prot · G809147 · 1984-12-31 00:00:00 — Men dessa vill inte ta direkt kontakt med militären, utan devill tala med någon de känner, t, ex, lotsplatspersonalen. har 250 fyrvaktare försvunnit och 50lotsplatser lagts ned. Oroar inte detta försvarsministern - ur försvarefssynpunkt? Om utbildningför värnpliktiga i svensk säkerhetspolitik Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på interpellation 1984/85:147 om utbildning för värnpliktiga i. svensksäkerhetspolitik har frågat mig vad jag avser göraför att förbättra de värnplikfigas utbildning i svensk säkerhetspolitik, I sininterpellafion anför atf en läroplan för värnpliktsutbildningen kanvara en väg att garantera atf utbildningen präglas av ideal och värderingar somöverensstämmer med säkerhefspoHfik och grundläggande demokratiskavärderingar. Omutbildningför värnpliktiga i svensk säkerhetspolitik Jagdelar givetvis uppfattning om aff goda kunskaper rörande svensksäkerhetspolitik bör bibringas de värnplikfiga. Enligt min mening är det engrundläggande förutsättning för vårt värnpliktsförsvar atf de värnpliktiga ärväl insatta i varför de tjänstgör. Detta är avgörande för försvaretstrovärdighet såväl inom landet som gentemot omvärlden. Jag vill dock framhållavikten av aft även de som infe fullgör någon värnpliktsutbildning, t, ex,huvuddelen av den kvinnliga befolkningen, får motsvarande kunskaper. Enligtmin mening bör därför den grundläggande utbildningen om säkerhetspolitik m,m,ske i det allmänna skolväsendet. Kunskaperna bör därefter fördjupas undervärnpliktsutbildningen, värnpliktsutbild-ningskommitté, VK-83,behandlar bl, a, frågan om säkerhets-och försvarspolitiskinformation. Enligt vad jag har inhämtat kommer snart kommittén att i ettdelbetänkande föreslå ett antal åtgärder i syfte att förbättra informationensåväl i skolan som inom försvarsmakten. Riksdagenhar behandlat frågan om en allmän läroplan för värnpliktsutbildning.Försvarsutskottet uttryckte därvid, med anledning av en mofion av PärGranstedt, en viss tveksamhet till behovet av en sådan läroplan. Utskottetuttalade atf en fortsatt utveckling mot ett med samhället i övrigt alltmerintegrerat försvar, där politiker och myndigheter kontinuerligt uppmärksammaroch lägger till rätta enskilda avarter, kunde synas bättre ägnat att uppfyllamotionärens intentioner. Mot bakgrund av att frågan behandlas i VK-83 avslogsmotionen av . Jaghar för egen del inte någon avvikande uppfattning och avser därför inte att förnärvarande vidta någon åtgärd. 77 (): Jag villtacka försvarsministern så mycket för svaret. Bakgrundentill min interpellafion är atf värnpliktsutbildningen är av mycket centralbetydelse men aft den inte alltid fungerar helt tillfredsställande. Det finnsframför allt eft par områden där bristerna har tett sig uppenbara. Det gällersärskilt den grundläggande utbildningen i säkerhets-och neutralitetspolitik.Det är helt riktigt, som försvarsministern påpekar, att undervisning isäkerhets- och neutralitetpolifik bör ges i skolan. Men självfallet är dettaockså en viktig uppgift för värnplikfsutbildningen för att de värnpliktigaskall kunna sätta in värnpHkten i dess sammanhang. Närman kommer ut på förband och träffar värnpliktiga är def skrämmande att märkaatt många av dem egentligen inte vet varför vi har allmän värnplikt. De känneralltså infe till grundvalen för den folkliga förankringen i totalförsvaret. Därmedhar de också svårt atf förstå sin egen roll. Ofta känner de inte heller tillinnebörden i svensk neutralitetspolitik. De värnpliktiga måste få lära siggrunderna för totalförsvaret och få en grundläggande skolning i svensksäkerhets- och neutralitetspolitik. Värderingarna i säkerhets- ochneutralitetspolitiken måste också prägla hela utbildningen. För att det skallfungera krävs det också att befälen har en tillräckligt bra kunskap ochutbildning, även pedagogiskt, för att kunna uppfylla de kraven, är det jutrots allt så, att bara befäl på ganska hög nivå har den erforderligautbildningen. Detär bra atf värnpliktskommitfén arbetar med den här frågan, och jag förutsätteratt den kommer atf lägga fram olika förslag till konkreta åtgärder. Jag tolkarockså försvarsministerns svar som atf han kommer att agera kraftfullt för aftinformationen till de värnpliktiga förstärks och förbättras. Detfinns emellertid även andra områden inom värnplikfsutbildningen som borde sesöver. Värnpliktsutbildningen är ju av mycket stor och avgörande betydelse förde värnpliktigas utveckling. Det är viktigt att de atfityder som präglarutbildningen står i överensstämmelse med de allmänna demokratiska värderingarsom råder i , Tyvärr frodas det