prot · G80977 · 1984-12-31 00:00:00 — Men del jag vill peka på är all förslagen, med den utgångspunkt dehar i de aktuella svårigheterna, ger borgarna skäl all ta upp den gamlaideologin om privatisering och om ell minskat ansvarslagande från samhälletssida. Del framgår med stor tydlighet av de alternativabudgetarna all vi står inför ett vägskäl också när det gällerhandikappolitiken. Antingen gör vi de gemensamma kraftansträngningar som behövsför all stärka och bibehålla den välfärd vi har skapat ellerockså bestämmer vi oss för -och del är vad borgarna vill göra - alt minskasamhällets insatser och överlämna mer ål den enskilde att klara själv. Naturligtvis är det möjligt för politiker inom ell partialt vinna poäng på all tala om för medborgarna all de kan få mer i plånbokenoch mer över för egen del om de röstar på det partiet. De politiker som väljerdenna väg lar emellertid på sig ell myckel stort ansvar. Ett allmänt försvagatsamhälle blir ofrånkomligen ett samhälle där del är mycket svårare all klaraomsorgen om eftersatta grupper. Vid en närmare granskning av de borgerliga motionerna ärdet två ting som enligt min uppfattning framkommer tydligt. Del ena är del som jag redan har berört, nämligen att manvill åstadkomma en kraftig försvagning av samhällets möjligheter att ge stöd åteftersatta grupper. Det sägs naturligtvis inte rent ut, men det blir denoundvikliga konsekvensen av den politik som de borgerliga vill föra. För det andra vill man på olikaområden skapa förbättringar för handikappade - del finns ofta en socialambition hos många enskilda ledamöter från olika partier. Därmed kan mannaturligtvis anse sig skild från uppgiften all svara för ell socialt engagemang- men del räcker inte. Så lätt kan man inte slippa undan. Som jag sagt innebär den samlade effekten av deborgerligas förslag - jag tänker mest på de allmänna förslagen om denekonomiska politiken - en så kraftig försvagning av statens verksamhet att detfår ofrånkomliga återverkningar på handikappområdet. innebär flera avförslagen en utomordentligt hård press på landsting och kommuner, som i längdenkommer all la sig uttryck i sämre möjligheter all tillvarata utsatta gruppersintressen och föra en rättvis social politik. I övrigt, herr talman, går del knappast att finna någonkonsekvent linje i de olika förslag som berör handikappområdet, och som kommerfrån de borgerliga partierna. Del är som går längst i försvagningen avsamhällsresurserna. Del är hos vi finner den mest cyniskainställningen till de behov som olika eftersatta grupper har. Vi möter enbrutal nedskärningspolitik. Språket är ofta primitivt. Del uttrycker denstarkes, den fungerandes och den effektives perspektiv på livet och samhället. Det som hos oss andra - hos många av oss i varje fall -blir något fint, nämligen detta alt vi bryr oss om varandra och är beredda attta ansvar för varandra, blir hos en kolleklivislisk syn, vilket jagtror är bland det värsta en moderat kan beskylla någon för. vill dra ned statsbidragen till hemtjänst,färdtjänst och driften av särskolor. Jag blir upprörd när jag läser detta, och jagkommer all tänka på gamla ullryck: Vet hut, vet sjudubbell hut! Med de nu väckta motionerna blir skoningslösanedskärare också på handikappområdet. Jag kan inte tänka mig alt moderatasamlings-partiet finner stöd för sin politik hos någon enda person som arbetarmed handikappfrågor. har uppenbarligen på ett annat sätt lyssnat påsina medarbetare i handikapprörelsen. Flera av motioner är avstort intresse. Jag tänker bl. a. på pariimolionen om handikappfrågor och påden motion som handlar om det glömda . 