prot · G80974 · 1984-12-31 00:00:00 — Sanningen är alt har vi genomfört den mestpåtagliga sänkningen av inkomstskatten och av marginalskatterna som någonsinhar genomförts i . Det var den skattereform som ochcenterpartiet sedan hoppade av. Jag skall ta några siffror. ökade skattesatsen för en person med90 . Den har hållits oförändrad 1982-1985. För den somtjänar . höjdes skattesatsen med under den borgerligaperioden, och den har sänkts . Det här har varit en politik som vihar kunnat genomföra därför alt vi har bedrivit en fördelningspolitiki andra avseenden som har skapat utrymme för en marginalskattereform. Någotsådant skulle vara omöjligt med den uppläggning av den ekonomiska politiken ochskattepolitiken som borgerligheten nu företräder. 26LARS () replik: frågade varför de borgerligapartierna inte har väckt förslag om misstroendeförklaring mot honom. Svaret äralt vi aldrig har väntal oss att vi och finansministern skulle företräda sammaekonomiska politik. Men i utrikesministerns fall har vi funnit att han haravvikit från den ståndpunkt som varit gemensam för de demokratiskapartierna i riksdag - något som har varit myckel betydelsefullt förtrovärdigheten i neutralitetspolitik. Liksom tidigare slalsminislern fortsatte finansministernsin skönmålning från budgetpropositionen av ekonomiska situation.Redan de första prognoser som hunnit prövas mot verkligheten har slagit fel.Prisstegringen blev inte , som var finansministernsbedömning , sedan 4-procenlsmålet för länge sedan spruckit med entom knall. Den blev 8,. hade vi den högstainflationen av alla jämförbara industriländer. Regeringen hoppades säkert attkunna sänka räntan - om inte annat så för alt lättare kunna fördröjaavslöjandet alt 3'procenlsmålel vad beträffar inflationen inte kommeratt hålla. Regeringen har i stället tvingats höja den korta räntan, för attstoppa ett hotfullt valutaulflöde och för att bromsa kronans försvagning. Denstatliga utlandsskulden ökade med , med nästan . persvensk, trots alt finansministern och statsministern redan hunnit blåsa faranöver vad beträffar utlandsupplåningen. Vi kan inte nog förundra oss över all man från regeringenssida inte är beredd att medge och diskutera som ell problem alt statsskulden,sedan socialdemokraterna återkom i regeringsställning, har vuxit från 330miljarder kronor till alt vara . Det är entakt av 100 miljarder . Det kommer att betyda att statsskulden hinnerfördubblas före nästa val - på denna enda mandatperiod. Utlandsskulden ökar t.o. m. i snabbare takt. Översätter vi det här till vad del betyder för vanligamänniskor, innebär det att en fyrapersoners familj har en andel istatsskulden på mer än en kvarts miljon. Den stiger till . innan åretär slut. Räntorna på statsskulden kostar en sådan familj . om året.Ser inte finansministern detta som ell stort problem som han är beredd att taitu med ? 27OLOF () replik: Innan jag svarar på frågaskulle jag själv vilja ställa en fråga till , eftersom det inteblev några svar tidigare under partiledardebatten. Vad tänkersocialdemokraterna göra, om ni sitter kvar vid maklen? Del gäller för del första skattehöjningar. Ni har ju eltrekord så här långt med 74 stycken. Del är välsvårslaget. För det andra gäller del vad ni tänker spara på. Ni har juantytt all del skulle komma alt behövas. Del kan vara bra all vi också får enprecisering på den punkten. När del gäller neddragningen med iarbetsmarknads-politiska medel är delta helt enkelt ell fullföljande avinställningen alt arbetslinjen måste bli mer offensiv. Jag kan ha förståelseför all inte har läst alla våra motioner. Jag skall redovisanågra av punkterna när det gäller hur vi använder de här pengarna i stället. Det är fråga om att sänka arbetsgivaravgiften föregenföretagare och för de 15 först anställda i varje företag. Det är fråga omfribelopp för egenavgifter. Det är fråga om att bevara jobb i jord- ochskogsbruk. Del är fråga om alt använda inhemska produktionsresurser för bränsleoch drivmedel. Det är fråga om att