ofta fördomar i den här miljön. Detgäller synen på kvinnor, men även politiska fördomar och fördomar motminoriteter. Denmilitära tjänstgöringen måste delvis vara auktoritär till sin uppbyggnad, mendå är det extra viktigt att utbildningen sker i överensstämmelse meddemokrafiska värderingar. Det är också viktigt att de värnpliktiga underufbildningsfiden får möjlighet att diskutera - förutom försvarets roll och denallmänna värnplikten - synen på våld, förhållandet mellan befäl ochvärnplikfiga, olika fördomar, osv, Defborde vara ganska naturligt att en så lång och intensiv utbildning som rikfarsig fill samtliga unga män har klara och definierbara mål och riktlinjer. Detkan finnas andra sätt aft tillgodose detta, men en läroplan förvärnpliktsutbildningen verkar onekligen vara det mest effektiva medlet för atfge en bra utbildning både i vad gäller grunderna för totalförsvaret, denallmänna värnplikten samt svensk säkerhets- och neutralitetspolitik och inom deandra områden - bl, a, demokratiska principer och värderingar -som jag här togupp, Defär bra om polifiker och myndigheter kontinuerligt följer och lägger fill rätta"enskilda avarter", som försvarsministern säger. Men detta står intei motsättning till fastlagda mål och rikflinjer. Tvärtom skulle en läroplaneller något liknande nog göra def lättare aft uppmärksamma missförhållanden. Dessaområden behandlas, såvitt jag försfår, inte i så stor utsträckning av VK-83,Det hade därför varit bra om försvarsministern också hade haft några konkretaförslag om hur värnplikfsutbildningen kan förbättras i dessa avseenden. Omutbildningför värnpliktiga i svensk säkerhetspolitik 78 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: Jag delar uppfattning när def gäller behovet av attförmedla kunskaper om mofiven för den svenska säkerhetspolitiken och varför vihar ett försvar. Jag har åtskilliga gånger understrukit detta,i tal och artiklar. Låtoss beträffande en läroplan för värnpliktsutbildningen invänta VK-83 :sförslag. Jagkan berätta att arbete pågår för att förbättra utbildningen för värnpliktiga, för försvarsmaktens personal har regeringen utfärdatbestämmelser om försvarsinformation. Ändamålet med informationen är att spridakunskaper om vår säkerhetspolitik, om totalförsvaret samt om det militäraförsvaret och dess roll i totalförsvaret. Om utbildningför värnpliktiga i svensk säkerhetspolitik Överbefälhavaren har utfärdat närmare bestämmelser omförsvarsupplysning under den allmänna militära utbildningen, med bl, a, måletatt förmedla grunderna och förutsättningarna för vår säkerhetspolitik. Inom försvarsstaben pågår också en översyn av formerna föroch innehållet i den information om säkerhetspolifik och totalförsvar som skallkomma de värnpliktiga till del. Översynen gäller dels utbildningen av de befälsom svarar för informationen inför truppen, dels framtagning av nyundervisningsmateriel. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Föredrogs ochhänvisades Motionerna 1984/85:3223och 3224 till lagutskottet /85:3225 till näringsutskottet 17 § Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1984/85:35 Skatteutskottefs betänkande1984/85:26 Lagutskottefs betänkande 1984/85:38 betänkanden1984/85:16 och 19 Socialförsäkringsufskottets betänkanden /85:24-27, 29, 31och 32 betänkanden /85:25 och 39 Trafikutskottetsbetänkanden /85:26 och 27 betänkande 1984/85:23 18 § Anmäldes och bordladesSkatteutskottets betänkande 1984/85:58 Godkännande av eninternationell konvention om harmonisering av gränskontroller av varor, m, m,(prop, 1984/85:182) 1984/85:41 Barns ansvar förrättegångskostnader i mål om underhåll (prop, 1984/85:163) 1984/85:19 Nordiskt kultursamarbete m, m, (prop,1984/85:194) 1984/85:28 Anslag till utbildning för undervisningsyrken(prop, 1984/85:100 delvis) Näringsutskoftetsbetänkanden /85:28 Stålindustrin 1984/85:31 Ändring i lagen omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (prop,1984/85:188) 19 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:606 av (vpk) tillutrikesministern om de politiska förhållandena i : Den politiska och socialasituationen i har drasfiskt förvärrats under det senaste halvåret.Militärjuntan har besvarat kraven på ökade demokratiska fri- och rättighetermed en upptrappning av våldet och terrorn mot den egna befolkningen. På orderfängslas stora grupper oppositionella, militära domstolar är i arbete ochtortyr och mord på öppen gata hör åter fiH ordningen för dagen. Jordbävningskatastrofen som stäHt människor utan bostäderoch försörjning har ytterligare förvärrat situationen, folk behöverstöd av en internationeH opinion och även direkt humanitär hjälp.Europaparlamentet har uttalat ett starkt fördömande av denchilenska militärjuntan och uppmanat sina medlemsstater att agera på olikasätt. Jag villdärför fråga utrikesministern: Är den bereddatf instämma i uttalande och i övrigt vidta åtgärder avpolitisk och humanitär art för att bistå folket i ? 