1 dessa motioner finns egentligengrunden för samförstånd på handikappområdet. Men det samförståndet kan man intesöka ål höger, ulan del får i så fall sökas åt vänster. En första förutsättning för alt ell sådant samförståndskall kunna komma till stånd är naturligtvis att slutar upp medsitt dubbla budskap. Del består i att , som man föreslårdessa åtgärder på handikappområdet, går med på de allmänt sett kraftigaförsvagningar av samhällsekonomin som partiets budgetförslag innebär. Varjegång vill genomföra någon försvagning av samhällets resurserkommer vi alt påminna folkparliledamöterna om deras egen motion Det glömdaSverige. Del gårinte, herr talman, alt genomföra de förslagen utan ett starkt samhälle. Jag vill för återvända till , somi sin partimolion säger: Följande bidrag bör avvecklas helt eller reduceras: -Jag vill inom parentes tillägga att i räkneexemplen har man uppenbarligenräknat med alt de skall avvecklas. - Hemspråksträning, färdtjänst, driften avsärskolor m. m. Litet längre fram säger man: Självfallet ankommer det påkommunerna all avgöra om verksamheten skall påverkas. Med dessa förslag, herr talman, rör moderatasamlingspartiet vid några av de mest centrala insatser som vi gör i del härlandet för handikappade. Statsbidraget för färdtjänst infördes . Det varGunnar Sträng som, trots en mycket restriktiv inställning lill nya statsbidrag,med sitt sociala engagemang insåg betydelsen av ett stöd för den viktigafunktionen. Först i och med statsbidraget blev det också fart på utvecklingenav färdtjänsten. Det är statsbidraget som medfört att vi har enfungerande färdtjänst i alla landets kommuner, även om det är såall skillnaderna i standard är stora. Vi inom handikapprörelsen är inte ulan kritik motfärdtjänsten och dess utformning . Vi har många önskemål om förbättringar.En avveckling av statsbidraget skulle enligt min uppfattning få katastrofalaföljder för kommunernas möjligheter att i fortsättningen bibehålla för att intetala om utveckla färdtjänsten. Hur verksamheten skall påverkas vid en avveckling avstatsbidraget, säger och , får avgöras av kommunerna själva.Vilka moderata kommunala eller landslingskommunala politiker kan ni peka ut somskulle vara beredda lill skallehöjningar eller andra åtgärder av det slaget förall rädda insatserna beträffande färdtjänst och andra vikliga funktioner sommoderaterna vill avveckla statsbidragen till? Är del kanske moderatakommunalpolitiker i , som i stället för att bygga ell eget gymnasiumskickar sina ungdomar till , eller som skickar sina medborgare lillsimhallarna i ? Del gör de av ell enda skäl: del blir billigare för demoderata höginkomsttagarna på den svenska i . Vad hade utvecklingsstörda för skolgång innanstatsbidraget till särskolan kom? Det finns ell mycket starkt samband mellanstatsbidragets införande och den utveckling som lett fram lill dagens särskola.Enligt skall nu frågan om utvecklingsstördas skolgång överlämnasfill landstingen med alla de risker för ojämnheter och skiljaktigheter somdärmed uppstår. Inte vill väl på allvar påslå all alla landstinghar samma ambitioner, samma möjligheter all skapa den rättvisa skola förutvecklingsstörda som är bl. a. en statlig angelägenhet. De borgerliga vill gemensamt försämra sjukförsäkringen.Jag har tidigare hänvisat lill undersökningar omhandikappades levnadsnivå. Av de undersökningarna framgår tydligt atthandikappade är mer sjuka än andra människor. Den minsta lilla kunskap om vadhandikapp innebär för de människor - och de är många - som har fått handikappetpå grund av kroniska sjukdomar såsom reumatism, cyslisk fibros, allergier osv. 10 protokoll 1984/85:76-77 eller helt enkelt på grund av slitna leder och slitnaryggar lill följd av tungt arbete borde avhålla var och en från alt