prot · G809140 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är litet försmädligt attbehöva glömma bort def. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efterdebatten om socialutskottets betänkande 24,) Kammarenövergår nu fill att debattera socialutskottets betänkande 24 om anslag tillstatens bakteriologiska laboratorium m, m. Hälsokontroll vidinvandring, m. m. 40 (): I socialutskottets betänkande 1984/85:24 om anslag till statensbakteriologiska laboratorium m, m, behandlas regeringens förslag fillmedelsanvisning för det kommande budgetåret liksom två motionsyrkanden rörandeåtgärder mot sjukdomen AIDS och ett om hälsokontroll vid invandring fillSverige, Utskottetslår fast atf alla tänkbara ansträngningar måste göras för att stoppa sjukdomenAIDS, och man vill enhälligt ge regeringen fill känna vad i moderatmotionen1984/85:1284, yrkande 1, har framhållits. Vi anser detta mycket positivt. Då def gäller moderatyrkandet beträffande hälsokontroll vid invandringvill jag anföra följande. Utskottet framhåller i betänkandet att ett tidigaremotionsyrkande om utredning beträffande en obligatorisk lungröntgen av vissainvandrare avstyrktes 1981, Man förordade då insatser för att motiverainvandrare atf frivilligt genomgå lungröntgenundersökningar. Dessa skullenoteras på särskilda hälsobesked för att man skulle undvika risker förstrålskador, I betänkandet framhålls att det infe görs någongenerell hälsoundersökning av invandrare fill vårt land med t, ex, provtagningefter viss mall. De undersökningar som sker tar i stället sikte på riskernaför sjukdomar i det individuella fallet, bl, a, mot bakgrund av Hälsokontrod vid invandring, m. m.. sjukdomsbilden i det land varifrån invandraren kommer,Utskottsmajorifeten har inga invändningar emot detta, TBC förekommer knappast som inhemsk sjukdom iSverige, Den är däremot ännu vanlig i många länder varifrån det kommerinvandrare. Denna potentiella risk måste tas på allvar. tillkommer enny årskull barn i vårt land som saknar vaccinationsskydd, och inte minst därförser vi allvarligt på detta. Från moderat sida har vi i utskottet framhållit uppfattningenatt de bestämmelser som finns på området inte är tillräckliga för attsäkerställa att alla som söker uppehållsfillstånd i och kommer frånländer där TBC är vanlig får erbjudande om tuberkulinprov och/ellerlungröntgen. Det är angeläget att så tidigt som möjHgt kunna upptäcka eventuellTBC hos invandrare. Därför anser vi att effektiva åtgärder bör vidtas för attklara detta. Regeringen bör därför, anser vi, överväga lämpliga åtgärder. Allasom söker uppehållstillstånd i skall erbjudas tuberkulinprov och/eHerlungröntgen. Vi hoppas att ger regeringen detta till känna som sinmening. Jag yrkar bifall till den moderatareservation som är fogade till betänkandet och till utskottets hemställan på depunkter där vi i utskottet är eniga. 41INGEMAR (): I def aktuella betänkandet behandlas bl. a.statens bakteriologiska laboratorium. Frågan om SBL:s framtida organisationoch uppgifter är en lång och rätt sorglig historia, och inte heller i dagkommer att kunna fatta något beslut om SBL:s framtid. Efter betydande mödor lade den förra regeringen fram enproposition som innebar en dellösning av frågan. Den innebar attvaccinproduktionen vid SBL skulle bedrivas vid en ny myndighet, statensvaccininsfitut, förlagd i anslutning fill SBL. Den då nytillträdda socialdemokratiska regeringen troddesig emellertid om att snabbt kunna utarbeta en total lösning beträffande SBL:sframfid. Därför avslog den nya majoriteten här i proposifionen. Menden friska hyn gick snart i eftertankens kränka blekhet över. En nyorganisationskommitté fick i uppdrag att ånyo ta sig an uppgiften. Den laderedan i februari förra året fram sina förslag. finns också upptagen en proposition om SBL. En proposition har lagts om anslaget till SBL men inte omnågot mer. Något förslag till ställningstagande i organisationsfrågan har interegeringen mäktat med. Hela har alltså gått utan