prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — Högst på brukefs önskelista står ett rullande femårsavtal.Längre planeringstider ger bättre ekonomiska förutsättningar. Jag harmotionerat om detta. Jag fick inget ja-svar, men jag återkommer. 85 (): Under allmänna motionstiden har jag avlämnat en motion, nr 2010, omjordbrukets betydelse för sysselsättningen på , och i anslutning tillpropositionen om livsmedelspolitiken en motion nr 3102, om stödåtgärder föralternativ odling inom trädgårdsnäringen, och jag vHl i denna debatt någotutveckla motiveringar för dessa. Enanpassning av livsmedelsproduktionen i landet till nuvarande konsumtionsnivå,i linje med vad som föreslås i propositionen, kommer att få mycket allvarligakonsekvenser för sysselsättningen på Gofland, om man inte är beredd aft vid entillämpning ta de regionalpolitiska hänsyn som är absolut nödvändiga. Denhittillsvarande jordbrukspolitiken med sin inriktning på att all brukningsvärdjord skall odlas och att familjejordbruket skall vara den dominerandeföretagsformen är ett absolut villkor för att def gotländska näringslivetskall kunna vidmakthållas och stärkas. Underremissarbetet med livsmedelskommitféns betänkande redovisades entydigauppfattningar från alla remissinstanser på Gofland om vilka effekter enförändrad livsmedelspolitik i enlighet med kommitténs förslag skulle få förvårt län. Det var också en enig länsstyrelse - jag vill betona det - somuttalade sig för atf måste särbehandlas om livsmedelskommitféns förslagskulle bli innehållet i propositionen. Tvärs över alla partigränser råderalltså enighet om jordbrukets betydelse i detta fall, och detta är såvitt jagförstår det enda eniga länsstyrelseyttrandet över LMK:s betänkande. Vid skildatillfällen har också gotländska företrädare för länet, kommunen, lantbruket ochäven livsmedelsindustrin redovisat sin uppfattning för livsmedelskommiftén,för regeringsrepresentanfer samt för jordbruksutskottet och via utredningar,statistik och prognoser visat att som inget annat län i ärberoende av jordbruksnäringen. Vaddetta betyder för arbetsmarknaden på har i i sittinlägg redan belyst, bl. a. med siffror, och jag avstår därför från att säganågot om det. Storleksrafionaliseringenmed ett minskande antal brukningsenheter som följd har varit intensiv påGotland. De som berörts av den omfattande avgången har kunnat placerasi andra näringar, främst då den offenfliga sektorn. De som skulle drabbas viden eventuell fortsatt avgång kommer med all sannolikhet inte atf kunna på sammasätt få arbete i andra näringar. Gofland har ju en jämförelsevis litenindustrisektor. En sådan fortsatt avgång skulle alltså bli speciellt kännbarför del. Detgotländska jordbruket kännetecknas, förutom när det gäller vallodling, avlägre normalskördar än riket i genomsnitt. Därför är produktionen tHl stor delinriktad på kött och mjölk. Många mjölkproducenter har små besättningar, oftaett begränsat ärealunderlag och stort behov av investeringar. Riskenär helt uppenbar aft många tvingas sluta med sin mjölkproduktion om och närbegränsningsåtgärder införs. En produktivitetsökning inom animalieproduktionenär ofta en förutsättning för att många företag skall klara generationsskiftena,och dessa generationsväxlingsproblem är akuta. När nu tillgången påalternativa sysselsättningsmöjligheter är så liten är det mycket stor risk attde många små företagen kommer att bli fritidshus, speciellt i länetsytterområden. Och därmed följer eft minskat permanent boende iglesbygdsområdena med ty åtföljande minskat underlag för samhällsservice, Imin motion har jag krävt att tvåprissysfemet för mjölk ej skulle omfattaGotland, Fullt pris skulle således utgå för hela den gotländska mjölkproduktionen,och detta borde möjliggöras genom särskilda regionalpolitiska stödmedel fillGotland, Och här vill jag gärna anknyta till den regionalpolifiska debatt somfördes i kammaren . Jag efterlyser alltså även här en analys avde konsekvenser som olika beslut får för en region och