prot · G80923 · 1984-12-31 00:00:00 — Ökningen avantalet projektstöd kan leda till en statlig styrning av folkrörelserna sominte är acceptabel. Dessutom leder det senare fill onödig och kostsambyråkrati, eftersom varje stöd har sin egen byråkrafi. Det krävs prövning avvarje ärende osv. Detta har fått till följd att bilden av bidrag till vissagrupper av organisationer ibland har uppfattats som svåröverskådlig. a. omfattat följande områden: o Informafion i alkohol- och narkotikafrågor o Omsorgom särskilda grupper oU-landsinformation o Biståndsarbete o Filmvisning i nya former oUtställningsverksamhet o Stöd till anläggningar o Olika kulturella ändamål De sammanlagda projektbidragenuppgick /79 till 318 milj. kr. av de 1,7 miljarder som då utgick tillfolkrörelserna totalt. I utredningsförslaget ingår också en rad synpunkter på hurman skulle förenkla den slutliga bidragsgivningen så att den skapar mindrebyråkrati. I närnnda utredning föreslogs också att man skulle se överprinciperna för stödet till folkrörelserna. a. framgick att någrafolkrörelsegrupper som grupp betraktat helt saknade stöd. Tack vare initiativ från regeringenFälldin föreslogs ett stöd till kvinnoorganisationer (SOU 1980:44, Utredningenom stöd till kvinnoorganisationer). Detta antogs också av . Utöver detta har frågan om stödtill organisationer som i sin målsättning har fredsarbete kommit attaktualiseras. har t. ex. enbetydande omfattning. Denna förening har inget reguljärt stöd utan är hänvisadtill projektstöd från m. fl. Även organisationer med dennainriktning bör ifrågakomma för stöd därest de har en riksomfattande verksamhetmed fillräckligt stort antal medlemmar. I vart fall borde de stå på tur attupptas som ungdomsorganisa-: tioner för den del de har ungdomsverksamhet. Med anledning av vad som anförts ber jag att tillcivilminister få ställa följande frågor: Vilka initiativavser civilministern att ta för att förstärka folkrörelsernas roll? När avserregeringen att lägga förslag om bidragssystem för a) radioorganisationer, b) miljöorganisationer, c) fredsorganisafioner? När avser civilministern att tainitiativ för att förverkliga de förslag fill minskad byråkrati i statliga verk till förmån för folkrörelserna som föreslogs i utredningen om statens stöd till folkrörelser? 37 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:180av (vpk) till utbildningsministern om rätten till studiemedelför elever i gymnasieskolan; beslöt för sedan att i principalla elever från skulle beredas plats i gymnasieskolan. Ungefärsamtidigt beslöt på förslag från regeringen att elevers behov avstudiemedel i princip skulle prövas mot föräldrarnas ekonomi ända fills elevenblir . Nuhar det visat sig att en del elever som kommer från , ochprioriteras vid intag till gymnasieutbildning, har måst sluta sin nysspåbörjade utbildning just på grund av de ekonomiska villkorsbestämmelser som jagnämnt ovan. Jagvill mot bakgrund av den uppkomna situationen fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attmöjliggöra studier i gymnasieskolan för de drabbade eleverna? 1984/85:181av () till försvarsministern om kompensafion till försvaret förprisstegringar: Vårens försvarsöverenskommelse, som innebar enåtergång till inriktningen i stort enligt försvarsbeslut, är hotad. Regeringenbeslutade - utan de andra parternas medverkan - att priskompensationen tillförsvaret detta år bara skulle få bli . Då inflationen inte kommer attstanna vid , går försvaret därmed miste om minst 250milj. Ipartiöverenskommelsen sägs, att ramarna "under budgetåren1984/87" skall prisregleras "med utgångspunkt i gällandeförsvarsprisindex". Om försvaret nu inte får kompensation frångårregeringen denna överenskommelse. Dettainnebär att viktig materielanskaffning till krigsorganisationen,repetitionsutbildning och ubåtsskydd skjuts . Sverigessäkerhetspolitiska läge mofiverar inte nya slumpvisa nedskärningar avförsvarets medelstilldelning. Avser regeringen att kompensera försvaret fullt utför prisstegringarna ? 1984/85:182av () till utbildningsministern om bibehållande avkorrespondensundervisningen vid : Enligt uppgift i pressen överväger det statligaLiber att lägga ner korrespondensundervisningen vid iMalmö. Avser statsrådet att ta något initiativ för attbrevskolans verksamhet skall kunna fortsätta? 1984/85:183 av () till statsrådet om den gynekologiska läkarvården: En kvinna som söker vård förunderlivsbesvär får som regel träffa en gynekolog. De planer som finns ilandstingen innebär dock att det kommer att bli allt vanligare att allmänläkareockså sköter gynekologiska sjukdomar. Experter på menar, attdet krävs gynekologer på vårdcentralerna. Många kvinnor känner oro inför utvecklingen - de vill gåtill en gynekolog med sina underlivsbesvär. Ett stort antal kvinnliga läkarehar skrivit på listor för rätten att gå till en gynekolog. Anser statsrådet att det är enönskvärd utveckling att kvinnor med underlivsproblem i större utsträckningskall tas emot av allmänläkare? Om inte, avser statsrådet att vidta några åtgärder för attmotverka denna utveckling? 1984/85:184 av () till bostadsministern om hanteringeninom departementet av förslag till bostadspolitiska proposifioner: och en central uppgörelse om nivån hyror. Till grund för uppgörelsen låg bl, a, en muntliginformation från bostadsministern om en kommande proposifion om kompensationför det förslag fill fastighetsskatt som förelagts . Anser bostadsministern attbostadspolitiska proposifioner skall delges skilda parter på bostadsmarknadenför att utgöra underlag för beslut innan de presenterats för ? 38 § Kammaren åtskildes .