prot · G809113 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är i all enkelhet bakgmnden till min motion om avslag påkommunikationsministerns förslag. Varjebeslut som tar arbetsuppgifter från SGAB kommer nämligen att påskyndafriställningarna. Att man sedan lokaliserar det nya aktiebolaget tillLinköping, den mest expansiva orten i Östergöfland, bidrar inte till att ökaförståelsen för beslutet. Tvärtom visar det på det ringa intresse som finns förregionalpolitiska konsekvenser. Att man sedan köper tjänster från SGI och baraanställer en verkställande direktör i inledningsskedet lugnar på intet sätt minoro. Beslutet innebär en ytterligare försvagning av underlaget för SGAB, och pådet sättet hotas och av ökad arbetslöshet. Behovet av stöd ärbetydligt större i än i , Det är detta samband som utskottetvägrat inse. Jagyrkar bifall till reservation nr 2 av och . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om trafikutskottets betänkande 18.) Kammarenövergår nu till att debattera trafikutskottets betänkande 18 om anslag tillTransportstöd för . AnL 128 iVisby (m): Socialdemokraterna gör vad de kan för att ständigt skapa oro blandmänniskorna i vårt land. Skatt fogas till skatt och lag till lag i en aldrigsinande ström. Oroarsig gör också människorna på - inte bara för skatter och lagarutan också över regeringens maktfullkomlighet när det gäller linjesjöfartentill och från , I budgetpropositionen står det nämligen attstatsbidraget till bör minska från föreslagna 39 miljoner. Manmåste fråga sig, och jag vill gärna fråga någon representant försocialdemokraterna: På vilken saklig grund bygger detta påstående? Kanskesiffran 70-75 miljoner är riktigare. Vi vet ju att underskottet blirungefär 70 miljoner och förmodligen lika stort 1985, Statenhar ju själv ingått ett avtal med Goflandsbola-get, därdet står inskrivet att staten skall täcka underskottet under vissa givnaförutsättningar, så det är väl mer eller mindre bara att betala. För människorna på Gofiand finns det två "riksvägar" fillfastlandet, "vägar" som trafikeras året runt av våra färjor precissom järnvägarna på fasflandet. Denna trafik är lika livsviktig för oss påGotland både regionalpolifiskt och näringspolifiskt som järnvägstrafiken är förmänniskorna på fastlandet. Denna livsnerv kan och får inte amputeras. Mennu funderar transportrådet på fullt allvar på att delvis stänga avden södra "vägen" till , Åtminstone har transportrådet gettGotlandsbolaget i uppdrag att räkna fram en kostnadskalkyl på hur storbesparingen i transportstödet skulle bli, om - hör och häpna -och oktober trafikerades och under tiden november-apriltvå dagar . Då skulle man få en besparing på 6-8 miljoner.Transportrådet försvarar detta initiativ med att kommunikafionsministern iårets budgetproposition gett transportrådet i uppdrag att lägga fram förslagfill åtgärder som skall minska behovet av statsbidrag. Undrapå, herr talman, att människorna på känner stor oro, har fåttkämpa steg för steg för att erkännas som ett svenskt landskap året runt, intebara . Det gotländska näringslivet och de gotländska företagarna ärberoende av att kunna transportera färska varor till och från ön , på bådeden norra och den södra linjen. Sånågra exempel på hur regeringen behandlar oss gotlänningar itransporthänseende, Dengångna vintern har isförhållandena som bekant varit besvärliga iOskarshamnstrakten. Ett antal turer till ställdes in ,enligt transportrådet bl, a, av ekonomiska skäl. Oljekostnaderna blir högre vidgång i is, minsann. Vem fick då betala den inskränkningen i trafiken?Naturligtvis företagare. Staten tar sig friheter, men har inteför avsikt att ta något ansvar för kostnadsfördyringen - det har man klart sagtifrån. Ettannat exempel: annonserade Gotlandsbolaget om att enhelgdagstur skulle gå omvägen över fill , därför att man somförsöksverksamhet skulle transportera värnpliktiga denna sträcka. Det här fickgotlänningarna finna sig i. De som skulle resa från fillVisby fick vänta timme efter fimme på båten på