vilka av dessa effektersom måste åtgärdas med andra medel, exempelvis arbefsmarknadspolifiska. Dessakan ju för statskassan bli väl så kostsamma som ett riktat regionalpolifisktstöd till befinfliga näringar. situationen kräver enhelhetsbedömning, Gotlandsgeografiska läge medför att livsmedelsindustrin är hänvisad nästan uteslutandetill de råvaror som produceras inom länet. Industrin är relativt nyuppförd ochdelvis finansierad genom regionalpolitiskt stöd. Så sent som i februari i årinvigdes eft nytt mejeri i , där alla som talade vid invigningen uttaladeförhoppningen atf detta mejeri skulle fyllas med mjölk från de gotländskamjölkproducenterna. Om denna förhoppning kommer atf infrias är helt beroende påde förutsättningar som kommer aff finnas för aft producera denna mjölk, och omtvåprissysfemet får slå igenom kommer mjölkproducenferna icke att kunna levaupp till detta - med de följdverkningar det får för de anställda inommejerihanteringen. Förädlingsindustrinsdimensionering har beräknats på prognoser med hänsyn till areal och ökadavkastning, och atf inte få utnyttja denna kapacitet medför en ekonomiskbelastning på den produktion som sker. Inom livsmedelsindustrin finns entredjedel av dem som är industrisysselsafta på , Enav de viktigaste förädlingsindustrierna är sockerbruk, med ca 250anställda inkl, säsongarbetande. Sockerbetsodlingen och sockerförädlingen harutomordentligt stor betydelse för , av den bättre åkerjorden används för odlingen, med stor betydelse för jordbrukarnassysselsättning och inkomst, och den är i huvudsak förlagd till heltidsjordbruken.Även för transportföretagen och öyrig servicenäring är det av stor betydelse. Jagvill gärna citera LO-distrikfet i Sydöstra , som i sitt yttrande överLMK skriver; "När det gäller sockerbetsodlingen vill LO-distrikfetifrågasätta behovet av utredning eftersom detta utretts av ,Ifråga om sockerbetsodlingen och förädlingen av dessa produkter villLO-distrikfet framhålla dess stora betydelse för jordbruket och försysselsättningen i sydöstra , särskilt på och där odlingenär intensiv och där sockerbruken är belägna. En neddragning av såväl produktionav sockerbetor som vidareförädling skulle slå ut den enda sysselsättning som idagfinns aff tillgå," Dettaär alltså inte enbart ett intresse för lantbrukarna, odlarna ellercenterpartister i berörda områden, om nu någon tror det, utan def är ett bevispå ansvarskänsla från övriga grupper i samhället, som jag menar att detfakfiskt är värt atf lyssna på. Om det skall tillsättas en utredning omsockernäringen - vilket jag i och för sig tycker är en onödig åtgärd, som harmotiverats tidigare av flera falare här- måste dessa synpunkter från olika hållvägas in. Ettnytt sockeravtal har träffats som gäller från och två årframåt. Det är ett avtal som ledde fHl vissa reduceringar av de belopp somodlarna enligt tidigare överenskommelser skulle ha kunnat räkna sig till godo.Man har tydligen funnit det vara rikfigt aft ytteriigare begränsa jordbruketsoch betodlingens lönsamhet, I ett läge då såväl arbete som kostnader läggs nedpå att finna alternativa grödor till spannmålen är def inte särskilt klokt aftbegränsa sockerbetsodlingen. Den utgör lämplig växtföljd och tryggad sysselsättningåt odlarna, arbetstillfällen åt industrin och i övrigt en tillgång församhället när det gäller regionalpolitik och handelsbalans. För att säkrakontinuiteten i odlingen borde nuvarande tvååriga sockeravtal förlängas ochomfatta åtminstone femårsperioder för att ge odlarna större möjligheter attplanera sina investeringsbehov. Principen om den 95-procentigasjälvförsörjningsgraden verkar vara fastlagd, och med detta som utgångspunktförutsätter jag atf en nedläggning av Romabmket kan avföras från vidarediskussion, Imotion nr 3102 har jag tagit upp frågan angående stödåtgärder för alternativodling inom trädgårdsnäringen. Jag menar atf de möjligheter som skulle kunnafinnas inom trädgårdsnäringen inte har givits särskilt stort utrymme ipropositionen - om det beror