regionalpolitiken skall få en starkareinriktning mot de mest eftersatta områdena i inland, som Kjell-OlofFeldt ömmade för. Del är fråga om 350 milj. kr. som vi har avsatt inför denkommande regionalpolitiska propositionen. Glesbygdsstödet skall utvecklas ialla delar av landet. Det är fråga om 225 milj. kr., som ingår i deregionalpolifiska medlen. Det är fråga om att ge möjlighet all skattefrittspara till det egna kapitalet för nyslarlande av företag, privatainvesterings-konton och liknande. Bättre förutsättningar skall ges för nyaföretagsformer. Ungdomens introduktion på den ordinarie arbetsmarknaden skallunderlättas genom anpassad gymnasieskola, genom lärlingsutbildning och genominriktning av ungdomslagsarbetena mot den privata sektorn. Det gäller också småföretagensutveckling. 100 milj. kr. skall ges till utvecklingsfonderna och till STU.Rekryteringsstödet till näringslivet skall förstärkas när det gäller allanställa långlidsarbelslösa, och möjligheterna all inom del privatanäringslivet anställa handikappade skall utökas genom höjda lönebidrag. Det ärhelt enkelt fråga om en omfördelning ifrån de passiva AMS-medlen till aktivanvändning för att skapa permanenta jobb ute i näringslivet. Det är detta somvi använder pengarna till. Dessutom skulle jag vilja hänvisa till en partimotion somhandlar om förnyelse av våra vatten- och avloppsnät, som ju behöver enordentlig upprustning i olika delar av landet. Någonting mera som skulle skapajobb i olika delar av landet - till skillnad från t. ex. en ny , somdiskuteras - är svårt alt hitta. Dessutom finns det omätliga behov på delområdet. : Jag har förståelse för alt harlitet svårt att skilja på finanspolitik å ena sidan och utrikes- ochförsvarspolitik å den andra. 28 JÖRGENULLENHAG (fp) replik: Jag håller i min hand den bok som redantidigare har berörts här i debatten och som heter Samtal med . Den ärtryckt , och enligt förordet redovisas där ell långt samtalmed och . Jag utgår från att det är omdömesgillajournalister och att det inte finns någon anledning all dementera vad som ståri den här boken. Jag skall citera ett par meningar som har givit upphov till enhel del av debatten . Del är som talar:"Progressiviteten i det svenska skattesystemet har blivit orimlig och jagvill påstå, all vi här har att göra med ell av de absolut störstaekonomiskt/politiska problemen av . Den reform, som vi genomfördetillsammans med mittenparfierna och som vi sedan av olika skäl tvingadesjustera - dock ulan all grunddragen gick förlorade - räcker inte. Det måste blien fortsättning. Progressiviteten måste ner ytterligare - annars kommer vialdrig all lyckas få till stånd en harmonisk inkomst- och lönebildning i dethär landet." Har finansministern samma uppfattning ? Och kan viockså räkna med att regeringen har samma uppfattning ? Om del är så,frågar man sig: Varför kommer inga förslag om ytterligare minskning avmarginalskatterna? Del vore utomordentligt bra för debatten om komma med ell klarläggande på den här punkten. Vad menar finansministernmed uttalandet i denna bok? Gäller det fortfarande? Beskrivningen alt oppositionen talar om katastrofkurs ochär aggressiv i sin retorik stämmer förvisso inte in på . BengtWesterberg har inte gjort ett uttalande i den ekonomisk-politiska debatten ulanall säga alt det finns ljuspunkter i svensk ekonomi - och det sade hanockså . Håll honom räkning för del, herr finansminister! Vi har lagt oss vinn om att icke ge en svart bild avsvensk ekonomi. Men vi har också kritiserat regeringen för att den har vidtagitåtgärder som på lång sikt får negativa konsekvenser. Vi har kritiserat beslutetatt införa kollektiva löntagarfonder mot det svenska folkets vilja. Vi harkritiserat införandel av obligatoriskavinstavsättningar fill än det ena, än det andra. Och vi har kritiserat att manhöjer elt stort antal skatter, att man försämrar marginal-skattereformen, osv.Detta får negativa långsiktiga effekter, och del är allvarligt. På kort sikt finns del också saker som oroar. Jag tyckeratt finansministern borde tala med något mindre slöddighet ominflationsutvecklingen. Inflafionen uppgår faktiskt , somfinansministern vet, fill , trots alt målsättningen var . Kanfinansministern visa upp en ekonom som tror på det mål, , somregeringen har talat om? ; Svara på fråga: Vilka skatterkommer att höjas efter valet? 