försämrasjukförsäkringen. Del är just dessa grupper som kommer all drabbas. Härhjälperdet inte med några räkneexempel hit eller dit. Försämrar man sjukförsäkringen,så gör man del. är det inte så, att vi socialdemokrater som ärverksamma inom handikapprörelsen är helt kriiiklösa när det gäller regeringenspolitik. Vi har åtskilliga synpunkter på vad som borde göras och myckel av delär även i och med årets budgetproposition ogjort. Men då och då vinner viframgång, och del gläder vi oss naturligtvis över. Vi har i årets budget ivarje fall fått en lång rad - låt vara kostnadsmässigl små, menverksamhetsmässigt betydelsefulla -punktinsatser på handikappområdet, och detär viktigt. Men det viktigaste är, och det upprepar jag gärna, alt årets budgeticke innehåller några förslag till försämringar av de generellavälfärdssystemen. Del är viktigt och centralt för oss. fick vi pröva på vad den borgerligapolitiken innebär. Vi fick uppleva en generell försvagning av samhällsekonominsom saknar motstycke i vår historia. Jag kan försäkra att dennedskärningspolitik som tog sin början runt 1980 har fått konsekvenser också påhandikappområdet, vilka vi fortfarande inte fullt ut kan överblicka. Del ärdärför som jag, herr talman, kan säga: Vi behöver inga nya experiment med densvenska välfärden. Vi vet av erfarenhet, och även genom de olika förslag som deborgerliga partierna nu lägger fram, vad en sådan borgerlig politik skullekomma all innebära. Det finns många andra svårigheter i fråga omarbetet på all förbättra de handikappades situation. Jag har inga möjligheterall här göra en fullständig analys. Jag vill ändå peka på några mycket centralasvårigheter. Helt kort vill jag bara säga till mina kolleger i deborgerliga partierna: Om ni skulle komma i regeringsställning och om niverkligen skulle genomföra de samlade förslag som ni nu presenterar och som harså stark beröring med oss handikappade, skulle effekterna för handikappademänniskor bli förödande. Jag har goda skäl att hoppas att en sådansituation aldrig inträder. 126BÖRJE (): Herr'talman! De borgerliga partiledarna hävdade igårdagens debatt all måste få en ny regering. Vad skulle då enborgerlig regering slå för -vad skulle en sådan innebära för de enskildamänniskorna? Del är intressant att ta reda på den saken så här inför starten aven valrörelse. Vi har alla de borgerliga regeringsåren i färsktminne. Det var en dyster period i svensk politik. De borgerliga partiernamisskötte landets ekonomi. Ett stort budgetunderskott, en rekordstor inflation,ett ras för industriinvesteringarna, kraftigt sjunkande reallöner och en snabbtväxande arbetslöshet var resultatet av de borgerliga regeringsåren. Vidareförmådde man inte ge vårt land en politisk ledning. Vi fick ständigt upplevanya regeringskriser och långbänkar. Den inbördes splittringen fick en förödande verkan påde borgerliga regeringarnas förmåga till handling. Framtidstron undergrävdes.Pessimism och oro härskade över landet. Det mest allvarliga i den borgerliga regeringspolitikenvar angreppet mot tryggheten för människorna. Man införde karensdagar ochsänkte ersättningen inom sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen, vilket sombekant väckte våldsamma reaktioner från allmänheten. De borgerliga urholkadeockså värdesäkringen av pensionerna, vilket skulle ha inneburitväsentligt lägre pensioner, om de fått fortsätta sitt regeringsinnehav. Dettaär bara några exempel när det gäller de borgerligas attacker mot tryggheten. När man studerar de borgerliga motionerna till åretsriksmöte finner man att de borgerliga håller fast vid sin gamlanedskärningspolitik. Ingenting har de lärt av sina misslag. Kanhända har dedrivits än mer