheteroch tjänster som de arbetandes produktion skapar. Detvanliga sättet att mäta tillskottet är ju med den s. k, bruttonationalprodukten,men det måttet har en rad brister. Det noterar bara vad som prissätts påmarknaden men inte annat. vet vi att det i samhället finns en stor s, k,informell sektor där ett betydande arbete utförs och . Det ärarbete i hemmet, arbete med barnen osv,, men det räknas inte in som etttillskottsvärde i bruttonafionalprodukten. Vihar också ett annat problem, nämligen de stora skador som den nuvarandeprodukfionsapparaten åstadkommer både på naturen och på människorna. Det är ettproblem som har växt . Det illustreras av en rad företeelser somdiskuteras i massmedia och bland allmänheten, exempelvis den stora risken förfosterskador vid arbete vid dataapparater, som just nu är aktuell, deförgiftningsskador som olika kemiska ämnen skapar, de risker för cancer somframträder kanske för arbetare i viss produkfion. Vi har ocksåden akuta skogsdöd som drabbar och som sammanhänger med detsätt på vilket produktionen sker. Menalla dessa kostnader tar man inte hänsyn till när man beräknarbruttonationalprodukten. Det finner vi oegenfligt. Vi har därför i en motionfrån vpk föreslagit att man skall införa ett alternativt sätt att beräknaproduktionstillskottet. Vi har inte krävt att man skall avskaffa det gamlasättet att räkna bruttonationalprodukten. Det kan vara nyttigt och användbartför vissa ändamål, exempelvis när man skall studera konjunkturpolitiken ocheffekterna av ohka konjunkturpohtiska ingrepp. Men när det gäller denlångsiktiga utvecklingen av produktion och arbete i ett samhälle förefaller detoss helt orimligt att inte ta någon som helst hänsyn till de stora kostnadersom vållas av det sätt på vilket produktionen och distributionen ärorganiserade. Vi vill alltså att man skall komma fram till en metod somverkligen tar hänsyn till de reella kostnaderna för den produktion som bedrivsi samhället. Numedger finansutskottet, som har behandlat mofionen, att det skulle vara enfördel om man kunde ta de här hänsynen som vi har krävt. Men man sägersamtidigt två andra saker som enligt finansutskottets mening motiverar ettavslag på motionen - dels att det skulle vara mycket svårt och komplicerat attutföra dessa alternafiva beräkningar, dels att man kan ersätta dem genom s, k,välfärdsstatisfik, där man alltså parallellt med studiet av bmttonational- produkten studerarutvecklingen av miljöförhållanden, av människans hälsa och andra faktorer somär möjliga att studera. Vigodtar inte det sättet att argumentera och tycker inte att det är övertygande.Så länge man bara har ett slags välfärdsstatistik vid sidan avbruttonationalproduktsstatistiken blir följden den - det ser vi i det verkligalivet - att man inte tar hänsyn till kostnader och skador som produktionen åstadkommer.Då kan man sedan sitta där med sin statistik över å ena sidan hur produktionenav prylar i samhället ökar och å andra sidan hur skogsdöden far härjande framoch hur människornas liv och hälsa förstörs. Dessa kostnader måste dras in iberäkningen av kostnaderna för den produktion som kan vara nyttig ochändamålsenlig för ett samhälle att bedriva. Vi vägrar absolut att växlamänniskors liv och hälsa och naturens förstörelse mot en ökad produktion avolika materiella produkter. Argumentetatt det skulle vara svårt är inte heller övertygande, så länge man inte harförsökt åstadkomma ett sådant alternativt mått. Vad vi har begärt är att manskall tillsätta en utredning och studera möjligheten att skapa ett alternativtsätt att beräkna produktionen i samhället där man tar hänsyn till allakostnader som produktionen orsakar. Hur kan man avvisa det innan man ens harförsökt göra sådana beräkningar? Vi tycker det är ansvarslöst av de ledamöterav utskottet och av som ställt sig bakom en sådan avvisandeståndpunkt. Dethär är ett krav som man i längden inte kan avvisa. Det vore bättre att manstartade sådana undersökningar nu än att skjuta dem , då nyagenerationer med säkerhet kommer att fälla en hård dom över de människor som försummar värnet om människornas hälsa och om naturen. Jag yrkarbifall till.debägge vpk-reservationerna. Alternativamått på den ekonomiska utvecklingen AnL 114 (): Vi behandlar nu en följetong i riksdagsarbetet, nämligen frågan hur manskall mäta och redovisa produktionsresultatet. Låt mig slå fast - det tror jagC,-H, vet - att utskottsmajoriteten delar de uppfattningar som försfram i motionerna, nämligen att man vid många ställningstaganden måste gmndasig också på andra faktorer än rena BNP-begreppet, Därför pågår också ett kontinuerligtutvecklingsarbete såväl inom exempelvis som inomkanslihuset för att få fram sådana kompletteringar och ett sådant underlag. Sombeslutsfattare har vi många fina underlag att grunda våra beslutpå. Det är naturligtvis viktigt att vi ser fill sådana faktorer som motion 943tar upp -miljöförstöring, yrkes- och arbetsskador, osv. Vi tar också hänsynfill dem. Vpkhävdar i sin reservation att BNP-begreppet skall tolkas som ett välfärdsmåttoch att vi gör