29 HANS i (vpk) replik: I milt inledningsanförande ställde jag någrafrågor till regeringen om hur man ser på delta med konjunkturutvecklingen. Ärdet verkligen så, som man säger i sina kommentarer till den nuvarandeekonomiska situationen, att problemen är på väg att lösas? Och är det verkligenså, som jag uppfattade att finansministern hade uttalat, attkonjunktursvängningarnas tid är förbi? Det vore intressant att få reda påvilken uppfattning regeringen har om dessa frågor. De är av väsentligt värdenär det gäller att formulera den framlida ekonomiska politiken. Är vågrörelserna i ekonomin borta? Kan man avskaffa demmed konjunk-turpolilik? Behövs inga grundläggande förändringar i de ekonomiskasystemen för att på kunna skapa värdefulla, stadiga arbetstillfällen? Mot bakgrund av vad jag citerade urfinansplanen om att den viktigaste fördelningspoUliska effekten var att skapanya arbetstillfällen vill jag fråga: Är det inte då vikfigt att satsa på enutveckling av den offentliga sektorn för att kunna skapa nya arbetstillfällendär? Varför avstår regeringen, som jag ser det, från den möjlighet den har attskapa fler jobb genom all föra en politik som dämpar BNP-tillväxten? Vi harpekat på de här problemen i vår ekonomiska motion, och vi säger där alt om manökar budgetunderskottet med 4 miljarder kronor- utgiftsökningarna ärnaturligtvis större, men vi har också inkomstökningar - får man 45 000ytterligare arbetstillfällen. Det anser vi vara oerhört värdefullt när delgäller alt formulera en strategi för att lösa de ekonomiska problemen på längresikt. Jag skulle vilja ha finansministerns svar på de här frågorna. säger att skälet till att maninte drömmer om att gå in med en misstroendeförklaring mot mig är all man äroense med mig. Men del är ju jag som är isolerad och överkörd! Är ni då ensemed regeringen, eller var hittar man förklaringen till den inställning somdärmed skulle framkomma? Motivet för misstroendeförklaringen mot utrikesministernär ju faktiskt att han påstås inte slå bakom regeringens politik. Jag kan intefinna att utfallet mot mig hade någon annan innebörd än att ocksåjag avvek från regeringens politik. 6 protokoll 1984/85:74-75 På i Hallstahammarfråga om konjunklurrörelsen har upphört så är mitt svar alt jag inte har någonaning om det. Jag har uttalat mig om vad jag tror kan komma alt inträffa 1986och 1987. Jag tror alt del finns en chans att vi kan undvika enkonjunkturnedgång av mera märkbart slag de åren och att vi kan få en period avvisserligen relativt långsam men stabil tillväxt, om vi samordnar och ulformarden ekonomiska politiken någorlunda vettigt i industriländerna. Jag har integjort några mer viltomfamnande omdömen om kapitalismens framtid och vad somkrävs för att stabilisera den på lång sikt. Jag har inte heller utrymme i dennadebatt all breda ut mig om detta. ställs åter frågan om vilka skattehöjningar vi tänkergenomföra val. Beviset för att det ofrånkomligen skulle varaskattehöjningar som vi planerar är att vi har höjt så många skaller 1983-1985.Nu är resonemangen om antalet skallehöjningar litet farliga för borgerlighetenatt använda. Borgerligheten säger att vi har höjt 75 skaller. Det råkar vara såatt de borgerliga partierna höjde 74 skatter, visserligen under en något längretid, men det är fråga om nästan lika många skatter, del saknas bara en, annarshade de borgerliga varit i kapp. Men det avgörande är ju all skattebetalarnasinkomster efter skatt mätt som köpkraft sjönk under hela den borgerliga tidenmen med vår politik nu håller på att stiga. Även om skatterna har höjts hartillväxten i ekonomin, utrymmet genom produktionsökningen och ökning avproduktiviteten