på tidsbrist eller annat vet jag inte, Iutskottet anförs att frågan om alternativa produktionsmetoder på jordbruketsoch trädgårdsnäringens område bör diskuteras inom ett forsknings- ochutvecklingsprogram, och jag får väl tolka detta så atf man återkommer tilldenna fråga. Jag tänker följa vad som händer på detta område. I förra veckans debatt om regionalpolifiken kunde jag konstatera atfGotland inte fanns med på Sverigekartan, När livsmedelskommitténs betänkandekom fanns icke eft ord om , När propositionen om livsmedelspolitiken komfanns icke ett ord om , Trots alla uppvaktningar under de förberedandearbetena har något resultat i form av hänsynstagande till icke kunnatskönjas. Det är därför med en viss tillfredsställelse jag kan konstateraatt det i jordbruksutskottets betänkande finns vissa positiva skrivningar, tackvare de motioner som väckts här i om det gotländska jordbruket.Utskottet har erkänt atf det har en särprägel som det finns anledning attbeakta i samband med kommande prisöverläggningar. De gofländska jordbrukarnahade hoppats atf dessa speciella omständigheter skulle ha beaktats på så sättatt särskilda medel hade anvisats via budgeten, men vi kommer att ta fasta påutskottets skrivning och pröva det positiva uttalandet vid alla de tiHfäHen dåmöjlighet ges. De gotländska lantbrukarna, som i stort antal kom till perbåt och deltog i bondetåget , har en positiv inställning tillsitt värv. Detta att producera mat till människor måste vara bland det mest meningsfullahär i världen, och def är denna ideologi som är ett av skälen till att de orkarfortsätta sin kamp. På något sätt är det symbolik i atf vi denna Sverigesnationaldag diskuterar framtiden för den svenska landsbygden och det svenskalandskapet. Dess utseende har till helt avgörande del de svenska lantbrukarnaansvaret för, ett ansvar som de har sedan generationer tillbaka och som defortfarande vill ha. Det är därför som diskussionerna inför dagens beslut harupprört så många människor i vårt land. Det är därför som vi måste se till attdagens majoritetsbeslut i inte får det ödesdigra genomslag som mankan befara. Vimåste ingjuta en framtidstro i dagens unga lantbrukare, men det kan de inteleva på. Även om det är viktigt aft ha något aft leva för, så måste man faktisktockså ha något att leva av. Detta borde dagens beslut ha handlat om. Jag har inget annat yrkande än om bifall till decenterreserva- Torsdaeen den tioner som är fogade till utskottets betänkande, /- iqoc 86KERSTI (): Jordbrukspolitiken ingår som ett viktigt ledi HvsmedelspoHtiken, men har nära anknytning till andra viktiga områden, inteminst till regional- och miljöpolitiken. Det handlar om sysselsättningen, ochdet handlar om landskapsbilden. Att det råder stor oro för jordbrukets framtid visar allade motioner som väckts såväl under den allmänna motionstiden som i anslutning tillpropositionen om HvsmedelspoHtiken, Själv har jag tillsammans med mina partikamraterfrån väckt en motion, nr 2028, om bevarandet av åkermarken. Om stor oro vittnar också de senaste veckornas händelser ijordbrukarle-den. Det har varit protester mot den av regeringen föreslagnajordbrukspolitiken och aktioner för en levande landsbygd, är eft avlångt land, och det ena landskapet ärinte det andra likt, men alla är de mer eller mindre beroende av sinjordbruksnäring. Jag tänker inte gå in vare sig på jordbrukspolitiken istort eller på detaljer i betänkandet - det har andra redan gjort. Vad jag villgöra är att något belysa situationen i . Jordbrukets betydelse för sysselsättning och miljö påläns- och kommunnivå är stor, I är av befolkningensysselsatt inom jord- och skogsbruk. Med hänsyn tagen till vidareförädling,handel och jordbrukets köp av varor och tjänster visar gjorda undersökningaratt vart tredje hushåll är beroende av jord- och skogsbmk för sin utkomst. Länet är ett typiskt småbrukarlän. Det har ett iförhållande till sitt sydliga läge mycket kärvt klimat. Nattfroster undervegetationsperioden är inte