grund av - de väl kända -isförhållandena. Så behandlar staten oss gotlänningar . Värnpliktsresanvar den här gången ett försök. En permanent tur , också ibesparingssyfte? Vad vet vi? Jo, vi vet att transportrådet funderar på detta. Undra på att vinterns minoritet av 55000 människor på oroas. Ytterligare ett exempel: Förslag har också på fullt allvarframförts av transportrådet att vid inskränkningar i Oskarshamnstrafiken resan skulle kunna få ske med lastfartyget - ett fartyg med några hytter högst uppe på tredje däck. Fartyget har ingen hiss, utan man måste klättra uppför mycket smala och branta lejdare för att komma upp till hytterna. Det här är ytterligare ett förslag som framförs av transportrådet i syfte att minska transportstödet. ) Så ytterligare några ord om taxesättningen. Utskottetsäger i det betänkande som vi nu behandlar att "priset för en färjeresaär anpassat fill priset för en andraklassbiljetl på tåg för motsvarandefärdsträcka". Men litet längre fram kan man läsa att på grund av ettkraftigt ökat behov av stöd till Gotlandstrafiken tillämpas enenhetlig taxa, där taxesättningen för sträckan är normgivandeockså för de södra linjerna. Härigenom minskar transportstödet med ca 5 milj.kr. , konstaterar utskottet vidare. Det borde i budgetpropositionen och även iutskottsbetänkandet ha stått: Priset för en färjeresa är inte anpassattill priset för en andraklassbiljetl för tåg. Det skilde ju 5 miljoner i pengar1981, och skiljer det säkerligen mycket mer. har nämligenbestämt att också ett annat beslut skall sättas i verkställighet, om höjning avbiljettpriserna , Höjningen beror delvis på ekonomin. Vad är det då som påverkar transportstödet? lagom linjesjöfart mellan och fastlandet stadgas att linjesjöfart fårbedrivas endast efter tillstånd av regeringen, I och med denna lag tog statenpå sig det övergripande ansvaret för förbindelser med fasflandet. Nuär det bara Gotlandsbolaget som trafikerar sträckan. Det råder alltså enmonopolsituation, med allt vad det innebär. Transportstödets storlek är ocksåberoende av riksdagsbeslut och i viss mån 1981, Kan regeringen och kritiseraGotlandsbolaget för att det valt fel tonnage ? Nej, Densocialdemokratiska riksdagsgruppen har varit med om besluten och givitklarsignal t, ex, när man bestämde att de två nya storfärjorna skulle byggasmed statligt varvsstöd på Landskronavarvet, Färjorna är mycket oekonomiskavintertid och påverkar naturligtvis transportstödet, I propositionen står detatt trafikpolifis-ka beslut ligger fast. Det innebär att en godtrafikförsörjning är en förutsättning för näringslivet också på , Detbör, åtminstone enligt min uppfattning, innebära att trafik till skallgå på båda linjerna i stort sett . När regeringen säger att transportstödet måsteminskas bör också regeringen - och regeringens talesman - tala om vilkaav dessa faktorer som skall påverkas. Jag hoppas att riksdagsbeslut och dettrafikpolitiska beslutet skall äga gilfighet. Det vore bra om regeringenstalesman förklarade för mig och människorna på vilka de sakliga grundernaär för en minskning av transportstödet. Gotlandsbolaget är ju endast ett verkställande organ som arbetar under givnaförutsättningar. vet jag, herr talman, att det pågårförhandlingar mellan transportrådet och Gotlandsbolaget, Riksrevisionsverketoch revisorer är också inkopplade och grubblar som bäst över våraproblem. Låt därför människorna och företagarna slippa sin oro åtminstone fillsförhandlingarna är avslutade och revisorerna sagt sitt. Då vänder intemänniskorna taggarna ut. Den i årets budgetproposition aviseradeåtstramningen i Gotlandstrafiken får inte gå ut över oss i form av högre priseroch sämre tidtabeller. Slutligen : Vilka är de sakliga grunderna tillförslaget om att minska statsbidraget? - Vi vet ju att underskottet1984 blev 70 miljoner och förmodligen blir ännu mer. Med detta yrkar jag bifall till min mofion 1983 yrkande 1och även till centernmotionen 2551, yrkande 1, AnL 129GUNHILD (): I trafikutskottets betänkande nr 18 behandlasanslaget