attden socialdemokratiska regeringen lyckats klämma fram ens en dellösning avfrågan. Om man accepterat mitfenregeringens förslag om inrättande av ettvaccininstitut, hade åtminstone den frågan nu varit löst och mera rationelltordnad. Som läget nu är kan jag bara upprepa vad utskottettidigare sagt om angelägenheten av att få frågan om SBL:s uppgifter ochorganisation I avvaktan härpå yrkar ett enhälligt utskott bifall till regeringensförslag fill medelsberäkningar. I betänkandet behandlas också motioner som rör åtgärdermot sjukdomen AIDS, vilket redan har påpekat. Det finns emellertid anledning att stryka under den djupa oro somkommer till uttryck i utskottsbetänkandet. Sjukdomen AIDS är en tämligen ny virussjukdom, somsannolikt har sitt ursprung i de centrala delarna i och som spriditsfill och . I iakttogs sjukdomen första gången omkring ,och i konstaterades de första AIDS-fallen 1982. AIDS karakteriseras av en nedsättning av kroppensimmunförsvar. Def leder till svåra infektioner och i vissa fall tumörer.Sjukdomen har mycket hög dödlighet. En särskild svårighet är attfidsinfervallet från smittotillfället fill fullt utvecklad sjukdom varierarfrån några månader fill . Vi har ännu inga möjligheter attförebygga sjukdomen genom vaccination, och det finns inte heller någraverksamma behandlingsmetoder. Sjukdomen har uppträtt bland homosexuella ochbisexuella män, men även personer med intravenöst narkofikamissbruk harinsjuknat, liksom blödarsjuka och personer som fått blodfransfusioner. Antalet kända sjukdomsfall var i ca 8 000 iår. Av dessa har ungefär hälften avlidit. I har anmälts 22fall, däribland 2 bland blödarsjuka. Av dessa 22 har 10 avlidit. Mellan 200 och300 personer är under läkarkontroll för symtom som kan vara ett förstadium tillsjukdomen. Ännu fler har konstaterats ha antikroppar mot HTLV-III, dvs, defvirus som sannolikt förorsakar sjukdomen. konstaterades alltså de förstasjukdomsfallen i , och är det 8 000 fall där. Det sannolika är attsjukdomen kan få samma snabba förlopp i som i om infe mycketkraftiga åtgärder sätts in. Det innebär en fördubbling av antalet fall varsjätte till nionde månad. Vi står alltså inför en mycket skrämmande utveckling. Snabba och resoluta åtgärder måste sättas in. Det gälleratt nå fram till de riskufsatta grupperna med relevanta åtgärder. Homosexuellaoch bisexuella män, narkotikamissbrukare, prostituerade etc, måste nås medinformationer om vilka möjligheter det finns atf skydda sig genom atf förändrasitt beteende. För blödarsjuka och personer som får blodfransfusioner ärsituationen annorlunda. För att skydda dessa krävs att blod och blodproduk-ferär fria från smitta. Det är självfallet utomordentligt angeläget att åtgärdervidtas för att hindra spridning av AIDS genom blod och blodproduktsmottagare.Socialstyrelsen har i det syftet utfärdat föreskrifter och allmännaråd angående AIDS, De är under tryckning, I dessa föreskriftersägs atf blod och plasma för transfusion, liksom för tillverkning av blodprodukter,inte får fas från personer som tillhör vissa grupper. Till dessa hör personersom visat sig ha antikroppar mot HTLV-III-virusef, homosexuella och bisexuellamän, personer som missbrukat narkotika intravenöst samtsexualpartner till dessa grupper m, fl. Hälsokontrod vid invandring, m. m. Hälsokontroll vid invandring, m. m. Som framgår av detta är def ytterstangeläget att hitta metoder atf spåra HTLV-III-virus, Det finns sådanametoder, som kan tillämpas i stor skala. framhåller i enskrivelse till hälso- och sjukvårdsnämnderna, som sannolikt sänds ut ,atf det är mycket viktigt att denna möjlighet tas till vara. Enligt socialutskottefs mening måste alla tänkbaraansträngningar göras för att snabbt hindra spridningen av sjukdomen AIDS,Människor måste naturligtvis kunna kräva att de inte skall utsättas förallvarliga hälsorisker fill följd av blodtransfusion. Utskottet stryker underatf nödvändiga resurser utan dröjsmål måste ställas till blodcentralernasförfogande för kontroll