ovanHgt, Förutsättningarna för jordbmk är inte deallra bästa. Jag säger detta därför att det finns de som tror att det som finnssöder om är feta, bördiga slättbygder, och så är inte fallet. Menalternativen i den del av landet som utgör - och till de ca 6000 jordbruksföretagen där - är inte så många, I våra glesbygder utgör det kombinerade skogs- ochjordbruksföretaget den totalt dominerande företagsformen. Blir det störningar ifunktionen av dessa företag - genom ändringar i jordbrukspolitiken - får detgenomgripande och negativa följder. Förutsättningen för glesbygdens överlevnadär att jordbruksföretagen får vara kvar. Vårt län lider fortfarande av spåren , frånden politik som planterade skog på våra största och bästa gårdar och som brändener ladugårdar och bostadshus till grunden. Vi har gett en beskrivning av dettai vår motion, och jag tänker inte gå närmare in på det. Man kan ändå inte troförrän man med egna ögon sett. Där detta hände är emellertid bygden död. Såvällänsstyrelse som lantbruksnämnd har vid ohka tillfällen framhållit atf vadangår är bevarandet av åkermarken angeläget mot bakgrund både avekonomiska faktorer och miljöfaktorer. Betingelserna för produktion av mjölkoch nötkött är bra, det är också det man har satsat på. Vi hävdar oss sämre ifråga om spannmål. Betesmarker finns det gott om - det är bara två län i landetsom har en något större areal av detta ägoslag. Densmåskaliga produktion som är typisk för vårt län - def gäller såväldjurhållning som växtodling - har flera fördelar. Visserligen är denarbetsin-tensiv, men den ger ett konsumentvänligt jordbruk. Det är heller inteoväsenfligt i sammanhanget. Vi vet hur diskussionen går om våralivsmedel, om den mat vi äter. Jag har med detta helt kort försökt visa på jordbrukets betydelse förden del av landet som utgör. Jag har gjort det därför att därfinns en stor oro över aft det förslag till livsmedelspolifik som här liggerkommer att drabba def småländska höglandet, att def skall ytteriigare försämrajordbrukets lönsamhet, tvinga fram nedläggning av och minska antaletföretag och arbetsfillfällen, Deffår bara infe ske! Därför yrkar jag bifall till de reservationer där centernfinns med och i övrigt till majoritetens hemsfällan i jordbruksutskottetsbetänkande. I detta anförande instämdeRune (), Anf.87 (): Den här debatten har kommit aft bli en ny regionalpolitisk debatt, ochjag skall därför inskränka mig till att säga aff den debatt om lantbruketsregionala betydelse som vi har lyssnat fill här visar behovet av medvetnalångsiktiga utvecklingsinsatser för svensk landsbygd. Vihar från sida skisserat ett utvecklingsprogram för landsbygden i enpartimofion, som var föremål för ställningstagande. Vihade ju anmält en reservafion till arbefsmarknadsufskoffefs betänkande omregionalpolitiken. Tyvärrfår man uppfattningen - och den bestyrks av dagens debatt - aft vi står rättensamma här i kammaren om kravet på en mer långsiktig, systematisk syn pålandsbygdens överlevnad, Def är näsfan, så som jag upplever def, ett bedövandeointresse för glesbygds- och landsbygdsutveckling som man möter här i kammarenoch framför allt från regeringen. Många kanske invänder att det inför den frågavi behandlar - den om livsmedelspolitik - ändå finns ett visst intressedokumenterat för lantbrukets regionala roll. Tyvärr måste jag säga aff dettanyvaknade intresse från höger och vänster är ytterligt bedrägligt. Låtmig fa exemplet med stödet till det norrländska lantbruket. Det är en viktigregionalpolifisk insats, eftersom det s, k. Norrlandsstödet skall kompenseradet norrländska lantbruket för dess handikapp i form av sämreodlingsbetingelser, kortare somrar och högre byggnadsinvesteringar fill följdav klimatologiska förhållanden, etc, Def skall också utgöra en kompensation föralla övriga handikapp i form av avståndskostnader, allmänt lägre ekonomisk aktivitet ochfrånvaron av alternativa eller kompletterande sysselsättningstillfällen. Enstridsfråga i det sammanhanget har varit regeringens förslag fill