fill Transportstöd för och ett antal motioner vilka rörfärjetrafiken till och från , Transportstöd till Gotlandstrafiken har sedanriksdagsbeslutet utgått för person- och godsbefordran till och frånGotland, Fram till beräknades detta stöd på det antalkilometer som utgör det faktiska avståndet mellan och de trafikeradehamnarna på fasflandet. När under höstsessionen 1981 fattade beslutom att fraktberäkningsav-ståndet skulle vara oavsett vilken hamn somtrafikerades var detta för gotlänningarna ett helt oacceptabelt avsteg från dentidigare gällande principen för taxesättning, den s, k, vägprincipen. De tidigare gällande principerna innebar atttransportföretagen vid godsbefordran kunde tillämpa samma taxa förGotlandstrafiken som för trafiken i övriga landet och att persontaxanrelaterades till priset för tågresa andra klass på motsvarande färdsträcka.Skälet till en övergång till enhetstaxa angavs vara besparingsbehov, ochtransportrådet ansåg det naturligt att taxesättningen på den trafikstarkasterelafionen fick vara normerande. Man utgick då från att det skulle vara mellanNynäshamn och , Även om den mesta trafiken går över är detbetydande mängder gods som går via . Men avståndet dit är bara 11,6mil. I regeringens framlagda proposition om regionalutveckling och utjämning står det så vackert att regionalpolifiken bör inriktaspå att skapa fömtsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landetsolika delar och att ge människor fillgång fill arbete, service och god miljöoavsett var de bor i landet. För att skall kunna utvecklas som län ochregion och för att vi som bor på denna ö så långt möjligt skall kunna fålevnadsbetingelser som är likvärdiga med övriga svenskars har kommunikationernaen helt avgörande betydelse. Den kostnadsökning som skedde harväsentligt försämrat det gotländska näringslivets konkurrensförmåga, efter- somfraktkostnaden över höjdes med'vid det tillfället. Vi måstekonkurrera på fastlandet med våra produkter från industri och lantbmk, ochdärför är det verkligen inte likgiltigt vilka fraktkostnader som gäller.Godtagbara och framför allt rättvisa kommunikationer är vårt läns absolutalivsnerv. Ochdet är alltså det orättvisa i systemet som vi vänder oss emot. Vi kan accepterabesparingar och ha förståelse för nödvändigheten av detta, men villkoret attdet måste ske på ett rättvist sätt ger vi aldrig avkall på. Utskottet tycker idenna fråga år att det är riktigt med en enheflig taxesättning ochfinner den dessutom förenlig med vägprincipen. Detta kan vi gotlänningar inteuppfatta annat än som ett mycket cyniskt tänkande, Jag vill gärna görautskottet observant på att i fråga om den nya linjen som går direkt ifrånStockholm fill med start gäller helt plötsligt inte enhetstaxanlängre; där kostar enkelbiljetten .18 kr, mer än på övriga linjer. Vilkagaranfier har vi för att inte detta pris blir normerande ? Förövrigt när det gäller Stockholmslinjen så har utskottet fått felaktigauppgifter. Den hnjen trafikeras mellan och , mellan den 13augusti och och alltså inte som det står ibetänkandet. Från de gotländska myndigheterna har vid flera fillfällen påtalatsden oro man känner för att uttalande om taxesättning enligt den s.k,vägprincipen tycks ha fallit i glömska, och det har också både för utskottetoch departementet presenterats utredningsmaterial som påvisar hur skillnadernabara har ökat och fortsätter att öka om man gör procentuella prisuppräkningar. Jaghar därför i en speciell framställning till revisorer begärt att fåderas bedömning av tillämpningen av riksdagsbeslut, Iförevarande proposition föreslås en total medelstilldelning av 44,5 miljoner,och detta har utskottet ingen erinran emot. har bolaget uppmanats attinkomma med ett åtgärdsprogram för att man skall komma till rätta med nuvarandekostnadsökningar och få ett minskat behov av statsbidrag. Vad innebärnu detta? Kan transportrådet medverka till möjliga rationaliseringar inom RederiAB , så skall inga invändningar göras mot detta. Men sådanarationaliseringar får inte