prot · G80936 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad som häntunder den socialdemokratiska regeringen är att företagen exporterar sinainvesteringar till utlandet och ger akfieägarna utdelning inom landet. På detsättet stimulerar man inte så som jag menar att man bör göra för att få buktmed arbetslösheten. Så förs också fram att regeringen beslutat om en kraftighöjning av barnbidraget. Men frågan är om inte den har ätits upp av de formerman använt för finansieringen av denna höjning. Regeringen framhåller alltså en del åtgärder och har gjortvissa förslag för att förbättra barnfamiljernas situation, men jag tror inte -även om det är många förslag som redovisas i interpellationssvaret - att dessaförslag kommer att lyfta människor ur deras behov av hjälp via socialbidrag. skulle jag vilja ställa en fråga som berörarbetslösheten, eftersom den togs upp också i svaret: Vilken beredskap harregeringen ifall vi skulle få en mycket stor arbetslöshet i vårt land? Jagmenar då hotet från den nya datatekniken och den nya mikroelektroniken, som juslagit ut en stor del av arbetskraften i många västeuropeiska länder, där mannu har tvåsiffriga arbetslöshetstal - , , . Vad tänker regeringengöra för att trygga människors existens i en sådan situation? Jag hoppasverkligen att denna inte inträffar. Men om den nedgång i tillgången på arbete somdrabbat övriga västeuropeiska länder skulle nå även , vad finns det förberedskap hos regeringen för att trygga människors existens? Vpk har krävt en allmän socialförsäkring som skulle täckaolika former av inkomstbortfall och som skulle utgöra ett garanterat grundskyddvid dessa former av inkomstbortfall. Den skulle vara lika över hela landet. Jagtror att en allmän socialförsäkring kommer att vara mycket viktigare i ett lägemed en större arbetslöshet än vad vi har än vad den skulle vara . Jagskulle vilja ha kommentarer till detta av . Nej, , varken jag eller regeringenär kallsinnig inför siffrorna och orättvisorna när det gäller människornassituation då de får socialbidrag. Det har tagit , det kan jag gärnamedge, att få fram de allmänna råden, somriksdagen har uttalat sig för att i samråd med Kommunförbundetskall utfärda. Man är i färd med att slutföra arbetet med de allmänna råden.Inga Lantz säger att jag sade att råden skulle komma under det häråret. Enligt de informafioner jag har fått kommer vid sittdecembersammanträde att behandla förslagen fill allmänna råd. Detär naturligtvis inte så här vi skall ha det, . Det årofillfredsställande med en sådan här situation. Sedansäger att vi skulle behöva ett socialförsäkringstillägg. Statenskulle ta över kostnaderna. Det är ingenting nytt. Jag hörde inte heller attInga Lantz talade om var staten skulle ta pengarna för att finansieraSOFT-reformen, för det är svårt att exakt ange vad en sådan reform skullekosta. Med någonting mellan 2,2 och skulle statenskostnader öka. Det hjälper inte, , om kommunerna skulle görabesparingar och minska kostnaderna. Staten måste ta dessa 2,2 - 2,3 miljarderkronor någonstans. Vidarekommenterar den information som jag lämnat i mittinterpellationssvar. Jag tycker att det är angeläget att göra de insatser somgörs på familjepolitikens område och på arbetsmarknadspolitikens område. Det är- det har jag för mig att och jag var överens om när vi diskuteradedetta - naturligtvis väldigt angeläget att vi så snabbt som möjligtoch med så stora insatser som möjUgt ser fill att människor får sysselsättning.Att det förhåller sig så som det gör beror mycket på att vi fortfarandehar en alltför hög arbetslöshet. förringar detta, och hon säger attdet som jag redovisar inte är någon stor satsning - det borde satsas mycketmer. Det är en traditionell vpk-argumentation att det skall vara mer avallting. Jag hörde inte säga hur det skall vara i stället - och detvar kanske inte heller uppgift att redovisa den saken eftersom detär jag som svarar och som interpellerar. Menjag vill vidhålla att regeringen verkligen gör stora satsningar