1984/85:607 av () tillindustriministern om sysselsättningen vid i : i , Boråskommun, har satts i konkurs, 35 arbetstillfällen är i fara. För skulleen nedläggning av sågverket vara förödande. Enligt samstämmiga ujjpgiffer harföretaget bra fömtsättningar att leva vidare. Köpare som är beredda atffortsätta driften finns. Kommunen och länets utvecklingsfond har lagt ned ettomfattande arbete för att rädda företaget. Man har ännu inte slutfört dettaarbete, men man har goda förhoppningar att finna en positiv lösning. Innan utvecklingsfonden ens hunnit slutföra detta arbetehar industriverket givit besked till konkursförvaltaren att företaget skallläggas ned. Detta kom som en kalldusch för de berörda. Jag viH mot denna bakgrund frågaindustriministern hur han uppfattar det inträffade och vad han är beredd attgöra för att rädda arbetstillfällena vid , . 1984/85:608av (vpk) till jordbruksministern om ytterligare åtgärder för atfhjälpa skuldsatta jordbrukare: Genom överenskommelsen mellan regeringspartiet ochvpk anslås 40 milj, kr, för nästa budgetår till stöd för nyetablerade ochskuldsatta jordbrukare, vilka hotas av konkurs. Med den stora diskontohöjningenmed därtill kraffigt höjda räntor kommer ytterligare grupper av jordbrukare atffå problem. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd att, om så erfordras,vidta ytteriigare åtgärder för att hjälpa hårt skuldsatta jordbrukare? 1984/85:609av Axel () till justitieministern om ändrad benämning påfullmäktige i : Kommunfullmäktige i har beslutat aftbenämna stad vid alla de tillfällen då juridiska hinder ejföreligger. För atf kunna använda benämningen stadsfullmäktige krävs enlagändring. Är statsrådet beredd att föreslå ett initiativ tilllagändring, så att kommunfullmäktige ånyo kan kallasstadsfullmäktige? 1984/85:610av Axel () tiU försvarsministern om informationen itelefonkatalogen rörande utrymning vid krig: Enligt informationen "Om kriget kommer" itelefonkatalogen, vilken informafion har utarbetats av totalförsvaretsupplysningsnämnd, skall den som utrymmer medföra fackföreningsbok, något somförvånat och oroat många medborgare. redogöra för skälen till denna instruktion? 1984/85:611 av KenthSkårvik (fp) till utbildningsministern om fördelningen av statsbidrag tillutbildning i svenska för invandrare: I och med de nya reglerna för flyktingmottagandetkommer de flesta kommuner atf ta emot flyktingar - också sådana som tidigareinte varit engagerade i denna verksamhet. Dettainnebär att samtliga studieförbund kommer att engageras i utbildningen isvenska för invandrare (SFI) om utbildningsutskottets intentioner skallförverkligas, UbU skrev i sitt betänkande 1984/85:6 att studieförbundensmedverkan bör ske på Hka villkor. Trotsdetta har av statsbidragen fördelats enligt de gamla reglerna, dvs,i proportion tiH resp, förbunds SFI-verksamhet . Medanledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för attåterstående fördelas på ett mer balanserat sätt? 1984/85:612 av ElverJonsson (fp) fill kommunikationsministern om beräkningen av vägtrafikskaff iSverige och : Att underlätta kontakter och kommunikafioner är avsärskild betydelse för det nordiska samarbetet. På ett område bryts mönstret påett närmast abrupt sätt. Det gäller godstrafiken med lastbil mellan ochNorge, Här kan man närmast tala om diskriminering av de svenska lastbilsåkarna.De norska bestämmelserna innebär att en långtradare får betala ,mer per mil på den norska sidan. Detta helt oavsett lastens vikt, dåbeskattningen beräknas på fordonets maximala tofalvikt. Motsvarande kostnad iSverige är , per mil. Chaufförerna måste ha med sig storakontantbelopp extra för att erlägga i tullen. Till detta kommer en omfattandebyråkratisk hantering för återbetalningen av den svenska vägskatten, med ensärskild ansökan för de enstaka dygn som fordonet befunnit sig på den norskasidan. För länsstyrelserna medför detta en stor arbetsbelastning i gränslänen,såsom t, ex, och . Vilken slutsats drar regeringen av rådandeförhållanden och vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att minskabyråkratin och de höga kostnaderna för de svenska lastbilsåkarna? Avserregeringen att inom nordiska ministerrådet snabbt aktualisera dessa problem iavsikt att undanröja de påtalade ölägenheterna? 20§ Kammaren åtskildes kl, 18,03,