prot · G809131 · 1984-12-31 00:00:00 — Att säga att det blir parternas sakär detsamma som att säga att detta blir en lönsamhetsbedömning. Tyckertransportörerna och rederiet att detta är lönsamt, då genomför man den härtransporten. Men ärju Gotlandsbolaget i en monopolsituafion. För den somvill ha över varorna gäller det att anfingen finna sig i vad Gotlandsbolageterbjuder eller också avstå från transporten, Gotlänningama måste äta den matsom bjuds - de har inte heller något reellt val. 77FÖRSTE VICE TALMANNEN: Den medgivna repHkfiden är slut. 9 protokoll 1984/85:130-132 Om risken för radioaktiv strålning vid vissa transportermed fartyget 78OSWALD (vpk): Jag vill på nytt ta upp detta medsäkerhetsaspekterna, som jag tycker visar att visst är det bra med säkerhetsåtgärder,men de här rigorösa säkerhetsföreskrifterna som gäller för ger ändå vidhanden, att man inte är säker på att det inte läcker ut radioaktivitet fråndessa behållare, i vilka man fraktar kärnavfallet. Som framgår av reportaget i Gotlandstidningarna,exempelvis , spolar man efter varje sådan här transport medradioaktivt avfall lastrummet; det gör man på de flesta båtar. På vanliga båtarlåter man vattnet gå via fartygets spygatt ut i havet. Men så gör man inte på , fastän kärnavfallet harstått i kliniskt renade rostfria behållare ä 10 miljoner per styck, som skallgarantera att det inte släpps ut någonting. Nej, vattnet från vaskningen samlasupp i en särskild bassäng på fartyget och tas sedan om hand på land. Enbart detta visar att det finns en motsägelse: man ärinte säker på att det inte har läckt ut radioaktivitet från dessa behållare ilastrummet, där man sedan skall frakta lastbilar och trailers med varor somskall till , Bara en sådan sak tycker jag visar att det här ärolämpligt. Jag vill i detta fall instämma med , att det här kaninte få vara en sak för intressenterna och bli en ekonomisk fråga. Detavgörande får inte vara om det går med förlust för Gotlandsbolaget, eller omICA, och andra som utnyttjar den här speditionen tror att de inte fårsälja sina varor om de fraktar dem med - då kommer de att sluta, men inteannars. Detta tycker jag är en smula oansvarigt från regeringens sida. sade tidigare att han förstod,att vi inte har någon lagstiftning som gör det möjligt att gå in ochförbjuda den här typen av frakt med , Transporterna har upphört. Jag skulle förmoda att man kanräkna med att den debatt som ändå förekommit i detta sammanhang kommer att ledatill att man drar vissa slutsatser för framtiden i fråga om synen påtransporter, bl, a, av livsmedel, med detta fartyg, 80 (): Det är naturligtvis en förhoppning man får ha,och låt oss tro att det blir på detta sätt, I så fall har den här debattengjort någon nytta. kan man då dra denslutsatsen, att om denna debatt här i kammaren, och den offentliga debatt somförts, kan leda fill att saken inte upprepas, så kanske en markering frånregeringens sida, att detta är olämpligt, hade kunnat leda till att någotsådant här aldrig inträffat - även om det alltså inte finns någon lagstiftningatt falla tillbaka på. Ett uttalande från regeringen, att det här ansesfelaktigt, hade kanske - om det kommit . - lett till att en annanlösning valts. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 §Föredrogs men bordlades åter Nr 131 betänkande 1984/85:41 »*» j . Mandagen den betänkanden /85:19-22 r> -iinoir betänkanden /85:13 och 15 Utbildningsutskottetsbetänkanden /85:18, 19 och 29 19 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1984/85:206Ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam 20 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:3182av och 1984/85:3183av och 1984/85:3184av m.fl. 1984/85:3185av m.fl. Förslag omutländska banketableringar i (prop, 1984/85:191) 1984/85:3186 av m.fl. Ändringar iuppbördslagen (prop, 1984/85:192) 21 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1984/85:53Beskattningen av utländska skadeförsäkringsanstalter, m, m, (prop, 1984/85:144) 1984/85:54 Hundskatt (prop,1984/85:146) 1984/85:55 Särskild skattereduktion (prop, 1984/85:162) 1984/85:36Koloniträdgårdsinnehavares rättsställning (prop, 1984/85:111 delvis) 1984/85:9 Planering och anslag för totalförsvaret (prop, 1984/85:100 delvis och skr, 1984/85:148) 1984/85:10 Anslagsfrågor rörandeekonomiskt försvar (prop, 1984/85:120) 1984/85:20Anslag till Transportstöd för Norriand m, m. (prop, 1984/85:115 delvis) 1984/85:21 Anslag till (prop,1984/85:100 delvis) 22 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1984/85:146av Per () till statsrådet om regeringens varvs- ochrederipolitik: Enligt tillgängliga uppgifter befinner sig i dagsåväl som i allvarliga problem. Detta trotsutomordentligt omfattande kapitaltillskott , De åtgärder som vidtogsoch beslutades på förslag av statsrådet harsåledes inte visats ge tillfredsställande resultat. Enligtfillgängliga uppgifter är Svenska Värv AB:s ekonomiska situation såutomordenfligt kritisk att man inte förmår ta nya betydande order på grund avsin svaga balansräkning. Förlusten på över 1 000 milj, kr, har gröptur Svenska Varvs eget kapital så att soliditeten kommit på en utomordentligtlåg nivå. Redan en mycket begränsad nedgång på fartygsmarknaden kan komma attskaka hela företagsgruppens förutsättningar i dess grundvalar. Denvarvspolitik som fastslogs på förslag av statsrådet under, våren1983 har således visat sig misslyckad. Vägran att vidta erforderliga åtgärderhar gett ett katastrofalt ekonomiskt resultat. Avsevärda belopp av skattemedelhar gått förlorade. Förutsättningarna för en omfattande omstrukturering avföretagsgruppen under innevarande högkonjunktur har missats, Enligtuppgifter har ledningen för - såväl VD som styrelseordförande- uppfattat regeringens proposition och majoritetsbeslut våren 1983som att inga fartyg får säljas under bokfört värde. Detta har anförts somhuvudförklaring varför så få fartygsenheter i bolaget avyttrats . Enfullständig och snabb avveckling hade kostat ca 1 800 milj, kr,enligt tillgängliga uppgifter. har bolaget förlorat irörelseförluster ca 1 450 milj, kr, förutom att fartygsvärdena förmodas hasjunkit med i det närmaste lika mycket. Den moderata reservationen våren 1983med krav på en snabb och omedelbar avveckling av hadeuppenbarligen varit en avsevärt mycket mer ekonomisk och rationell lösning änden som regeringen drev igenom. Förvarje år som går framstår det allt klarare att de arbetstillfällen som under1970-talet och tillfälligt räddades inom den svenskavarvsindustrin har kostat så stora belopp att det överstiger mänskligfattniTigsförmåga, har fått nya pengar. Senast efter valet kommer såvälSvenska som att kräva avsevärda ekonomiskauppoffringar från skattebetalarna för att sortera ut den misslyckade varvs-och fartygspolitik som bedrivits . Medledning av ovanstående önskar jag ställa följande frågor till statsrådet : 1, Avser statsrådet att tillse attSvenska upprättar kontrollbalansräkning när halva aktiekapitalet harförbrukats? 2, Vidhåller statsrådet kravet påatt bibehålla nuvarande varvskapacitet efter nedläggningen av Uddevallavarvet? 3, Avser statsrådet att låtaSvenska träda i likvidation när mer än halva aktiekapitalet harförbrukats? 4, Avser statsrådet att låta träda i likvidation när mer än halva aktiekapitalet har förbrukats,eller avser statsrådet i stället att be riksgälden att avskriva nya lån? 5, Avser statsrådet att lägga omden misslyckade varvs- och rederipolitik som lett till dagens katastrofalasituation? 1984/85:147 av () till försvarsministern om utbildning för värnpliktiga i svensksäkerhetspolitik: Den allmänna värnplikten är grunden för försvaretsfolkliga och demokratiska förankring och är därför mycket betydelsefull.Däremot finns det skäl att tro att värnpliktsutbildningen kunde förbättras,speciellt vad gäller de värnpliktigas kunskap om det svenska försvaretsgrundvalar och neutralitets-polifiken. Utbildningi svensk säkerhetspolitik borde vara en självklarhet, men är det tyvärr inte.En läroplan för värnpliktsutbildningen kan vara en väg att garantera attutbildningen präglas av ideal och värderingar som stämmer överens med Sverigessäkerhetspolitik och grundläggande demokratiska värderingar. Vad avser försvarsministern göra för att förbättrade värnplikfigas utbildning i dessa frågor? 