av lämnat blod. Ett enigt utskott föreslår attriksdagen ger regeringen fill känna atf erforderliga åtgärder börvidtas för att de undersökningsmetoder som finns fillgängliga skall kunna fas ibruk vid landets blodcentraler. Jag yrkar, herr talman, bifall fill dennahemsfällan. Den tredje frågan som behandlas i betänkandet gällerhälsokontroller vid invandring, I en moderat motion har tagits upp frågan omhälsokontroll vid invandring från länder där TBC är vanlig. De moderataledamöterna i utskottet har reserverat sig till förmån för bifall fill dennamotion. Hälsokontrollen för invandrare organiseras litet olikaberoende på hur invandrarna kommer till landet. De organiserat överfördaflykfingarna, dvs, kvofflykfingarna, erbjuds en inledande hälsoundersökningredan under vistelsen i mottagningsförläggning. De asylsökande erbjudshälsoundersökning på utredningsförläggning eller i övrigt . Desom fått uppehållsfillstånd som flykting erbjuds en uppföljandehälsoundersökning i motfagningskommunen. För den här verksamheten harsocialstyrelsen utfärdat allmänna råd, som utkommit , I dessaallmänna råd sägs att personer med smiftosamma sjukdomar särskilt måsteuppmärksammas, I hälsoundersökningen som skall erbjudas bör ingå bl, a,kroppsundersökning och provtagningar, t, ex, tuberkulinprov. Utskottet stryker under att man infe kan bortse ifrån attTBC ännu är vanlig i många länder. Detta förhållande måste tas på allvar. Detär därför viktigt atf den undersökande personalen vid den inledandesocialmedicinska intervjun noggrant utreder om någon kommer från eller harpasserat ett område där TBC förekommer och, om så är fallet, erbjuder denundersökte tuberkuHnprov eller lungröntgen. Utskottet har alltså ställt sig mycket positivt tillsyftet med motionen. Därför förefaller det mig som om den moderatareservationen är överflödig, I den sägs nämligen i stort sett samma sak - attalla som söker uppehållstillstånd i och som kommer från länder där TBCär vanlig skall erbjudas tuberkulinprov. Det är alltså precis vad ocksåsocialutskottets majoritet förordar och vad som kommer att bli en följd av deallmänna råd som nu har utfärdat. Jag yrkar därför, herr talman, avslag på reservafionen ochbifall fill hemsfällan i socialutskottets betänkande nr 24, 42 (): Utskottets ordförande säger atf vår reservation verkar onödig.Bakgrunden till den är ändock atf vi ser mycket allvarligt på det som harskett. Vi är också angelägna om att de regler som i vår har utfärdats skallräcka till, men vi är infe helt övertygade om att så blir fallet. Jag villgärna redovisa varför vi ser aHvarligt på detta problem. Jagkan här återge det fall som också omnämns i den motion som väckt. En ung kvinna från kom tillSverige, Efter ett par månaders utredning på grund av allmänna symtom togsslutligen en lungröntgen, som visade att kvinnan var smittad och atf hon hadeen stor kavern. Patientens dotter, som var född i , hade också blivitsmittad av en primärfuberkulos. Utredningen gav vid handen atf patienten, närhon tillsammans med släktingar hade anlänt till , hade sänts till ettläger i södra delen av landet,Där upptäcktes atf en bror till henne också hadeTBC, Han behandlades för detta, men någon uppföljning av övriga släktingargjordes tydligen aldrig. En sådan utfördes i stället , varvid det visade sigatt det fanns ytterligare en syster som för tillfället vistades på enfolkhögskola i norra , När hon undersökts visade det sig atf hon ocksåhade den här sjukdomen. Detär exempel som dessa som gör att vi vill trycka mycket hårdare på att dessaundersökningar verkligen görs och att alla få chans att genomgå dem. Vi troratt man behöver vara ännu mer aktiv än vad som troligtvis blir fallet även medde nya reglerna. Hälsokontrodvid invandring, m. m. 43 (): Jag vill bara understryka att skiHnaderna mellan majoritet ochreservanter inte består i att vi skulle se olika allvarHgt på den här frågan. Majoritetenanser att def som motionärerna är ute efter nu har uppfyllts i och med attsocialstyrelsen har utfärdat allmänna råd om att hälsoundersökningar skaHerbjudas dem som kommer från länder där TBC finns. Det är precis detta somreservanterna efterlyser. Vi är alltså i sak ense, och det är därför jag tyckeratt reservafionen var litet överflödig, Anf.44 (): Vi får hoppas att utskottets ordförande har rätt i sin bedömning ochsin förhoppning. Vi kommer att följa utvecklingen med intresse. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 8 (förbud mot asbest) Utskottetshemsfällan bifölls med 286 röster mot 14 för reservation 1 av , 3 protokoll 1984/85:140-141 Nr 140 Mom. 9 (facklig vetorätt vid vissa löneformer) Torsdaeen den Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av 9 mai 1985 Hagberg- bifölls med acklamation. Mom.10 (beslut om återupptagande av arbete) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Mom.Il (facklig majoritet i arbetarskyddsverkets styrelse och i yrkesinspektionsnämnderna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av - bifölls medacklamation. Mom.12 (information för forskningsändamål) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mom.13 (sanktioner vid arbetsmiljöbrott) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av - bifölls medacklamation. Mom.14 (översyn av arbetsmiljölagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av - bifölls medacklamation. Mom.15 (omplacering eller ledighet för graviditet) Utskottetshemställan bifölls med 285 röster mot 14 för reservafion 8 av ,1 ledamot avstod från att rösta. Mom.16 (tillsättande av en dafamiljökommission) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 9 av - bifölls medacklamation. Mom.17 (forskning om belastningssjukdomar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av - bifölls medacklamation. Mom.18 (säkerhetsmarginaler för gränsvärden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 11 av - bifölls medacklamation, Afom,19 (lista över fosterskadande ämnen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av - biföHs medacklamafion, Mom. 20 (föreskrifterangående buller m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av - bifölls med acklamation. Mom.21 (förbränningsmotordrift i slutna rum) Höfmkninn Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom.1 (hälsokontroll vid invandring) Utskottetshemsfällan bifölls med 224 röster mot 76 för reservationen av m,fl. Mom. 24 Utskottets hemställan bifölls, 1984/85:25 Ersättning enligt avtal omläkarutbildning och forskning (prop, 1984/85:135) 1984/85:24 om vissa för den grundläggandehögskoleutbildningen gemensamma frågor m,m, (prop, 1984/85:100 delvis) och 1984/85:27 om anslag till utbildning för vårdyrkenm, m, (prop. 1984/85:100 delvis). Utbildningsutskottetsbetänkanden 24 och 27 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså utbildningsutskottets betänkande 24 om vissa för dengrundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor m.m. Anf.46 (): Ett av de stora problemen i samhället är den på alla områden tilltagande byråkratiseringen, och det gäller inte minst inom våra 35 Byråkratiseringen vid universiteten och högskolorna harnaturligtvis en mängd olika orsaker, och några av dem kan anföras. Samhället har t. ex. ställt ökade krav påstatistikproduktion. Vi har här def datorbaserade systemet STUDOK/LADOK. Deninformation som tas upp har i sin tur lett till ökade krav på personalinsatseroch dokumentationsinsatser av skilda slag. Eft annat skäl till byråkratiseringen ärdemokratiseringen. Demokratisering i sig låter som någonting bra. Här har detvarit angeläget att plocka in nya grupper som har fått ett inflytande -åtminstone har det getts sken av att de har fått inflytande i olika sammanhang.Def i sin tur har lett till en mera komplicerad beslufsapparat och till atfbeslutsvägarna har blivit längre. Eft annat skäl är decentraliseringen. Det är riktigt attåtskilliga uppgifter har tagits bort från det centrala ämbetsverket, UHÄ, ochlagts på de lokala högskolorna, men därvidlag har det