prot · G80913 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:13 Om tidpunkten för avlämnande av proposition om differentieradevårdavgifter 1 § Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1984/85:71 om tidpunkten för avlämnandeav proposition om differentierade vårdavgifter AnL 1 Stafsrädef ; Margö har frågat mig närregeringen ämnar lägga fram en proposifion om de differentieradevårdavgifferna. Den arbetsgrupp inom som har haft iuppdrag atf följa upp fillämpningen av differenfierade värdavgifter vidsjukhusvård och som senare fick i uppgift atf även belysa olika möjligheterfill lösningar har slutfört sitt arbete , Arbetsgruppens slutrapport (Pensionärernas vårdavgiffervid sjukhusvård, Ds S 1984:10) Uksom gruppens delrapport (Tillämpningen avdifferentierade vårdavgiffer. Ds S 1983:13) remissbehandlas f, n. Remisstidengår ut . När remissinstanserna har lämnatsina synpunkter och frågan har beretts i vederbörlig ordning avser jag attföreslå regeringen aff återkomma fill i denna fråga. AnL 2MARGÖ (vpk); Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Något svar på när proposifionen skall komma fick jag ändå infe, Def var när vi senast diskuteradevårdavgifterna här i . Då utgick vi från aff vi skulle ha eftregeringsförslag , Def var liksom underförstått i debatten, även om detinte sades klart ut. var den tillsatta arbetsgruppen klar med sittuppdrag,' Def hade alltså funnits möjlighet aft komma med eft förslag underhösten. På grund av att regeringen inte nu kommer att lägga fram ett förslagunder hösten - det finns nämligen inte upptaget pä proposifionsförfeckningenför 1984 - finns def alltså ingen möjlighet atf få en ändring i systemet ensunder 1985, Om tidpunkten för avlämnande av proposition om differentieradevårdavgifter 19 av sjukvårdshuvudmännen fillämpar nu systemet, 5sjukvårdshuvudmän har beslutat atf införa systemet men väntar medtillämpningen, och 2 har beslutat aff inte införa detsamma. De 19sjukvårdshuvudmän som tillämpar systemet har i vissa fall byggt upp en ganskaomfattande administration. Ju längre def dröjer innan regeringen kommer med ettförslag till förändring, desto mer låses systemet fast. Ett av huvudskälen fill aff införa de differentieradevårdavgifferna var räffvisekravet, sades def. Men rättvisan har inte ökat, Istället är det orättvisan som har ökat mellan pensionärer, mellan olikalandstingsområden och mellan pensionärer och andra. Anser regeringen atfsystemet med differentierade vårdavgiffer medför problem, t. ex, orättvisamellan pensionärer? Tvä pensionärer ligger på samma värdsal - det här är ettexempel som vi har hört förut. Den ena är miljonär men folkpensionär ochbetalar samma vårdavgift som den pensionär som är utan förmögenhet men som haren full ATP-pension, Anser regeringen atf det är förödmjukande för den enskildeoch sätter den personliga integriteten ur spel när man tvingas redovisa aft manönskar behålla en större del av pensionen för personliga utgifter, t, ex, föraff gå fill härfrisörskan, köpa kläder, nöjen, osv,? Anser regeringen aft det medför problem när ensocialdemokrafisk regering håller fast vid ett system som många inomarbetarrörelsen anser strida mot arbetarrörelsens grundläggande uppfattning,atf sjukvården skall betalas solidariskt och lika av alla? AnL 3 Statsrådet ; Jag är inte beredd att gå in i en diskussion i sakfrågan. Jag tycker aff även Margö skulle fycka atf defär ett riktigt förfaringssätt i god demokratisk ordning att rapporterremissbehandlas. Remisstiden gär uf . Vissa remissinstanser hardessutom begärt och medgivits nägot förlängd tid fill . Jagupprepar vad jag sade i mitt interpellationssvar i är; "När beredningsarbetet är avslutat, avser regeringenaff återkomma fill ," AnL 4 MARGÖ (vpk); Statsrådet har också sagt i de debatter somvi har haft om de här avgifterna, aff hon har tagit det som en direktbeställning frän aft beredningsarbetet skulle utföras skyndsamt, Iutskottsbehandlingen av ärendet anges ocksä klart atf det skall vara enskyndsam utredning. Arbetsgruppens slutrapport låg klar , och defhade alltså funnits möjlighet att följa def hade sagt om skyndsambehandling och komma med en proposifion . Statsrådet är inte ens bereddaft fala om när vi kan vänta oss en proposifion. Får jag fräga direkt; Kan vivänta oss proposifionen - för det är väl ändå meningen atf detskall komma en proposition i frågan? Överläggningenvar härmed avslutad. 