med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inom näringspolitikens ram. Även om vi har en för våra förhållandenhög arbetslöshet har vi ju i arbetslöshetssiffror som hör fill delägsta inom industrivärlden. Många fler människor är sysselsatta än under1982 eller 1983. Åtgärderpå olika områden måste naturligtvis vidtas för att minska människors - bl. a.arbetslösas och barnfamiljers - behov av att söka socialbidrag. Beträffandearbetslösheten och åtgärder på olika områden vill jag säga fill attvi ständigt har en beredskap med olika åtgärder för att kunna möta en eventuellökning av arbetslösheten. kan inte heller förneka att vi kan påvisaatt det är en nedåtgående trend när det gäller arbetslöshetskurvorna.Ytterligare resurser skall naturligtvis sättas in för att få fill stånd ännulägre arbetslöshetssiffror. Jagbrukar säga så här: Varje arbetslös människa är ett misslyckande för enpolitiker. 35INGA (vpk): Om en halv miljon människor behöversocialbidrag - som läget är i - för att klara sin existens ochsina levnadsomkostnader, så är någonfing generellt fel i samhället. Vi vet att arbetslösheten är en av orsakerna till attmänniskor måste ha samhällets stöd. Så är det för en tredjedel av denna grupp.För en tredjedel beror det pä att man har otillräckliga inkomster, såsom lägetär för människorna i , vilkas situation jag redogjorde för. Dessa människorarbetar, men hyran tar en så stor del av lönen, att de inte klarar sig utan ettsocialbidrag. Maten är också väldigt dyr i vårt land. Mat och hyra väger tyngstför den tredjedel som har svårt att klara sig på sin lön. Om nödvändigheten att få socialhjälp för att klara sinekonomi beror på arbetslöshet och på en allmän dyrfid, tycker jag att dethandlar om sådana spörsmål som staten har det yttersta ansvaret för. Därförborde också staten ta ett större ansvar för människornas trygghet. Jag tyckeratt det är fel att skyffla över den här frågan på kommunerna. Vi vet hur mångakommuners ekonomiska situation ser ut. Vi vet dessutom att socialhjälpstagarnaär många fler i en fattig kommun som än i en rik kommun som Lidingö.De sämst ställda kommunerna drabbas alltså hårdast av den situation som jagtycker att staten och regeringeri har det yttersta ansvaret för. Finansieringen av SOFT kostar förstås ett antal miljarderkronor. Men det är en samhällsekonomisk.kostnad som ändå måste betalas.ut. det är mera rättvist om man tar pengarna över den statligabudgeten, än att kommuner orättvist skall drabbas av denna kostnad. Jag tyckersåledes att det skall ligga på en annan nivå. Vi måste ändå betala ut dennasumma, oavsett om det kostar för staten eller 2 miljarderkronor för kommunerna. Det borde inte vara någon fråga att strida om - pengarnaskall ju ändå betalas ut. Vi tillåter ju inte att folk svälter ihjäl i vårtland. Jag vill än en gång upprepa att staten borde ta hand om det här. Det är bra att de allmänna råden skaU komma. Jag har intesett dem . Jag litade på när vi debatterade dennafråga. har det dröjt , och de allmänna råden har ännulnté kommitfram. Vad jag förstår kommer ändå dessa orättvisor att bestå. Differensenmellan kommuner som betalar mycket i socialbidrag - eller rättare sagt harskälig storlek på socialbidraget - och de som inte gör det kommer fortfarandeatt finnas kvar. Spännvidden är , vilket är en stordifferens. Under det är dä vi diskuterat frågan har visserligen skillnadenminskat , men som jag sade fidigare går det med snigelfart. Tydligen tycker inte regeringen att den behöver göranågonting åt detta, eftersom norm bara skall vara en allmänrekommendation. Det kommer inte - om jag förstod saken rätt - att bli någonriksnorm som kommunerna har att rätta sig efter. Jag vill gärna att fruSigurdsen kommenterar detta. Jag skulle bli glad om vi fick en norm.som allakommuner hade att rätta sig efter. Annars kommer orättvisorna att bestå. Det 'kan alltså vara enskillnad på , beroende pä i vilken kommunsom man råkar'bo. Den stora ökningen av socialbidragskostnaderna skedde under åren 