stannat. Någondecentralisering ut fill institutionerna, som hade varit det naturliga, har infeförekommit. Det har också i dessa sammanhang rests ökade krav påinformafion och vägledning. Det i sin tur har medfört nya krav påuppgiftslämnande till dem som har att verkställa dessa uppgifter. Vi har kunnatse hur det s. k. högskolereform har uppstått endubbelorganisation fill följd av den linjeindelning som då infördes. Vi harfått ett antagningssystem som i fråga om byråkratiskt kineseri torde slå allarekord här i landet, och det vill inte säga litet. Vi har slutiigen också fått ett anslagssystem, somvisserligen till några delar har blivit enklare men som ändå är nog såbesvärligt för institutionerna. Som exempel kan nämnas att institutionerna kanfå sina anslag från sex olika källor. För oss moderater är det angeläget att komma till rättamed dessa byråkratiseringsproblem. Vi har därför lagt fram ettfolvpunktsprogram för en avbyråkratisering av universiteten och högskolorna.Jag skall försöka att i korthet redogöra för dessa tolv punkter. En minimeringav de uppgifter som skall lämnas i STUDOK/LADOK. Här kan högskolor ochuniversitet införa lokala begränsningar. Ett nyttantagningssystem som skiljer sig från det nuvarande, med dess kvoteringar ochomöjliga behörighetsregler, där arbetslivserfarenhet tillåts vara av betydelseoch betygen spelar en underordnad roll, där kort sagt förkunskaperna intealltid är utslagsgivande, vilket de bör vara. Ett nytttillfrädessysfem för utbildningslinjerna. Ett förenklatantagningsförfarande vid enstaka kurser. De försök som har gjorts bör utvidgas,och def får ses som ett första steg mot en reformering av antagningssystemet. Ramanslaginförs för högskolorna, och anslagen skall beräknas för treårsperioder på sammasätt som gäller för forskningen. Det är en annan sak att def behövs en årligprecisering. På detta sätt skulle den långsikfiga planeringen kunnaunderlättas. Frihet föruniversiteten och högskolorna atf kunna disponera de tilldelade medlen på eftenklare sätt. Anslagen till lokala och individuella linjer ochenstaka kurser bör avskaffas i enlighet med det förenklade anslagssystem som viär ute efter. Resurserna bör i stället föras direkt över sektorsanslagen. Ett gammalt krav som vi länge har ställt är;att denfullständigt onödiga byråkratiska organisation som regionstyrelserna innebärbör avskaffas. I stället bör universitetens ansvar öka. De lokala budgetbesluten bör delegeras så långt defär möjligt. Antaletbeslutande organ inom högskolan och universiteten måste minskas. Detinterna remissarbetet bör minskas. Här skickar man nu papper till varandra på ett sätt som i och för sig inte är motiverat. Informationsverksamhetenbör ävenledes bantas. Detär med utgångspunkt, herr talman, från det här avbyråkratiseringspro-grammetsom många av våra moderata reformförslag skall ses. Dessa punkter har också eftsamband med åtskilliga av punkterna i våra reservationer, och jag skallytterligare kommentera dessa. Vianser det vara felaktigt när man, såsom sker i budgetpropositionen, vill attplaneringen av de besparingar som kan vara nödvändiga för nästa budgetår skallgå ut på att de stora universiteten och de stora högskolorna åläggs atf sparaproportionellt mera än småhögskolorna, Def är återigen eft tecken på en sådanutsmefning av resurser som vi inte har råd med. När det gäller utbildningenmåste kvaliteten alltid sättas i främsta rummet. Och detta innebär att viknappast har råd att upprätthålla en del småhögskolor enbart för deras egenskull, utan om det skuHe visa sig nödvändigt atf avskaffa utbildning vid vissahögskoleenheter. Det kan bli aktuellt att lägga ned en del småhögskolor. Dåfinns def ingen anledning att dra sig för detta, utan man får bita i det suraäpplet, Def finns inte heller anledning för statsmakterna atf ställa upp reglersom gör det svårt i petifaarbefet att inte kunna fa fill dessa mera radikala,dessa drastiska lösningar som kan bli. Vihar, som jag tidigare anfört, efterlyst en radikal