1984/85:148av () till industriministern om industri- och näringspolifiken: Svensk industri har visat stor förmåga tillförnyelse och anpassning till världsmarknadens förändrade förutsättningar.Sedan industrikriserna senare hälft har även basindustriernagenomgått omfattande strukturförändringar och därmed återvunnit sininternationella konkurrenskraft. Den industripolitik som under krisårenutvecklades har lett till en betydande förnyelse inom industrin och kan nutveklöst karakteriseras som samhällsekonomiskt lönsam. Till det lyckosammautfallet av 1970-talets struktur-och förnyelseåtgärder har givetvis världsmarknadens utveckling bidragit. Ominte de industripolifiska insatserna kommit till stånd hade emellertid våra möjHgheteratt dra nytta av världsmarknadens positiva utveckling varit väsentligt mindre. Devalveringenoktober 1982 har tillsammans med världsmarknadens fillväxt gynnat framför alltexportindustrin, som kunnat uppvisa en radikalt förbättrad lönsamhet under senareår, I en nyligen av SHIO - Familjeföretagen och Föreningsbankerna publicerad"Småföretagarbarometer", dvs, intervjuundersökning med ett stortantal mindre företag (under 20 anställda), framgår emellertid att de mindreföretagen inte har kunnat dra nytta av devalveringen så som de storaexportföretagen och att lönsamheten för många små företag är klartotillfredsställande, trots att vårt land befinner sig i en högkonjunktur. Dettaär självfallet klart otillfredsställande bl, a, med hänsyn till den nyckelrollde små företagen spelar för den allmänna industriella och tekniska utveckHngen, Detär för övrigt en allmän iakttagelse som kan göras att industri- ochnäringspolitiken i och med devalveringen 1982 i huvudsak har varit inriktad påatt främja de stora företagen, medan förhållandena för de mindre företagen ivissa avseenden allvarligt försämrats. Somexempel kan anföras en rad åtgärder på det skattepolitiska området. Den höjdaförmögenhetsskatten t, ex, har medfört att många mindre företag åderlåtits påstora kapitalbelopp för att ägarna skall kunna betala skatt på det i företageninvesterade kapitalet. Detta har verkat klart utvecklingshämmande. Enskildaföretagare har alltid att mobilisera riskvilligt kapital av beskattadeinkomster, vilket självfallet kan vara svårt och utgöra ett avgörande hinderför utvidgning eller nystartande av småföretag, Volvot, ex,, som i extrem omfattning kunnat dra nytta av devalvering, dollarkurs ochvärldshandelns expansion, har i samband med investeringar i fåtttillstånd att skattefritt utnyttja investeringsfonder på över 12 miljarderkronor. Motsvarande löften har utfärdats till , Enskildaföretagare erbjuds inte motsvarande favörer, och små företag har i allmänhetinte förutsättningar att, relativt sett, bygga upp reserver försjälvfinansiering som exempelvis , Tilldessa omständigheter skall dessutom läggas den diskriminering av enskiltsparande i riskkapital, dvs, akfier, som råder, kan - jag harfortfarande som exempel - räkna med skattebefrielse för utdelning på detaktieinnehav företaget med sin stora likviditet som bas förvärvat i ABPharmacia, Avkastningen på de Pharmaciaaktier som en aktiesparandeVolvoarbetare köpt dubbelbeskattas. Detta illustrerar klart en skillnad i regeringensbehandling av den enskilde företagaren eller spararen å ena sidan ochinstitutionen och storföretaget å den andra, som motverkar enskilt engagemangoch ansvarstagande i näringslivet. Medhänvisning till det ovan anförda anhåller jag om att till industriministern fåställa följande frågor: 1, Anser industriministern att industri- ochnäringspolitiken i tillbörlig Nr 131 omfattning tar hänsyn till olika företagstypers karaktär och förutsätt- Måndacenden "'"g''- 2, Vilka principer harvarit vägledande för regeringen i industri- och näringspolitiskaavgöranden, t, ex, de i interpellationen åberopade? interpellationer 23 § Kammaren åtskildes kl, 13,58,