tillåtas drabba turtäthet, prissättning ellertrafikanternas berättigade krav på fillfredsställande trafikservice. Vi harinte tillgång till de mycket viktiga färdmedlen tåg och bil, och' därför kan viinte acceptera en försämring av nuvarande trafikstandard. Sedan motionen skrevsi januari har det inträffat en del incidenter som tyder på att dentrafikstandard vi har kommer att ifrågasättas, i vari sitt anförande inne på en del av det. vid månadsskiftetfebmari-mars inställdes trafiken på på grund av ishinder. Detta skälaccepterades naturligtvis, men när det dröjde innan trafiken återupptogs och skäletdärför angavs vara av ekonomisk art, så var det en första signal att enminskning av statsbidraget var på gång. På en fråga här i kammaren tillkommunikationsministern fick jag inget besked om vem som skulle göras ansvarigför de merkostnader transporterna över medförde för fraktkunderna, fall gör inte staten det. marsdiskuterades i tränsportrådet ett förslag att inskränka trafiken på Oskarshamnså till den milda grad att skulle bara lastfärjan och då ta de passagerare som kan rymmas,cirka ett fyrtiotal. går den färjan med farligt gods, så dåfår inga passagerare medfölja och skulle alltsåpassagerarfärjan gå som vanligt. Jag kan just undra vilken annan väg manstänger av i vårt land på detta sätt av ekonomiska skäl. Protesterna har hellerinte uteblivit och förhoppningsvis nått även . Dehar gått tvärsöver alla partigränser och även presenterats för Bo Toressonunder ett besök som han gjorde i . Förslaget ligger för närvarandebordlagt i transportrådet, har fartyget lagt till i hamn efter att ha fraktatförnödenheter av olika slag från till , Fartyget , som ärbyggt för att frakta kämkraftsavfall och också har gått med högriskavfall skallunder , medan den stora färjan är på varv, svara för frakterna tilloch från , Trots försäkringar från om attinga risker för strålning förekommer, känner många människor stor oro för denminskade respekten för denna användning av ett fartyg som har gått med avfallfrån kärnkraftverk. Jaghar kort velat redogöra för kammarens ledamöter vilken situation som ärgällande för oss gotlänningar, och jag vill med detta söka skapa förståelse föratt den landsväg vi inte har - vi har alltså färjetrafik i stället - måste fålov att belasta statskassan med ett visst antal miljoner och att man inte kanha som huvudmålsättning att detta transportstöd skall minskas. Ingen ifrågasätterde 7 miljoner det kostar för att driva färjan över , Det bor600 människor på , Detär ingen mening med fagert tal om regionalpolitikens värde för människor i helavårt land om man aldrig någonsin menar något med det och aldrig är beredd attomsätta detta tal i praktisk handling. Det hade funnits möjlighet till dettanär det gäller att tillförsäkra gotlänningar och turistande fastlänningar enrimlig andel av statskassan i form av ett transportstöd som är undantaget frånbesparingar. Med det anförda yrkar jag bifall fill min motion 2251, yrkande 1, ochdet innefattar då också mofion, yrkande 1, Men mot ett enigtutskott finner jag alltså ingen anledning att begära votering i detta ärende. AnL 130 (): Jag skall bara helt kort beröra motion 744, som jag har väckt underallmänna motionstiden tillsammans med och som behandlas itrafikutskottets betänkande 18. Vihar i motionen begärt att få en bättre färjeförbindelse mellan ochVisby. Ett enhälligt utskott har avstyrkt motionen med hänvisning tilltransportrådet, som kort och gott avfärdar vårt krav med att trafikunderlagetunder högsäsong inte är tillräckligt stort för att motivera två turer per dagmellan och - hur man nu har kommit fram fill detta. Eftersom utskottet inte anser sig ha någonanledning att ifrågasätta vad transportrådet anför, avstyrker man naturligt nogmotionen. vore det önskvärt att utskottet gjorde egna bedömningar utanatt snegla på synpunkter från ett, som jag anser det, ofta enväldigttransportråd. Vadjag vill ha sagt med mitt anförande är att jag anser att trafikutskottet -dåriksdagen skall fatta