prot · G809145 · 1984-12-31 00:00:00 — Den beslutade diskontohöjningenmedför ökande kostnader inom alla områden i det svenska samhället. Förförsvarets och speciellt det militära försvarets budget bör konsekvenserna bliavsevärda, med tanke på de stora summor som omsätts där. Av särskilt intresseär , den hittills största svenska indusfrisatsningen, Def som kanbefaras är aft förnyade krav på ökade militärutgifter och större anslag tillJAS följer i räntehöjningens spår. Jag villdärför fråga försvarsministern: Vilka ekonomiska konsekvenser fårräntehöjningen för de militära anslagen och speciellt ? 1984/85:590 av (vpk) till finansministernom räntehöjningens betydelse för lågavlönade: Finanskapitalets spekulation genomvalutautflöde skall regeringen försöka förhindra med en räntehöjning. Denkommer aft slå hårdast mot låglönegrupperna. Med regeringens felakfigainflationsfeori har redan löneökningarna begränsats till , Med en 2-procentig räntehöjning är risken stor atf enkraftig och kännbar köpkraftsförsämring för stora arbetargrupper kommer atfske. Jag villställa följande fråga fill finansministern: Avser regeringen aft vidta sådanaåtgärder att de lågavlönade i indusfri och andra jämförbara arbeten kan påräknaen realinkomsfökning , finansierad genom pålagor på kapital, rika ochvälbeställda i samhället? 1984/85:591 av (vpk) till finansministern omräntehöjningens betydelse för vissa lågavlönade kvinnor: Enligt rapporten ivälfärden tjänade av de heltidsarbetande privatanställda kvinnorna högst80 , , De kommer atf genom höjda priser och hyror samt skärptakreditregler få vara med och betala räntehöjningen och.de av regeringenföreslagna ekonomisk-politiska åtgärderna. Har dessa kvinnor, enligtregeringens mening, i någon väsentlig grad bidragit fill valutautflödef? 1984/85:592av (vpk) till bostadsministern om räntehöjningens betydelse förförvärv och underhåll av äldre fastigheter: Det höga ränteläget har sedan längeförsvårat för människor i vanliga inkomstlagen atf köpa och renovera äldrefastigheter. Med den räntehöjning som skett kommer det aft bli en omöjlighet.Människor som behöver en permanent bostad får vika för folk med gott om pengarsom vill ha ett fritidshus. Särskilt svåra konsekvenser kommer detta att få förbefolkningen i vissa kusttrakter som är attraktiva ur frifidssynpunkt. Vilka åtgärder kommer regeringenatt vidta för att underlätta för människor i vanliga inkomstlagen att köpa ochrenovera äldre fastigheter? 1984/85:593 av (vpk) till finansministern omåtgärder för att underlätta unga familjers bosättning: har det funnits bosättningslån,varigenom unga familjer kunnat låna pengar till sin bosättning. Dessa haremellertid upphört . Den nu beslutade räntehöjningen ochkreditrestriktionerna kommer ätt allvarligt försvåra unga familjers möjligheteratt finansiera sin bosättning. Vad tänker regeringen göra för att underlätta ungafamiljers bosättning? 1984/85:594 av Margö (vpk) tillarbetsmarknadsministern om betydelsen av skärpningen av bilkreditförordningenför handikappades möjligheter atf köpa bil: Handikappade tillhör generelltlåglönegrupperna i vårt samhälle. Bilen utgör för många av dem eft ovärderligthjälpmedel, har,krav ställts om en ordentlig reformering av stödettill handikappade för att kunna skaffa sig bil, utan aff någonfing skett. Tillsaken hör att handikappade är beroende av nya och driffsäkra fordon. harregeringen beslutat att kontantinsatsen vid bilköp skall vara avinköpspriset och att amorteringstiden skall vara högst 12 månader. Vilka följder får regeringensbeslut för handikappades möjligheter atf skaffa sig bil, och på vad sätt harderas behov beaktats i samband med det nämnda beslutet? 