åt höger. För all kunna sänka skatterna för välbeställda grupperriktar man på nytt angrepp mot den svenska välfärdspolitiken, som byggts uppunder flera decennier och som betyder oerhört myckel för enskilda människorstrygghet, hälsa och välbefinnande. De borgerliga motionerna är avslöjande förhur de ser på fördelningspolitiken. I korthet innebär deras förslag sämre sjukförmåner,minskat bidrag lill sjukvård, särskolor, färdtjänst för handikappade samt vård, sänkt bidrag till kommunala beredskapsarbeten, nedskärning avungdomslagen, höjda patientavgifter, minskade livsmedelssubvenfioner osv. Deborgerliga förslagen slår alltså hårt mot sjuka, handikappade, arbetslösa ochpensionärer, och de gynnar de välbeställda i samhället. Som vanligt vill gå längst när del gällerförsämrade sociala villkor. Ersättningen lill sjuka och föräldralediga vill manbegränsa till av inkomsten och därefter lill80 %. På det sättet vill man skära ned sjukförsäkringen ochföräldraförsäkringen med 2,7 miljarder. och vill sparanågot mindre - 1,8 miljarder -genom att sänka sjukersättningen lill avinkomsten vid högst . förslag innebär t. ex. alt en privaianslälldLO-medlem som är sjuk förlorar . Motsvarande siffra för cenlerförslagetär . Dessa förslag skulle alltså få mycket kännbara effekter för deförsäkrade. På nytt väcker också förslag om försämring aversättningen till arbetslösa. Dessutom utmanar de den fackliga rörelsen genomatt kräva slopande av rätten lill avdrag för fackföreningsavgifien. den rättsom gav löntagarna sammanlagt 1,1 miljarder i ökad köpkraft. Dettaavdrag vill man ta bort, som man ograveral behåller arbetsgivarnasrätt till skatteavdrag för sina föreningsavgifter. Del säger på vems sida manslår. Nedskärningarna av statsbidragen lill kommuner ochlandsting med 4 miljarder leder till ökade daghems- och hemhjälpslaxor,försämrad färdtjänst för handikappade och inskränkningar i driften av särskoloroch kliniker för psykiskt sjuka. Naturligtvis är detta bara en början till den nedrustningav social verksamhet som de borgerliga partierna eftersträvar. man återkomma med förslag om sänkta pensioner,privatisering av vården etc. Detta finns också med i deras tankevärld, Den borgerliga politiken, så som den presenterats i åretsmotioner, känns igen. Man klämmer ål de vanliga människorna och vill gynna devälbeställda. skattesänkning på 15 miljarder till höginkomsttagareoch förmögenhelsägare skulle betalas med bl. a. sämre sjukersättning ochpensioner samt höjd arbetslöshet. Detta påminner om högerpolitiken från 1920-och 1930-lalen. Det är förvånande alt och ställer sig bakommoderaternas nedskärningspolilik på det sociala området. Moderata samlingspartiet vill alltså genomföra ettsystembyle på den sociala sidan. Det svenska samhället skall göras om från ettsamhälle med stor gemensam sektor, och där välfärden är till för alla, lill elllågskatlesam-hälle med en liten gemensam sektor och där penningen styr.Samhället skall enligt modell inte ha något ansvar för socialtarbete, ulan del skall ske på frivillig väg och via välgörenhet. Socialdemokraterna bekämpar varje attack mottrygghetspolitiken. Denna är väl förankrad i det svenska samhället och betydermycket för människornas hälsa och välbefinnande. Trygghelspolitiken innebär godvård och service åt sjuka, äldre och handikappade, och den innebär brabarnomsorg och att man inte skall behöva oroas för sin ekonomi när man inte kanarbeta på grund av sjukdom eller annat. Våra strävanden på detta område byggerpå solidaritet och rättvisa, som är viktiga grundelement för det samhälle somsocialdemokratin står för. 127BÖRJE (): Det finns en stor idealitet i det svenskasamhället. Den visar sig hos enskilda