1981och, kanske framför allt, 1982. Kostnaderna för socialbidragen ökade i fastapriser och . De beräknas öka med 12 %under 1984. Det är alltså fortfarande en ökning, rhen takten har gått ned. Låtmig återkomma till resonemang om ett socialförsäkringstillägg,SOFT.Pengarna måste i alla fall tas någonstans. Eller skall jag förstå Inga Lantzresonemang så, att det är kommunerna som skall ge staten pengar för att statenskall kunna inrätta ett socialförsäkringstillägg? Någonstans ifrån måste vi fåde 2,3 miljarder som det rör sig om för att kunna inrätta SOFT. Jagtycker inte att vi skall diskutera de allmänna råden, , förrän vi harsett hur de ser ut. Om man har arbetat sig fram till riktlinjerför hur socialbidragsnormerna skall beräknas, skall vi enligt min meningavvakta riktlinjernas utformning och vad de kommer att fä för resultat. Närsocialtjänstlagen antogs uttalade att man inte skulle fastställanågon riksnorm. Jag tror inte att det skulle vara riktigt bra om riksdagenfastställde ett belopp som kommunerna skall betala ut i socialbidrag. Jag ärangelägen om att vi skall få en minskning av den spännvidd som finns, menjag tror aldrig att vi kommer fram till - eller att vi skall komma fram till -att det i alla kommuner i varje enskilt fall skall betalas ut exakt ett visstbelopp. Jagdelar och andras mening att det är en för stor spännvidd. Det sadesnär socialtjänstlagen antogs, och det uttalandet står fast . Minförhoppning är att spännvidden skall bli mycket mindre när de allmänna rådenfinns och kommunerna har börjat tillämpa dem. 37 INGA (vpk): Jag får väl låta mig nöja med det och komma fillbaka när vi har sett deallfnänna råden. Men jag skulle ändå vilja fråga om tyckeratt det system som vi har, med dess olika normer, är rättvist. Det rör sigalltså om en differens från , säger att detskall ske en minskning, men var ligger toleransgränsen? Hur stor skallminskningen vara för att det skall bU ett rättvist system? Jagtycker att det nuvarande systemet är oerhört orättvist. Jag hade hoppats attGertrud skulle kunna säga mer i denna fråga. Här har hon bara uttalatatt hon har förhoppningar om en minskning och att hon tycker att det skall varaen skillnad mellan olika kommuner. Jagminns inte vem som hade utrett det, men av någon av de broschyrer som jag harläst framgick att levnadskostnaderna är lika stora var man än bor, vare sig detär i , , eller . Omden ekonomiska situationen för vissa A TP-pensio-närer också, menar jag,socialbidragen vara Uka stora över hela landet. Förut fanns det kanske ettmotiv för att socialbidragen var olika, därför att kostnaderna varierade frånkommun till kommun, men så är det inte . Kostnaderna är Ukadana över helalandet. Därför borde också socialbidragen vara lika stora. En sista fråga: Hurser regeringen på en allmän socialförsäkring, som skulle kunna täcka allaformer av inkomstbortfall i olika tänkta situationer? Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar påinterpellation 1984/85:60 om den ekonomiska situatio nen för vissaATP-pensionärer Margö har frågat mig om regeringen kommer att föreslå någraåtgärder för att förbättra den ekonomiska situationen för pensionärer somsaknar eller har låg ATP, Vidare har hon frågat mig om regeringen planerarnågra förändringar av pensionssystemet som förbättrar kvinnornas pensioner ochom regeringen anser det befogat att kompensera pensionärerna förinträffade och kommande hyreshöjningar. Närdet gäller frågan om att förbättra situationen för pensionärer som saknar ellerhar låg ATP kan jag konstatera att regeringen redan har vidtagit åtgärder idetta syfte. Fr. o. m. innevarande år har folkpensionens grundbelopp,pensionstillskotten, handikappersättningen och vårdbidragen till dem som vårdarhandikappat barn räknats upp. Sombakgrund till frågan om kvinnornas pensioner vill jag först konstatera att detallmänna pensionssystemet innehåller två delar. Den ena, folkpensionsdelen,ger alla medborgare en grundtrygghet oavsett tidigare inkomster. Den andra,ATP-pensionen, ger