det. Men så kan och skall vi inte tolka det begreppet, BNP ärett mått att grunda sina beslut på. Jämsides med det skall vi fortsätta attbygga ut underlag som visar utvecklingen av olika välfärdskomponenter. Dåkommer vi också fortsättningsvis att ha goda underlag för våra beslut. Alternativamått på den ekonomiska utvecklingen Jag vill med detta yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på de två reservationerna, AnL115 (vpk): Det hjälper inte mycket om utskottets övriga ledamöter är överens medmig eller om alla ledamöter är överens med vpk-gmppen om degrundläggande ståndpunkter som vi har fört fram i motionen, om man inte görnågonting. Ett faktum är att produktionen på många områden bedrivs utanhänsyn till de skador som åstadkommes och utan att man beräknar de storakostnader i fråga om förstörelse av människors liv och hälsa och av naturen somföljer av det sätt på vilket produktionen är organiserad. Detär riktigt att det här åren följetong - det är inte första gången vi väcker denhär motionen. Men jag tycker inte det kan vara hedrande för attskriva hur långa romaner som helst. När det gäller den här romanen borde det nuvara dags att skriva slutkapitlet. AnL116 (): Låt mig då säga att vad göras skall är redan gjort i många stycken. Jaghåller med C,-H, om att vi inte skall skriva romaner. Men vi kaninte heller med statistik lösa de stora problemen. Det skall ske med en vettigpolitik. En sådan menar jag att vi socialdemokrater står för. välkommen till oss, AnL117 (vpk): Liksom i den föregående fickdebatten upptäcker jag nu att den stundandevalrörelsen kastar sitt rosenskimmer också över denna debatts avslutning. Dethandlar emellerfid inte om att komma fill socialdemokrafin eller ej, utan dethandlar om att vidta verkliga åtgärder i det syfte som finns angivet i dennamotion. Det är ett faktum att på de allra flesta områden tas inte dessa hänsynoch finns inte några beräkningar av de verkliga kostnader som produktionenförorsakar människor och natur. Detär inte statistik vi vill ha, Statisfik har vi massor av. Utskottsmajoritetentror att man löser dessa frågor bara genom att utveckla s.k, välfärdsstatistik.Vad vi vill ha är en möjlighet fill korrekta kalkyler av de verkliga kostnadersom produkfionen förorsakar. Det har vi inte . Det är farligt om samhälletfortsätter på denna väg. Det skapar både skogsdöd och människodöd. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om finansutskottets betänkande 19.) Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 13§ Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare har frän inkommit bevis om att ElvyWesterberg (s), , utsetts till ny ledamot av fr. o. m. den 11april 1985 sedan () avsagt sig uppdraget. Tillersättare för riksdagsledamöter har utsetts , ,, , , , , ,, , , , och ,(alla s). Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. 14 § Anmäldes och bordlades 1984/85:187 Redogörelseför vissa ändrade villkor i avtalsgmppsjukförsäk- ringen1984/85:191 Förslag om utländska banketableringar i /85:192Ändringar i uppbördslagen 15§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:521av () till kommunikationsministern om Södertäljesfjärrtågstrafik: SJ:s planer på en ny järnvägssträckningFlemingsberg-Järna via har väckt betydande oro i kommun.Risken upplevs som betydande att detta kommer att leda til en försämradfjärrtågsförsörj-ning för . Om inte en i stort sett lika godförsörjning som kan garanteras för södra förframtiden är det en nödvändighet att en fjärrtågsstation byggs i . Det ärviktigt att kommunen också får möjlighet att ta del av framtida förbättringar ijärnvägstrafiken, som t. ex. Inter-City-trafik och höghasfighetståg. Är regeringen beredd att garantera att inte denplanerade nya järnvägssträckningen leder till försämringari försörjning med fjärrtågstrafik? 1984/85:522av (vpk) till kommunikationsministern om risken förradioakfiv strålning vid vissa transporter med fartyget : Enligt uppgift i presen har Gotlandsbolaget inhyrtatomsopfartyget för vanliga styckegodsfrakter. Inhyrningen kommer attomfatta en kortare fid, medan bolagets ordinarie fartyg är upplagd förreparafion. Detkan ifrågasättas om ett fartyg som utan risk kan användas för vanligfrakttrafik, när hon tidigare använts för frakt av kärnavfall. Jag vill därför frågakomrnunikationsministern: Vilka åtgärder har vidtagits för att förhindra attgods som fraktas med utsätts för radioaktiv påverkan? Om så inte harskett, avser kommunikationsministern att agera i fallet? 1984/85:523av (m) till socialministern om innehållet i visststudiematerial för förskollärare: Till förskollärares fortbildning harsocialstyrelsen med bistånd av andra organisationer givit ut studiematerialetVärlden i förskolan. Eriligt många föräldrars och förskollärares mening ärinnehållet tvivelaktigt som underlag för verksamhet i förskolorna. Jag vill därför ställaföljande fråga till socialministern: Avser statsrådet att vidta några åtgärder medanledning av att "Världen i förskolan" inte synes överensstämma medförskolans målsättning? 16§ Kammaren åtskildes .