förenkling av självaanslagsformen. Det här tas upp i reservation 6 - denna reservation är gemensamför , folkparfiet och centerparfiet. Vadgäller själva anfagningsproblematiken, så har vi en särskild reservation därvi vill att direktövergång från gymnasiet skall medges - det äralltså en utvidgning. Här är vi på samma linje som . Folkpartiethar också en stor reservation när det gäller antagningssystemet som sådant. Vimoderater har avstått från en dylik reservafion den här gången, eftersom den s,k, tillträdesufredningen arbetar med dessa frågor. Det hindrar inte atf vi iallt väsendigt delar de uppfattningar som för till torgs. Detkommer också fram i det särskilda yttrande nr 2 som har fogats till utbildningsutskottetsbetänkande 24 av oss moderater. Vi vill ha en skärpning av förkunskapskraven -två olika behörighetsnivåer där de längre högskoleutbildningarna i regel skallbygga på åtminstone treåriga gymnasiestudier, Viktningenav betyg tas upp från sida. Det är en intressant lösning som härhar förespråkats, och det är väl inte omöjligt atf detta är någonting som kan bliframtidens melodi. Men vi menar att man i tillträdesutredningen får tittanärmare också på de här problemen. Två ytterligare punkter,herr talman, vill jag kommentera. Denena gäller sammansättningen av högskoleorganen, där vi tillsammans medfolkpartiet har en reservation och där vi ifrågasätter det rimliga i atttjänsteförslagsnämnderna också har företrädare för de studerande och förpersonalen, I tjänsteförslagsnämnderna - det framgår ju av namnet - har man bl.a. att behandla tillsätthingsfrågor vad gäller universitetslärare. Det är oftarent vetenskapliga meriter som skall avvägas, vetenskapliga frågeställningarsom skall bedömas. Att då ha företrädare för kategorierna studerande och övrigpersonal kan ifrågasättas på grund av den bristande kompetens som dessa kanförväntas lägga i dessa sammanhang. Det är inte rimligt attallmänintressena är representerade i förvaltningsnämnderna. Enannan gemensam borgerlig reservation finns i vad gäller kravet på återinförandeav filosofie kandidatexamen. Vi finner det högst befogat att återinföra dennaexamen. Ett krav i sammanhanget är 120 poängs utbildning, varav minstforskamtbildningskompetens, dvs, i regel 60 poäng, i åtminstone ett ämne. Med dessa synpunkter ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1,3, 6, 8, 10 och 11, 47 JÖRGENULLENHAG (fp): Frånfolkpartiets sida har vi länge drivit kravet att man skall underlätta förungdomar att få tillträde till högre utbildning. Ungdomar som lämnargymnasieskolan får allför ofta vänta eft antal år, innan de får tillträde tillhögre utbildning. Därför föreslår att direktantagningskvoten skallhöjas till , Vitycker att det är riktigt att genomföra den förändringen, även om konsekvensenblir att antalet äldre sökande minskar. Behovet av högskoleutbildning föräldre kan inte rimligen sägas vara lika stort som när antagningssystemetinfördes , Även efter en sådan här förändring har vi sannolikt världenskanske generösaste antagningssystem för äldrestuderande. Folkpartiethar också länge, som enda parti, konsekvent drivit kravet på viktade betyg. Detär inte ovanligt att många elever väljer att läsa korta och mindre arbetskrävandelinjer för att kunna erhålla en högre betygspoäng, I stället för att väljalinjer utifrån vad som ger dem den bästa förberedelsen för högskolestudier,väljer de linjer där det är lättast att få höga betygspoäng. Vihar därför fört fram tanken på en för viktade betyg ny modell, som innebär attett ämne som lästs i gymnasiet fler veckotimmar i flera årskurser skall vägatyngre än betyg i ämnen som lästs få veckotimmar i få årskurser. Har man t, ex,läst i eft ämne endast en årskurs, bör betyget multiplicerasmed 2, dvs, 1x2 = 2, Har ämnet lästs i tre årskurser börbetyget multipHceras med tre, dvs, 3x3 = 9, Detta är alltså en rättvisareviktning än den vi faktiskt har , där varje ämne, oavsett hur mycket eller Htet man harläst det, väger lika tungt.