en pension som är relaterad till den tidigare inkomsten. Närdet gäller folkpensionen finns således ingen skillnad mellan män och kvinnorvare sig de yrkesarbetar eller ej, De skillnader som finns mellan oHkaindivider vad gäller ATP är betingade av löneskillnader och antaletyrkesverksamma år. Det förhållande som Margö pekar på i sininterpellation är således i grunden orsakat av de förhållanden som råder iarbetslivet och inte i sig något resultat av ATP-regleraas utformning. Beträffandefrågan om kompensation till pensionärerna för inträffade och kommandehyreshöjningar viU jag säga följande. Pensionernaär värdesäkrade och räknas upp i takt med konsumentprisindex. Därigenom fårpensionärerna kompensation för inträffade kostnadsökningar, inkl,hyreshöjningar. Dessutom kan pensionärer som har kommunalt bostadstillägg undervissa förutsättningar få kompensation för inträffade hyreshöjningar. Någrasärskilda åtgärder är därutöver inte planerade för att kompensera pensionärernaför hyreshöjningar. 39MARGO (vpk); Jag tackar socialministern för svaret pä min interpellation. Svaret kan tolkas på två sätt. Den tolkning som liggernärmast till hands är att regeringen inte har för avsikt att fullfölja sittlöfte till pensionärerna om värdesäkrade pensioner och därmed inte kommer attkompensera pensionärerna för hyres- och avgiftshöjningar som inträffar månad. Det är möjligt att socialministern tycker att detta är en elaktolkning, men det är svårt att dra några andra slutsatser av texten. Det stårklart angivet att några särskilda åtgärder utöver vad regeringen redan gjortinte planeras för att kompensera pensionärerna för hyreshöjningarna.Socialministern väljer alltså att framhålla vad som gjorts tidigare i ställetför att avge någon som helst viljeyttring för den närmast kommande tiden. Den andra tolkningen av interpellationssvaret är attsocialministern tiger med tanke på veckans förhandlingar medpensionärsorganisationerna. Han är hemlighetsfull som inför en avtalsrörelse.Men förhandlingar med pensionärerna kan inte betraktas som en avtalsrörelseeller ske på samma villkor som en sådan. Det handlar egentligen bara om ivilken utsträckning regeringen är beredd att leva upp till sina löften omvärdesäkrade pensioner. Hyres- och skattehöjningarna kommer inte atträknas med när det nya basbeloppet fastställs . Det kommer inteheller att räknas med när konsumentprisindex fastställs i november.Det finns uträkningar som visar att om höjningarna inträffat före den 15november i är, skulle det ha medfört en ytterligare höjning av basbeloppet med200 kr. Pensionärerna kommer därför att förlora mellan300 och . beroende på tilläggspensionens storlek. Sammantaget blirenligt dessa uträkningar hela förlusten för pensionärsgruppen 825 milj. kr.Vilka beräkningar har regeringen gjort? Vilket besked kommer ni att ge pensionärernapå den punkten? När polifiker avger löften så har människor rätt attförvänta sig att löftena skall infrias. infördes en fillfällig höjningav förmögenhetsskatten. Det var ett gammalt krav från vpk. Borgarna kritiseradedet beslutet hårt och uttalade stor skepsis mot regeringens löfte att dennaskattehöjning bara skulle gälla . är det klart att regeringenhöll sitt löfte. har bekräftat att fr.o.m. nästa ärförsvinner den fillfälliga förmögenhetsskatten. Det innebär att förförmögenheter . försvinner skatten helt ochhållet. blir minskningen , och för en förmögenhet på500 . minskar skatten med . Om man har en miljon får man enskattesänkning pä . Det blir sammanlagt 900 milj, kr, i skatteinkomstersom regeringen avsäger sig fr, o, m, , 1982 gav socialdemokraterna ett löfte fill pensionärerna.Pensionerna skulle värdesäkras. Det löftet bröts . urholkaspensionerna ytterligare, ungefär med samma belopp som förmögenhetsskatten minskar.Jag undrar om socialministern anser att det kan medföra problem, om människoruppfattar detta så, att vissa löften är mer bindande än andra. Om den ekonomiska situationen för vissa A TP-pensio-närer Omden ekonomiska situationen