3 §Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1984/85:17fill konstifufionsufskottet 1984/85:27 fill jordbruksutskottet /85:39 fillsocialutskottet 4 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1984/85:24 Socialförsäkringsväsendet under krig ochkrigsfara 5 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1984/85:51av m.fl. 1984/85:52av m.fl. Basenhetenvid taxering (prop. 1984/85:9) 1984/85:53 av 1984/85:54 av m.fl.1984/85:55 av KjeU m.fl. Ändring av bestämmelserna ommarkvillkoret för sfafUga bostadslån (prop. 1984/85:15) 1984/85:56 av m.fl. Boende- och nytfoparkering på gatumark (prop. 1984/85:14) 6 § Meddelande om interpellation Meddelades aff följandeinterpellafion framställts 1984/85:52av (vpk) fill finansministern om löntagarfondernasmedelsplacering; De fem fonderna har inlettsin verksamhet. Beslutet i om inrättandet av dessa fonder går ihuvudsak uf på aff säkra en real avkastning på i de placeringar som görs.När det gäller frågan var dessa medel skall placeras öppnar riksdagsbeslutetmöjligheter för både satsningar i börsnoterade företag och investmentbolag försmä och medelstora företag. Inför riksdagsbeslutet krävde vpk atf fonderna skulleinrättas som renodlade investeringsfonder (samhällsfonder). Dessa skulle kunnaanvändas för insatser i samhällsägda företag, kooperativt ägda företag ochföretag som ägs av de anställda. Vpk-förslaget innehöll också eft delmoment omde fackliga organisationernas rätt atf ur samhällsfonderna ta medel för affskapa lokala fackliga investeringsfonder. Vpk;s fondförslag var ägnat attutgöra en del av de arbetandes motmakt mot storfinansen. Def var ett förslagsom skulle hatjänat de lönearbetandes intressen och gett ett bidrag till deras frigörelse. avslogs vpk:s förslag. Ingenting har inträffatsom tyder på aff socialdemokraterna är beredda aft omändra fondernaskonstruktion och målsättning så att de motsvarar vpk:s förslag. Men hurfondmedlen används kan ha stor betydelse även inom de ramar som nuvarandebeslut ger. Fonderna har ingen uttalad regionalpolitisk målsättning. Så t. ex.har krav på exempelvis Sydfonden rests från en facksekfion i . Därframhålls vikten av stödinsatser när de lönearbefande övertar eft företag frånde fidigare ägarna. Även i andra delar av landet finns projekt där kraftfullainsatser väl kunde mofiveras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följandefrågor till finansministern: År avkastningskravet vid varjeplaceringstillfälle överordnat alla andra krav som kan resas på dessa folkägdafonder? År regeringen beredd aft ifilläggsdirektiv till fondstyrelserna betona vikten av lokala direktinsafserför nyindustrialisering och nya jobb? Kommer regeringen aft se till affNordfondens resurser också används för de insatser som behövs i malmfälten förnya förädlingssteg bl. a. i Järnsvamp och handelsgödselframsfällning? 7 § Meddelande om frågor Meddelades aff följande frågor framställts 1984/85:115 av (vpk) till industriministernom ett alumini-umsmälfverk i : har nupresenterat en utredning om ett aluminiumsmältverk i . Vatfenfallsverkethar förklarat sig berett atf satsa 150 miljoner i eft sädant projekt. Det är utomordentligt angeläget att nödvändigasamordningsinsatser inleds och atf regeringen börjar arbeta för atf smältverketskall kunna byggas. Motovanstående bakgrund vill jag fråga industriministern; Vilka åtgärder tänker industriministern vidta för aft byggandet av ettaluminiumsmältverk i skall kunna startas? 1984/85:116av (vpk) fill utrikesministern om den kurdiska befolkningenssituation i och ; Den kurdiska befolkningen i har utsatts för stora mUifära operationer avresp. Områden i har helt avspärrats av militären ochevakueringar av kurdiska byar är planlagda eller pågår.Samma är förhållandet i , där regeringen för ett regelrätt krig mot denkurdiska befolkningen. Läget blir särskilt allvariigt genom det samarbete somturkiska och iranska militärer tillämpar i dessa aktioner. Jag vill därförfråga utrikesministern; Vilka informafioner har den omläget i def aktuella området och om def samarbete som och Iranfillämpar i förtrycket av kurderna? 