ändradområdesindelning, Def är ytterligt anmärkningsvärt enligt min uppfattning atfregeringen lagt fram förslaget om denna ändrade områdesindelning, som t. ex.flyttar ned def centrala i samma stödområdesklass som södraNorrlandskusten, utan aft göra en regionalpolitisk utvärdering av förslaget,Def fantastiska är atf i den näring som mer än någon annan har enregionalpolifisk betydelse bortser man -något som framhållits här avmånga falare - från de regionala förhållandena, när man konstruerarstödformerna. Jag kommer därför för min del att vid den följande voteringen i dennafråga stödja reservation nr 27 av i m,fl,, som bl, a, yrkarbifall till förslag som jag framfört i motioner beträffande områdesindelningen.Jag vill emellertid erkänna att utskoftsmajorifeten klart harförbättrat proposifionens förslag, eftersom man erkänner och förordar att enomförhandling eller en utredning av konsekvenserna av den ändradeområdesindelningen bör ske. Logiken borde emellerfid ha bjudit atfman behållit den gamla områdesindelningen till dess atf man hade analyseratregeringsförslagets konsekvenser. Denuppräkning av stödet som utskottsmajoriteten föreslår är emellertid klartotillräcklig. Detsamma kan i ännu högre grad sägas gälla förslagen frånmoderaterna och från . Det är eft nytt belägg för dessa partiersointresse aft ta regionalpolitiska hänsyn. Jag kommer därför också att yrkabifall fill och lägga min röst för reservafion nr 49 av andre vice talmanAnders och från , som föreslår en uppräkningav Norrlandssfödef med 80 milj. kr., vilket är en nödvändig markering av Norrlandsstödetsregionalpolitiska betydelse. I övrigt ber jag att få yrka bifall även till övriga reservationer avandre vice talman m. fl., eftersom det endast är i dessareservafioner som lantbrukefs roll i vårt samhälle vunnit beaktande itillräcklig omfattning. 88 iGävle (c): I det livsmedelspolitiska betänkandet behandlas två motioner av GunnelJonäng och mig angående jordbrukets situation i . Jag vill bara kortanföra eft av de problem som dagens beslut kan få för vårt län. Viär rädda för atf som en följd av den nya områdesindelningen kommer uppräkningenav stödet att ge mycket olika höjningar i kronor räknat per företag i olikadelar av vårt län. Enligt preliminära uppgifter skulle en 26-kors-gård i norraHälsingland få . i stöd, i södra få . och iGästrikland endast . Medreservation för atf siffrorna är preliminära visar de ändå de orimligaproportioner som förslaget innebär. Det är min förhoppning vid tillämpningen av detta beslut ser till aft nedtrappningenfrån norra tiH södra resp. blir rättvis. Jag vill också varna för den orättvisa som en fillämpningkan få för främst och i viss utsträckning också för södra beklagar att regeringen bäddat så illa för en rimlig awägning mellan olikadelar av . Vid den översyn av beräkningsunderlaget somjordbruksnämnden skall göra bör även denna fråga beaktas. Jag avser atf vidbehandlingen av mom, 23 a följa utskottets förslag. 89JÖRN (vpk): När det gäller områdesindelningen förNorrlandssfödef har vi i vpk-gruppen beslutat om fri röstning. Med anledningdärav vill jag för egen del avge en kort röstförklaring. Jag har gjort fullständiga beräkningar på alla de olikaområdena och alla de olika produktslagen när det gäller effekterna av den nyaindelningen. Då har jag funnit att verkningarna i stort sett är följande. gör en relativ förlust, inland gören relativ förlust. Hela stödets tyngdpunkt förskjuts söderut, I de södradelarna av stödområdet får man väldigt nyckfulla och egenartade utfall. Vissaområden i söder får mycket stora påslag. Andra får i stort sett inga påslagalls. Jag menar att dessa tendenser strider mot stödetsgrundläggande syfte. Norrlandsstödet är ju ett regionalpolitiskt stöd och bordeföljaktligen i första hand användas för att försvara jordbruket i övre Norrlandoch i inlandet, inte i söder och vid kusten. Som underiag för det nya förslaget om stödområdesindelninghar man haft utredningen för jordbmket i norra , Den ärenligt