varit sådan all folk kan få mer kvar i plånboken både efterskatt och efter prishöjningar. Dessutom vill jag, när vi ser på ekonomin i desshelhet, peka på att vi inte har höjt skattetrycket utan lagt om beskattningenså att den i mindre utsträckning drabbar arbetsinkomster, investeringar ochsparande och i större utsträckning drabbar konsumtion. I detta sammanhang har jag en fråga att ställa till de treborgerliga parliförelrädarna. Vi gjorde en skatleoperation . Dåföreslog vi att fatta beslut om en höjning av bensin- och elskatten.De borgerliga partierna gick till våldsamt molangrepp. De förklarade - jagminns särskilt utläggningar - att varje skattehöjning måstebekämpas, eftersom inga skaltehöjningar leder till annat än elände, utanminskar statsinkomsterna och ökar arbetslösheten. I det här fallet skulleskattehöjningarna slå ul glesbygden och utarma bilismen. Det har gått dess. säger ni inte ell ljud om bensin- och elskatten. Varför,, yrkar ni inte nu eftersom ni är emot varje skallehöjning, attbensinskatten skall sänkas med åtminstone och all man även skall sänkaelskatlen? Är det helt enkelt så att ni inte har någonting emotskattehöjningar, bara de drabbar andra? ; Om ni kan pyssla medinkomslskattesänkningar, sänkningar av förmögenhetsskatten och arvsskatten,skallen för småföretagare och skatten för andra av era väljargrupper, har niingenting emot alt finansiera detta med skattehöjningar som drabbar l.ex.löntagare. Jag vill på nytt säga några ord om citaten ommarginalskaltereformen ur den där intervjuboken. Den intervjun gjordes idecember 1983. Då hade vi bara förverkligat första året av den treårigaskattereformen. utsattes för kritik i milt egel parti och för angrepp frånmoderater, folkpartister och centerpartister, som sade att de inte tänkte varamed om att finansiera den. De ville över huvud taget inte höra talas om denlängre. Jag kände elt starkt behov att försvara denna skattereform, som jagtill slut var ensam om, från förhandlingen . Jag ser det som ettstort framsteg att vi kunde genomföra denna skattereform, trots all de fidigareavtalsparterna hoppade av och i stort sett bara har försökt förtala den reformsom vi en gång vara ense om. Det är ingen oväsentlig förändring som harinträffat. Det är också intressant alt jämföra med vad ni gjorde medmarginalskatterna när ni hade majoritet i . stegmarginalskatterna för alla i . Den som tjänade 90 000 fick en höjningav marginalskatten med , och den som tjänade 130 000 enhöjning med . Detta har sänkts med5 resp. . Jag är för min del övertygad om alt denna omläggningav skatterna var nödvändig. har av skattebetalarna högst imarginalskatt. Vi har fåll en sänkning av inkomstskatterna. Vi har minskalskattebelastningen på sparande, arbete och investeringar, som vi harskärpt den på konsumtionen. Skälet till att jag kan hävda att detta var nödvändigt ochriktigt är att det har gett resultat. Vi har fått en uppgång av produktionen.Investeringarna och sparandel har ökat. Budgetunderskottet har minskat, ochunderskottet i våra utrikesaffärer har försvunnit. Jag vill lägga till att nästa steg i reformeringen av vårtskattesystem gäller en kraftig förenkling av inkomstbeskattningen. tror alldelta framför andra skattereformer nu är det viktigaste att göra. Det skallinnebära att framför allt löntagarna får en enklare taxering och en mer generösbehandling vad gäller sina avdrag. Vi kommer att lägga fram förslag om dettainom kort, och därmed får väljarna ett myckel vikfigt besked om vilkenskattepolitik vi tänker föra val. Vi hoppas få beslut om detta ivår. gjorde i sitt anförande en mycket vackerframställning av reformvilja. Det var mycket goda och fina sakersom fanns där. Bara en fråga, så där helt vid sidan om - behöver intesvara, för jag vet alt han inte har något svar: Har han gjort upp med Tobissonhur det där reformprogrammet skall genomföras och finansieras och förenas medmoderat syn på den offentliga sektorns tillväxt? Jag vill upplysa kammaren omatt folkparfiet föreslår en