beslut i vissa transportfrågor - kanske bör efterlysa välunderbyggda utredningar, som är realistiska, som speglar verkligheten och somklart belyser hur människor vill åka. Det framgår för övrigt alltid avefterfrågan. Detfinns i regel bra underlag från berörda kommuner och hamnar. Det kan inte ledafill negafiva eller felaktiga ekonomiska beslut om man har ett väl underbyggtmaterial som grund för sina beslut. Men det eliminerar risken för att vissaregioner utarmas på allt vad kommunikafioner heter på gmnd av felaktiga beslut. Detfaktum att transportrådet bara avfärdar vårt krav med att det är för dåligttrafikunderlag - utan att redovisa det faktiska förhållandet - är att beklaga.Om vi ser litet fillbaka i fiden finner vi att transportrådet har fillåfit enständig försämring av färjetrafiken mellan och . 1981 minskadeantalet turer från två till en . Innan den försämringeninträffade var det drygt 85 000 människor som under sommarenreste mellan och , Under1982 begränsades trafikperioden som en mindre färja sattes in, som ärunderdimensionerad i förhållande fill det trafikunderlag som finns. Det innebaratt mängder av resenärer fick hänvisas till andra färjeförbindelser. Det ärinte svårt att med ett sådant handlande få ned reseunderlaget för att sedanupplysa trafikutskottet om att det inte finns underlag för en utökning. Eftersomlinjen är mycket populär var beläggningen under1984 prakfiskt taget hundraprocentig. Men då mängder av resenärer fick avvisaseller hänvisas fill andra hamnar förlorade många turister-just på gmndav för litet tonnage från , Trafikanter som hänvisats fill andrahamnar har helt enkelt inte åkt till , så fick inte se dessaresenärer. Detta bekräftas också av dem som på nära håll kunnat följatrafikanternas reakfion då de hänvisats fill andra hamnar. var det 47000 resenärer som åkte mellan och - att jämföras med de 85 000som åkte samma sträcka innan försämringen skedde, Isammanhanget bör också nämnas att sträckan är kortaste sjövägenmellan och fastlandet, Resfiden är kortare mellan Västervikoch än exempelvis mellan och , varför denna sträcka bordevara att föredra även rent samhällsekonomiskt. Redannu är det många turer från för kommande säsong som är fullbokade, ochdet visar att denna linje är attraktiv. Jag anser att det bör vara allmänhetensefterfrågan och valfrihet, inte politiska beslut, som avgör vilkenresväg man skall använda. Förhoppningsvis kommer både transportrådet ochtrafikutskottet till insikt om detta . Jag har ingetyrkande i ärendet, AnL131 (): Det är klart att i kan stå och ösa galla översocialdemokraterna och påstå att vi socialdemokrater misshandlar gotlänningarnasom ingen annan gör. Men då vill jag helt stillsamt upplysa omatt det är ett enigt trafikutskott, inkl. moderater, som står bakom dettabetänkande och som inte i något avseende kan biträda de mofionsyrkanden som harframförts. Sedanpassar på att ösa galla även över transportrådet, och det ärmöjhgt att de övriga damerna också gjorde det. Då vill jag lika sfillsamtupplysa om att transportrådet arbetar efter de direktiv som regering ochriksdag ger. arbetar inte på fri hand, tvärtom. Jagvill något kommentera vägprincipen och kostnadsutvecklingen. Det är riktigt attsedan transportrådet 1980 fick hand om administrafionen av Gotlandsstödet,följer transportrådet nära nog exakt takten i SJ:s taxehöjningar. Men på grundav ett kraftigt ökat behov av stöd till Gotlandstrafiken beslöt 1981att en enhetlig taxa skulle tillämpas på de norra och södra linjerna. Riksdagenfann det förenligt med vägprincipen, enligt vilken färjetrafiken skall ses somen fast landförbindelse, att taxesättningen i den trafikstarkaste relafionen,dvs, , fick bli normerande även för de södra linjerna. Riksdagenhar också fidigare slagit fast att vägprincipen tillämpas i all denutsträckning som omständigheterna medger, Idetta sammanhang kan man även framhålla att ett årskort som berättigar fill lågprispå samtliga färjeturer året om kan erhållas kostnadsfritt för alla som ärmantalsskrivna