min mening - jag har gått igenom den - behäftad med ganska allvarligametodiska fel. Man måste när man använder en sådan teoretisk beräkningsmetodsom man här har gjort ha avsevärt flera gårdsvarianter än de endast 22 styckenför hela stödområdet som man har använt. Det är, som var och en inser, statistisktmycket otillfredsställande att stödnivån för t, ex, inland skallavgöras på basis av teoretiska beräkningar på bara två stycken gårdstyper. När man jämför - vilket man har gjort i utredningen -skogslänen med , måste man ju ha en referensbas som är någorlundahållbar. Det går inte att ha en referensbas som består av bara två typgårdar -den ena i län och den andra i . Man måste ha en bredarereferensbas för atf man skall få en korrekt jämförelse. Alternativet är att mangenomför direkta, praktiska räkenskapsundersökningar för att stödja deteoretiska beräkningarna, så att man vet att man har hamnat rätt. Jag tyckeratt denna utredning metodiskt och statistiskt är helt otillfredsställande. Detbästa vore om den nya områdesindelning som baserar sig på denna utredning infegenomfördes. Med detta vill jag inte döma ut Norrlandskommitfénsarbete. De hade en helt riktig tanke. Det finns otillfredsställande ochslumpartade element också i den gamla indelningen.Det var därför riktigt att man eftersträvade en justering, men def underlag manhar använt håller enligt min mening inte för en justering. Därför är detangeläget att utredningen görs om, I väntan på det bör man inte företa någon nyområdesindelning. Meddetta, herr talman, vill jag säga att jag i voteringen avser att stödjareservation 27, Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottetsuttalande i avsnittet Allmänna utgångspunkter Utskottetsuttalande - som ställdes mot utskottets uttalande med den ändring däri somföreslagits i reservation 1 av andre vice talman m,fl, -godkändes med acklamation. Mom.1 (den globala livsmedelsförsörjningen) Hemställan Utskottetshemsfällan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till hemställan i reservafion 3 av -bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 2 av andre vice talman och anförda motiveringen -godkändes med acklamation. Mom.2 /(åtgärder för en internationell sanering av stödet till jordbrukssektorn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av -bifölls medacklamation. Mom. 3 a (övergripande mål för livsmedelspolifiken) Utskottetshemställan bifölls med 250 röster mot 50 för reservation 5 av andre vice falmanAnders och . Mom.3 b (prispolitikens utformning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 6 av -bifölls medacklamation. Mom.4 (livsmedelsberedskap och produktionsmål för jordbruket - vissa Utskottetshemställan bifölls med 285 röster mot 18 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till hemställan i reservation 8 av JohnAndersson. 9 protokoll 1984/85:163-164 Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservafion 7 av andre vice falman AndersDahlgren och anförda motiveringen -godkändes med acklamation. Mom.5 (jordbruksproduktionens omfattning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av andre vice talman och - bifölls med acklamation. Mom. 6 a (animalieproduktionen) Utskottefshemsfällan - som ställdes mot reservafion 10 av andre vice talman och - bifölls med acklamation. Mom.7 b (importen av lupinfrö) Utskottefshemsfällan - som ställdes mot reservation 11 av andre vice talman m.fl.- bifölls med acklamafion. Mom.8 (socker och potatis) Utskottetshemställan bifölls med 178 röster mot 121 för reservation 12 av andre vicefalman och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 (samhällets kostnadsansvar för överskotfsarealen) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 141 för reservation 13 av andre vicetalman m.fl. Mom.11 (finansieringen av samhällets kostnader för överskotfsarealen) Utskottetshemsfällan bifölls med 159 röster mot 143 för reservafion 14 av . 1 ledamot avstod från aff rösta. Mom.13 (alternativ användning av åkerarealen)