ökning av statsutgifterna med närmare 7 miljarderkronor på familjepolitikens och utbildningspolitikens områden. Men ändå är dét någonting som inte går ihop. Ifolkpartiets motion ingår också något annat. Man säger att man nu för fram somett krav rätt till eget rum för patienterna på våra vårdhem. Del är bara detall det inte finns en antydan i motionen om hur det skall gå till, hur dennautmärkta idé skall förverkligas. Det förefaller mig rätt uppenbart att den intekan förverkligas med den uppläggning av budgetpolitiken som folkpartietfaktiskt föreslår. Det kommer inte all vara möjligt för landsting och kommuneratt förverkliga idén om en patient per rum, om de skall berövas 4 miljarder1986. Nr 74 Patienternas glädje måtte grumlasnär de upptäcker att vill rycka den ' miljoner i höjda patientavgifter, utan alt de, efter vad jagförstår, 6 februari1985 " någon förbättring av sinrumsstandard. Det vore bra om talade om också detta när han beskriver folkparfiets reformvilja. påslår attstatsskulden växer med 100 miljarder debatt' ° - är en medveten lögn. 1985 ökarmed 65 miljarder, varav 10 miljarder beror på att vi gör valutakursförluster påde lån som , och det övriga gänget tog upp åren1976-1982. Hela förklaringen till all vi måste låna utomlands är att vi görförluster på de gamla borgerliga lånen. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 31LARS () repUk: Med anledning av det sista somfinansministern sade vill jag fråga; Kan finansministern bestrida attutlandsskulden bara den senaste månaden har vuxit med 7 miljarder eller att denunder den socialdemokratiska regeringstiden har ökat från 80 till 142miljarder? Fortsätter inte riksgäldskonloret alt nu ta upp lån utomlands? Jagsitter själv i riksgäldsfullmäktige, så jag vet vad jag talar om. Trots allt står nog närmare mittlinjen iregeringen än oss i den borgerliga oppositionen. Men vi noterar medtillfredsställelse sådana yttranden som tyder på att han ibland kan haförståelse för våra ståndpunkter. Det har vi faktiskt ingen anledning attuttala vår misstro mot. har redan i huvudsak bekräftatriktigheten av våra kalkyler för /86. har vi idetalj talat om hur marginalskattesänkningarna skall finansieras. 1987 och 1988kostar våra förslag till marginalskattesänkningar 3,5 miljarder per år.Samtidigt bör budgetunderskottet minskas med 6-7 miljarder . Vi anser det både realistiskt och nödvändigt att av entotal offentlig utgiftssumma på ta bort ytterligare 10miljarder, för både 1987 och 1988. Vi har redan, i vårt besparingsprogram,pekat på områden där vi kan fortsätta med besparingar för att klara av att nåvårt mål. Den moderata modellen håller även på . Regeringen lovar nu reallöneförbättringar, förutsatt altlöneökningarna stannar på . Detta villkor betyder i stort en prolongering avavtalen i industrin. Men har faktiskt visat alt reallönernakommer att falla, även om regeringens mål för inflationen och löneutvecklingenskulle infrias. Den snabba inflationen under slutet av harskapat ett överhäng som innebär att den genomsnittliga prisnivån kommeralt öka med , även om inflationen under loppet av året skulle bUbara . Det medför, enligt , att reallönen före skattfaller med och efter skatt med bortåt . Det ryktasnu att regeringen tänker köpa röster inför valet med en Påsätt och vis är detta ett erkännande av en gammal moderat sanning. Här har vialltså återigen ett sådant fall som jag tidigare talade om. När regeringen tillsist måste ordna en reallöneökning sänker den skatten. Men det gör den endastdå den känner sig tvingad till det. Attlägga ut flera miljarder på en tillfällig skatterabatt är dock den sämsta avalla tänkbara skattereformer. Vad som behövs, herr talman, är beståendemarginalskattesänkningar, som stimulerar arbete, sparande och nya satsningarför framtiden. 