på , En strikt tillämpning av vägprincipen skulle alltsåinnebära att färjeresorna till och från skulle bli avsevärt dyrare förgotlänningarna än vad de är . Jagtycker också att det bör framhållas att transportrådet beslutat införa enfamiljerabatt på för Gotlandstrafiken fr, o, m, i år.Rabatten gäller året runt utom under veckosluten , då det är kapacitetsbristi trafiken. Den s, k, vägprincipen, herr talman, tillämpasmed andra ord enligtmitt och trafikutskottets mening i all möjlig utsträckning. Sånågra ord om kostnadsutvecklingen som är det allvarliga problemet förGotlandstrafiken. har vid olika tillfällen fastslagit att vi på någotsätt måste begränsa kostnadsutvecklingen och helst minska bidragsbehovet. Detär det uppdraget som transportrådet också har fått. Men vi har också slagitfast att det inte får ske genom att vi tummar på en tillfredsställandetrafikförsörjning för gotlänningarna. Om man då ser till verkligheten kan mankonstatera att Gotlandsbolaget meddelade att anspråken påstatsbidrag enligt bolagets bedömning uppgick fill 66 milj. kr. mot fidigareberäknade 40 milj. kr. för , Beträffande /86har bolaget i samband med fastställande av turlistan för 1985redovisat ett transportstödsbehov på 46 milj, kr. överläggningar medtransportrådet har bidragsbehovet fastställts till 39 milj, kr, för nästabudgetår. Vissauppgifter pekar nu på att Gotlandsbolaget anser sig behöva ett statsbidrag påöver 70 milj, kr, för , kan man läsa i GotlandsAllehanda att Gotlandsbolaget tredubblar sin vinst. Det gäller den ickestödberättigade delen av trafiken, medan den stödberättigade delen visar enskrämmande kostnadsutveckling. Så här kan det naturiigtvis inte få fortsätta.Man kan inte bara gå till pappa staten och begära mer och mer pengar i detekonomiska läge vi befinner oss. Det är alltså en grannlaga uppgift förtransportrådet att försöka begränsa kostnadsutvecklingen. Det är möjligt attdet här innebär att man i grunden får ompröva formerna för Gotlandstrafikenutan att för den skull släppa på kravet om en tillfredsställandetrafikförsörjning för gotlänningarna. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan i dess helhet. AnL 132 iVisby (m): Det våren hel del saker som tog upp. Även jag kanstillsamt påpeka att de riksdagsledamöter som sitter i transportrådet också sitteri trafikutskottet. På det sättet är alltid uppgifterna samstämmiga från de bådaparterna. Transportstödetskostnadsutveckling steg mycket kraftigt beroende på att en av storfärjornadå togs i bruk. Den storfärjan är, som jag sade tidigare, alldeles för dyr påvintern. Socialdemokraterna har själva accepterat dessa stora färjor, och dåär det ju inte så mycket att göra åt det höga transportstödet. Självfalletskall man rationalisera så mycket som möjligt, men vissa faktiska kostnaderfinns ändå. Beträffande taxesättningen anser jag fortfarande att vi på Gotlandinte skall betala mer för att resa än vad man gör på fastlandet när man däråker med tåg andra klass. Jag tycker det skall vara hkställighet mellan olikalän i det avseendet. Härhar talats om att vi har lågpriskort som är gratis. Ja, visst har vi det. Menkom ihåg att den tillkommande kostnaden, när vi åker till , mellanNynäshamn och är . Dessutom får vi betala den högsta tågtariffennär vi fortsätter från , Vi kan alltså inte tillgodoräkna oss deförsta 15 milen. Så inte tror jag att det blir något plus för gotlänningarnautan tvärtom ett ordentligt minus på den här posten. Jagtycker visst att vi skall hjälpas åt både med kostnadsbesparingar och rafionaliseringar,men det får definitivt inte gå ut över våra taxor. Jag frågade hur vi skall gåtill väga när så många kostnader är fasta. Vivet att transportstödet blev 70 miljoner i stället för 40 miljoner 1974. Vi vetatt det kommer att bli 75 miljoner . Det finns ett avtal, somsocialdemokraterna har varit med om att underteckna, med ångbåtsbolaget där detsägs vem som skall betala vad och hur kostnadsfördelningen skall vara. vill jag sägaatt jag hoppas att man i lugn och ro skall kunna