för vissa ATP-pensionärer Ja, Margö , nog är reglerna för pensioneringen besvärligaoch ibland litet svåra att få folk att förstå, men att de skulle vara så svåraatt man kan dra sä felaktiga slutsatser som Margö gör trodde jagändå inte att de var. Detär så att pensionärerna kommer att få kompensation för varenda tiondel ihyresstegring som har inträffat efter , och för dehyresstegringar som inträffat före den dagen får de kompensation . Jagbetraktar inte tolkningen som elak, men nog tyder den dels på okunnighet, delspå det konspiratoriska sinnelag som ofta behäftar kommunister. SomMargö känner till eller borde känna fill har årets folkpensioner,pensionstillägg, förtidspensioner, handikappersättning och vårdbidrag höjts medett högre procenttal av basbeloppet . Pådet sättet har de sämre ställda pensionärerna fått ungefär 174 milj. kr.mer än de annars skulle ha fått - någonting som vi i och för sig aldrig harlovat. Men vi genomför det ändå, av rättviseskäl. har riksdagenredan bestämt - det borde väl Margö känna till - att pensionärernaskall få full kompensation för årets alla prisstegringar, även förhyresstegringen. Om prisstegringen ligger på , fär folkpensionärer ochförtidspensionärer 186 milj. kr. mer än de annars skulle ha fått, eftersomsamma regler skall tillämpas som - då vi bestämde beloppen förårets pensioner, Ipressdebatten har några debattörer ondgjort sig över att pensionärerna nästa årfår en sjuprocentig pensionshöjning, medan löntagarna förklarar sig beredda attacceptera en femprocentig löneökning. Det innebär, menar man, attpensionärernas köpkraft, relafivt sett, förbättras med ett par procent mer änvad löntagarnas köpkraft gör. Jag tycker emellerfid att det är både rimligt ochrättvist att pensionärerna får den köpkraftsförstärkningen, med tanke på attpensionärernas pensionshöjning innevarande år är något mindre än löntagarnaslönelyft. Pensionärernafår alltså ett ganska rejält pensionslyft . Det innebär naturligtvisstora kostnader för samhället. Visst kan vi önska oss att det skulle varamöjligt att höja pensionerna ännu mera, för naturligtvis är det ekonomiskt bekymmersamtför många pensionärer - om än långt ifrån för alla. Dess värre har vi ingapengar till detta. En sjuprocenfig höjning av pensionerna beräknas kosta 5 300milj. kr,, varav 2 800 milj, kr, faller på budgeten och 2 500 milj. kr. Det är emellerfid i stor utsträckning tack vare pensionärerna som vihar råd med den här mycket kraftiga utgiftsökningen. Genom att pensionärernahösten 1982 förklarade sig beredda till samma uppoffringar som löntagarna föratt devalveringsoperationen skulle , har ekonomi förbättratsöver förväntan. Utan den uppoffringen skulle ha haft ett betydligtsämre ekonomiskt läge. Vi hade dessutom inte haft råd att höja pensionerna med7 %. Låt mig sedan, herrtalman, klara ut ett par missförstånd. återkom i MargöIngvardssons anförande. I pressen och, som sagt, även här i talas detom förhandlingar med pensionärerna. Det är naturligtvis inte fråga om regelrättaförhandlingar. Den här regeringen - i motsats till föregående regeringar - arbetsmetoden att man före besluten försöker inhämta synpunkter från demsom berörs. Sedan ankommer det självfallet på att fatta besluten ifråga. Detandra missförståndet gäller följande. Man gör gällande att pensionärernaaldrig skall få kompensation för den s.k. devalveringseffekten. Den skall bliför evigt bestående, som det stod att läsa i en häromdagen.Men det är helt fel. I regeringens proposition 1983/84:40 - den propositionenbör studeras av många - står det att möjligheterna att kompensera pensionärernaför devalveringseffekten är beroende av den ekonomiska utvecklingen. Med andraord: om politiken leder till en tillväxt som medger standardförbättringar förolika grupper i det svenska samhället, skall självfallet pensionärerna ha sindel av den standardförbättringen, eftersom de i så hög grad har bidragit tilldenna. Omden ekonomiska situationen för vissa A TP-pensio-närer 41 (vpk): Socialministern