32 ()replik; försökte skärnta bort skattehöjningsfrågan genom atttala om antalet skatter. Men naturligtvis har det dessutom en viss betydelsehur mycket i kronor räknat man höjer skatterna. Det har hushållen fått känna påunder de gångna åren. Höjningarna har summerats till åtskilliga tusentalskronor. Därför kvarstår i hög grad frågan om hur mycket socialdemokraternatänker höja skatten och vilken avvägning de gör när det gäller skattehöjningari förhållande till sparande. Kjell-OlofFeldt talar om att lägga om beskattningen så att det blir mer skatt påkonsumtion. Då har jag ett litet råd, nämligen alt han skall se till attutredningen om ulgiftsskalt påskyndar sitt arbete, så att vi kan få ett förslagmed den inriktningen. Vidflera tillfällen under debatten har försökt ge ett intryck avatt oppositionen gillrar en fälla för sig själv. Men det verkar som omKjell-Olof gör precis detsamma. Han talar nämligen om att våra förslaginnebär ökad arbetslöshet - jag noterade att inte replikerademig på den punkten - men säger han alt förslagen inte betydernågonting, att de inte ger några pengar. Det är lätt för finansministrar althamna i en sådan fälla. Bestäm sig, finansministern! Vilken blir effekten?Anfingen är åtgärderna reala fill sin karaktär och får därmed budgeteffektereller också innebär de att arbetsmarknadssituationen påverkas. Demedel som vi får tillgängliga genom besparingar har vi satsat också påoffensiva åtgärder för alt motverka negativa effekter på sysselsättningen, dvs.att vi upprätthåUer sysselsättningsnivån i första hand med hjälp av medel frånbesparingar som mera har en "passiv" verkan och inte någon effekt pålängre sikt. Kjell-OlofFeldt påstod - jag hoppas att jag hörde fel! - att och brötskatteöverenskommelsen. Hörde jag rätt? Vad det inte ni som sprang till LO ochgjorde upp om ändringar? Eller har mytbildningen nu gått så långt att vi fårskulden också för det? Jag tror det vore bra om den frågan reddes ut. Jaghar noterat alt är påfallande återhåUsam i sina kommentarerkring inflafionsutvecklingen. Jag kan förstå att han är det, bl. a. motbakgrund av vad han och andra skrev i programmet. Ett handfast och konkretprogram, före regeringsskiftet . Ur den synpunkten är 1983 ett krifiskt år.Det är inflafionsutvecklingen som avgör om vi kan framgångsrikt genomföra övrigadelar av politiken. Det gick ju inte så bra med inflafionen. Anf.33 () replik: svarar inte på min fråga om vad han själv har sagt isin bok, utan han går som katten kring het gröt. Därför är det bra attuttalandet finns tryckt på papper. Det är ett ulomordenlligl klart uttalande.Det står alt progressiviteten måste ner ytterligare, att det måste bli enfortsättning och att det skall bli en fortsättning efter det att skattereformenhar genomförts. Dåkvarstår frågan: Gäller detta uttalande fortfarande? Har , i motsats till LO, alt progressiviteten måste ner ytterligareeller har ändrat uppfattning? Detfinns inget mellanting mellan de två sakerna. Ett klart svar på den frågantycker jag att är skyldig kammaren. Bakgrundentill frågan om vilka skaltehöjningar en socialdemokrafisk regering kommer attgenomföra efter valet är helt enkelt alt i valrörelsen uttaladeatt det är odemokratiskt att inte tala om vilka besparingar som väntar eftervalet. Det är odemokratiskt, säger egen regeringschef, attinte ge klara besked på den här punkten. Också ett uttalande om att man inte skallhöja en skatt eller göra besparingar är ju ett besked. Vi kan inte ha en moralför den icke-socialisfiska oppositionen och en annan moral för den sociaUstiskaregeringen. Eller hur, ? Blir det besparingar? I så fall,vilka? Ge nu ett besked! Omvi får en ny majoritet efter valet , då vet man mycket bestämt vissasaker. Svenska folket vet att då kommer löntagarfonderna alt avvecklas. Manvet att inriktningen är att sänka marginalskatterna. Man vet attfaslighetsskatten försvinner. Man vet alt kollekfivanslutningen, som Kjell-OlofFeldt av förklarliga skäl inte har berört med ell ord, försvinner. Man vet attdet finns en betydande enighet mellan de tre icke-socialistiska parfierna ominriktningen av den ekonomiska politiken. Man vet också att det kommer att bUen uppluckring av de offentliga monopolen.