1984/85:117av Bertd Måbrink (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iGävleborgs län: Arbetslösheten i är fortfarande hög,trots att landet befinner sig i ett "gynnsamt konjunkturläge". Underkommande vinter befarar länsarbetsnämnden atf antalet arbetslösa i länet kommeratf uppgå fill ca 9 000. Enligt länsarbetsnämndens prognoser kommer dessutomarbetslösheten bland kvinnor atf blihögre . Ensådan utveckling är oacceptabel. Def ankommer på regeringen att se fill aft dennu höga arbetslösheten kraffigt reduceras. Jag vill fråga: Vilkaåtgärder avser regeringen vidta för aft minska nuvarande höga arbetslöshet ochförhindra en ytterligare ökning? 1984/85:118 av BjörnSamuelson (vpk) fill utbildningsministern om planerna på uppdragsutbildninginom högskolan för utländska studerande: Förslag har väckts om aff anordnauppdragsutbildning för utlandet inom vissa högskoleområden. Vpk ställer sig iprincip inte avvisande till sådan verksamhet, om def innebär bl, a, aff manförbättrar utnyffjandegraden av befintlig resurs. Ett förslag i denna riktningär aff anordna tandläkarutbildning vid högskolan i för utländskastuderande. Mot bakgrund av bl. a.detta förslag vill jag fråga utbildningsministern: Hur långt har planerna kommit med aft anordnatjänsteexport i form av utbildningsplatser inom tandläkarutbildningen i ,och vilka ufbild-ningsefiska regler skall gälla då man erbjuder tjänst i formav utbildning till uflandet? 1984/85:119av (vpk) till statsrådet omutsfällningsersäffning fill konstnärer: Frågan om utställningsersäffning till konstnärerhar diskuterats under en följd av år. förklarade kulturufskoffefaft; "Utskottet ställer sig helt bakom principen aft konstnärerna börersättas för sin medverkan i olika utställningar." har fråganstötts och blötts i utredningar och förhandlingar, men resultaten haruteblivit. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågatill kulturministern: Vad avser regeringen atf göra för aft få fillstånd en lösning vad gäller utställningsersäffningen fill konstnärerna? 1984/85:120 av (vpk) till stafsrädet BengtGöransson om de StatUga pålagorna inom kulturområdet: Det är riksdagenfattade beslut om de kulturpolitiska målen. Tyvärr har det alltför oftahänt, och händer alltjämt, att andra politiska beslut som fattas och åtgärdersom vidtas av olika myndigheter påverkar kulfurpoUtiken på ett negativt sätt,utan aft de i egenflig mening är kulfurpolitiska till sin innebörd. Från vpk:ssida har vi tidigare bl. a. tagit upp frågan om vad portohöjningarna harinneburit för kulturtidskrifterna. Ett aktuellt exempel är aff man inomfullverket beslutat befrakta filmer, avsedda för en tillfälUg kulturfestival,som kommersiella, vilket medför fullkosfnader och moms. Det är oroande aftsådana icke kulfurpolitiska åtgärder kommer atf i praktiken drabba kulfuren. Jag viUdärför fråga kulturministern: Vilka åtgärder är regeringen bereddaft vidta för atf det ekonomiskt mycket känsliga kulturområdet skall skyddas fränpålagor av olika slag som kan medföra atf meningen med de kulturpolifiska målenurholkas? 1984/85:121 av () fill justitieministernom sekretesskyddet för enskild persons uppehållsort: Sekretesslagens innebörd är aff bl,a, skydda enskilda medborgare. Trots denna målsättning finns def i lagen vissaluckor, som gör aft den enskilde infe får sekretesskydd som lagen avsett. Om polis och/eller domstol beslutat aff en viss person ochdennes anhöriga skall skyddas genom aff deras uppehållsort inte fåroffentliggöras gäller sekretesslagen. Detta visar sig i praktiken infe ge deffulla skydd som lagen avser, I mantalslängd, skattelängd och fastighefslängd går defaft mycket enkelt fa fram uppgifter om den eller dem som skall skyddas genomsekretesslagen. Har jusfitieministern uppmärksammat nämnda brister isekretesslagen? 2, Avser justitieministern föreslåsådana åtgärder aft nämnda brister undanröjs? 8 §Kammaren åtskildes kl, 12,08, In fidem