1984/85:595 av (vpk) till civilministern omräntehöjningens betydelse för kommunernas ekonomi: Kommunerna har under en följd av årdrabbats av indragningar av medel till statskassan, borttagen beskattningsrättm.m. Senast har regeringen i komplefferingspropositionen bl, a, föreslagitfrysning av kommunala medel. På vad sätt kommer räntehöjningenatf påverka kommunernas ekonomi och verksamhet? 1984/85:596 av () till industriministern omvidgad rätt till försäljning av apoteksvaror: Nya och utvidgade servicefunktionerbehövs för en positiv utveckling av glesbygdshandeln, I strävanden för aftbehålla butikerna ute i glesbygden bör som eft naturligt komplement även ingåmöjligheterna atf vidga lanthandelns sortiment. En sådan åtgärd kan t, ex, varaatf låta landsbygdsbufiker i större utsträckning än sälja ejreceptbelagda apoteksvaror och vara ombud för andra apoteksvaror. Detta skullegöra def lättare för lanthandeln aff bli kvar på orten. Eftersom nuvarandeavtal med Apoteksbolaget utgår vore def lämpligt med en liberalisering avreglerna . Mot dennabakgrund vill jag fråga industriministern: Ämnar statsrådet vidta några åtgärderför atf t. ex. tillåta fler landsbygdsbutiker att sälja ej receptbelagdaapoteksvaror och vara ombud för andra apoteksvaror? 1984/85:597 av () fill arbetsmarknadsministernom den fortsatta planeringen av den administrativa beredskapen på arbetsrättensområde: För att leda den fortsattaplaneringen av den administrativa beredskapen på arbetsrättens område harregeringen tillkallat en särskild delegation. När kan resultatet avdelegationens arbete föreligga? 1984/85:598 av () fill statsrådet om följderna av Dagmar-överenskommelsen: Syftet med det s. k. Dagmarbeslutetpåstods bi. a. vara atf bota läkarbristen i . I finns ännii inte avtal mellan landstingetoch fritidsläkarna, som i stället måste debitera mycket högre pris än enligtsjukförsäkringen. Jag villdärför fråga sjukvårdsministern: Hur många vakanta läkartjänsterfinns i jämfört med ? Är regeringen beredd att vidtanågra åtgärder, så atf patienterna i garanteras sjukvård på likavillkor? 1984/85:599av () till bostadsministern om följderna av diskontohöjningen: Med anledning av beslutom höjning av diskontot m. m. ber jag att till bostadsministern få ställaföljande frågor: Hur mycketpåverkar diskontohöjningen statens kostnader för räntebidrag? Hur skall dessaökade kostnader finansieras? Hur påverkar räntehöjningen boendekostnaderna för c. småhusägare? 1984/85:600 av () tillkommunikafionsministern om strejken bland flygledarna: Den nu pågående ,där bl. a. flygledarna tagits ut i strejk, drabbar den svenska luftfartenoerhört hårt. Linjeflygs föriust uppgår enligt uppgift till 50 milj. kr. permånad och SAS förlust till 15 milj. kr. Linjeflyg förbereder nuuppsägningar av stora grupper personal. kan tänkas få säga upppersonal, bl. a. vid Arlandaverkstäderna. förberederpersonalindragningar, och svenska resebyråer, charterbolag och hotell - liksomhela turistbranschen - hotas. Strejken slår hårt på den svenska samhällsekonomin,och drabbas tredje man på ett sätt som knappast nu kan överblickas. Flygledarna har i inte strejkrätt. I Danmarkinfördes en tvångslag, och i har deras rätt att strejka ifrågasatts,bl. a. i samband med den världsomfattande sympatisfrejken/-bojkoften av rysktflyg efter nedskjutningen av ett sydkoreanskt passagerarplan. Def svenska luffrummet är okontrollerat. Enrad incidenter har också inträffat beroende härpå. I takt med aft allt flersmå lufffartyg flyger omkring i okontrollerat luffrum ökar riskerna. Arbetsdomstolen har i samband med ovan nämndasympatistrejk fastslagit aft flygtrafikledningen kan befraktas som myndighetoch skall undantas från strejkrätt. En annan asjjekt är den samhällsfarlighet somter sig hotande om risken för flygkollisioner ökar. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: När kan strejken bland flygledarna komma atf befraktas somsamhälls-farlig? Anser ministern aff flygtrafikledningen harmyndighetsfunktion? 1984/85:601 av () fill försvarsministern om översvämningar vid sjönRoxen: På grund av starkt vårflöde harflera invallningar - trots aff de är mycket väl underhållna - brustit i sjönRoxen. Detta innebär atf stora åkermarker ligger under vatten. Dåvatfenutflödet ej avstannat måste man räkna med att all tidigare sådd gröda ärförstörd och atf def ej går aft vårså. Många av bönderna hotas nu av storaekonomiska svårigheter och konkurser som följd. Då detta väl ändå måstebetecknas som naturkatastrof ber jag att få ställa följande fråga. Är försvarsministern beredd att tainifiafiv aff utreda denna fråga omgående och därvid föreslå ekonomisk hjälp omså anses erforderligt? 1984/85:602av () fill utbildningsministern om aviserad proposifion omhemspråksundervisningen: justeradeutbildningsutskottet ett betänkande om hemspråksundervisningen i grundskola ochgymnasieskola, som sedermera var föremål för beslut i kammaren. Riksdagensbeslut förutsatte atf regeringen skulle återkomma i ärendet i enaviserad proposition. uppdrog regeringen åt SÖ atf komma medförslag till rikflinjer m, m, vad gäller pedagogisk utvecklingsverksamhet förfinskspråkiga elever, SÖ har lämnat begärda förslag till regeringen den 14 marsresp, . Någon proposition har emellertid ännu inte hörts av. Mot denna bakgrund ber jag att få ställa följande frågortill utbildningsministern: 1, Avser regeringen fortfarande affi vår avge en proposifion om hemspråks undervisningen? 2, Om inte så är fallet, av vilken anledning uteblir den? 1984/85:603av (vpk) till kommunikationsministern om SJ:s service påmorgontågen: SJ:s serviceinriktning innebär attdef bl, a, på Dalapendelns morgontåg serveras gratis frukost och delas utgratis morgontidningar till passagerarna i första klass. Motivet sägs vara aftman vill konkurrera med flyget, Andraklassresenärerna däremot får själva bekosta eventuellförtäring och eventuellt fidningsköp på dessa tåg. Dessutom betalarandraklassresenären i de flesta fall resan själv, till skillnad från de flestaförstaklasspassagerarna, som har sin resa betald av företag, myndigheter,organisationer etc. Jag villställa följande fråga fill kommunikationsministern: Kommer regeringen atf vidtaåtgärder så atf andraklassresenärer på SJ får åtnjuta samma grad av service somresenärer i första klass? 1984/85:604 av (vpk) filljordbruksministern om koncessionsnämndens beslut beträffande Umeverken: har beslutatfillåta Umeverken aft öka utsläppen av lösningsmedel från fabriken i ,, hade velat ha kvar den nuvarandeutsläppsgränsen på , men koncessionsnämnden har gått med på attufsläppsmängden får öka fill . har ocksåtillåtit en gräns för nattligt buller på , vilket är övernaturvårdsverkets riktlinjer. Regeringen sägs vilja driva en kraftfull miljöpolitik -bl, a, skall olika utsläpp minskas. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga till jordbruksministern: Vilkaåtgärder avser jordbruksministern vidta med anledning av konces- Nr 145 sionsnämndens ovan nämnda beslut? 20 § Kammaren åtskildes kl, 15,41, Meddelande om In fidem fg