hade förmodligen omdömet om mig klart redan när hanskrev svaret pä interpellationen. Han hade beslutat sig för att utgå från attjag är okunnig. I stället för att diskutera det svåra problemet medpensionärernas ekonomiska och sociala situation, skriver han ett från sinministersynpunkt undervisande svar fill mig om hur pensionssystemet fungerar.Jag tackar givetvis för den lektionen, men en del av dessa regler kunde jagredan, eftersom jag sitter i socialförsäkringsutskottet. Närdet gäller jcompensation för de hyreshöjningar som inträffar i december månadtycker jag det är bra att socialministern har klargjort att pensionärerna skallfå kompensation för dem. Men problemet är ju att de inte får kompensation fördem , utan får vänta tiU 1986, eftersom höjningarna i decemberinte kommer med när man fastställer konsumentprisindex . Är det inteså? Pensionärerna får alltså vänta innan de kan fä kompensation fördessa höjningar. Det kan faktiskt innebära problem för pensionärer som harmycket låg ATP. Jagvill ta ett konkret exempel, för det är svårt när man pratar om pensionärernasom en enhetlig grupp. De har ändå ganska olika villkor sinsemellan. Jagtar då som exempel en pensionär vars pensionsbesked jag har fått låna. Det ären kvinna med en folkpension på . Hon är änka, så hon fär en del avmakens tilläggs-ATP, . Hon har bostadstillägg och även skatteavdrag,eftersom hon har tilläggs-ATP, Hon fär ut , . Jag tror intedet är något ovanligt. Honhar utgifter för hyra på , och för el på , och för telefon och TVpå . Vidare måste hon äta för , och honräknar med . När hon har betalat sina fasta utgifter blirdet kvar . , och det skall räcka fill allt det andra. Hon är och har litet problem med tänderna. Hon behöver gå fill tandläkare. Omden ekonomiska situationen för vissa A TP-pensio-itärer men det är ganska dyrt nuför tiden att få proteser justerade osv. Det handlar också om härfrisörska ochfotvård. Hon har fått avsäga sig hemsamarit - när taxorna inom hemtjänstenhöjdes hade hon inte råd med det längre. Detär svårt att förklara för denna kvinna att pensionärerna som grupp har fått detsä mycket bättre. Hon har också svårt att se hur hon skall kunna kompensera sigför de höjningar som inträffar , som hon får vänta ändatill 1986 för att få kompensation för. Jagtror inte, socialministern, att man behöver ha ett särskilt konspirato-risktsinnelag för att kunna se parallellen här. Regeringen säger visserligen attlandets ekonomiska situation är god . Men det är ju så att man har råd attavstå frän förmögenhetsskatter på nästan en miljard men inte har råd attkompensera pensionärerna för de höjningar som de drabbas av som integer utslag i basbeloppet. Man behöver inte vara särskilt konspirato-risk föratt dra den parallellen. Jag undrar om inte pensionärsorganisafioner-na ocksåkommer att göra det när veckans samtal inträffar. Jag har redan sagt att jag är pinsamt medveten om att många pensionärerlever i små omständigheter, och ingen skulle högre än jag önska att vi kundehöja pensionerna mer än vad som är möjligt. Den änka som Margö Ingvardssontalar om får ändå pensionen höjd med mer än , om prisstegringen blir7%. Sedan vet Margö , som sitter i socialförsäkringsutskottet, att isystemet har vi nu byggt in ett förskott, dvs. en kompensation för väntadeprisstegringar som motsvarar . Jagber, herr talman, att få ta tillbaka min tidigare förmodan att MargöIngvardssons vantolkning av mitt svar berodde på okunnighet. Eftersom honsitter i socialförsäkringsutskottet måste vantolkningen tillskrivas någon annanmänsklig egenskap. Anf.43 MARGÖ (vpk): Oavsett vad socialministern anser om mig, anser pensionärsorganisationernaatt den höjning som skall ske av basbeloppet med utgångspunkt ikonsumentprisindex inte är tillräcklig. De kräver, för att de skall anse sigkompenserade, , Det är alltså inte min utanpensionärsorganisationernas uträkning. Jagkan förstå att socialministern inte vill kommentera detta att regeringen avstårfrån att ta ut skatt pä stora förmögenheter .