människor när upprop går ul om nöden ifattiga länder. Den visar sig i många gedigna insatser i skilda organisationerav folkrörelsekaraktär. Vi ser den i kyrkans och frikyrkornas insatser. Stortansvarstagande och ekonomiska uppoffringar ligger i kyrkobyggande, medutomordenlliga lokaler för ett mångskiftande ungdomsarbete. Vård och omsorggentemot av alkoholism och annat drogbruk socialt utslagna sker i LP-stiftelsensregi och i RIA-byråer på många håll i landet. Initiativ och huvudmannaskap fördenna verksamhet ligger oftast hos kristna församlingar av frikyrkokaraklär. På många håll får dessa verksamheter kommunall stöd. Frånsamhällsre-presenlanternas sida visas som regel en stor uppskattning av socialainsatser som görs ideellt. Avoch tillser vi och hör talas om motsatsen. 1Göteborg har l.ex. haft svårigheter att få samma kommunala stödsom tidigare av den nuvarande socialdemokratiska majoriteten. Ja, det finnstyvärr exempel på all de ideella insatserna från enskilda och organisationer,från kyrka och frikyrka inte alltid får den uppmuntran och det stöd sominsatsen berättigar till. Från sida har vi envetet hävdat alt samhällethar allt att vinna på stöd lill fria organisationers ideella insatser. a. på vårt bistånd till de fatliga folken. Det bör i allt störreutsträckning kanaliseras genom enskilda organisationer. Enskilda organisationer, ochsärskilt missionen, utgjorde pionjärerna i svenskt internationelltsolidaritelsarbele i de fatliga länderna. Det har givit en kunskap och enerfarenhet liksom förståelse för de människor och kulturer del rör sig om somhar varit och är ovärderlig. har rått en vanföreställning all endaststaten kan bedriva en effektiv biståndsverksamhet. Särskilt sedan folkpartiet1976 fick ansvar för det svenska biståndet har den uppfattningen vederlagts ochbiståndet genom de enskilda organisationerna ökat betydligt. Alll fler av desvenska folkrörelserna gör insatser i de fattiga länderna, vilket är myckelglädjande. Ideella organisationer har ofta lättare att nå ut lill demänniskor som verkligen behöver hjälp och når ofta beundransvärda resultat medblygsamma insatser. Åtskilliga har skaffat sig en lokal kunskap somgör insatserna effektiva. Ideella organisationer kan gå direkt på problemenutan formella omvägar. Deras administration på hemmaplan är oftast liten ochobyråkrafisk. Enskilda medlemmar gör engagerade insatser som biståndsarbetareute på fältet, ofta lill lägre kostnader än offentlig biståndsverksamhet. De ideella organisationernas medlemmar och lokalaföreningar i gör beundransvärda insatser både för all samla in merresurser till u-landsverksamhelen och för alt sprida information om och bildaopinion för u-landsbistånd och internationell solidaritet. I detta sammanhangvill jag hänvisa fill en särskild motion, där föreslår avdragsrätlvid beskattningen för vissa gåvor till bl. a. internationellt biståndsarbete. Särskilt när biståndet inriktas på de fattigastemänniskorna och på landsbygdsutveckling är del naturligt att låta en växandeandel av biståndet kanaliseras via enskilda organisationer. Del kan också varaell sätt all utnyttja elt ökat u-landsbistånd ulan en alltför kraftig ökning avSIDA:s organisation. Även systemet med särskilda ramavtal med de störreenskilda organisationer som kanaliserar svenskt bistånd bör byggas ut, så allbetydligt större del av biståndet kan gå den vägen ulan att växande krav ställspå den statliga bislåndsadminislralionen. På många håll har och frikyrkorna gemensamteller var för sig startat barnomsorgsverksamhet. Del är beklämmande attsamhällsstödet lill alternativa barnomsorgsformer minskal under densocialdemokratiska regeringens lid. hävdar alt del ur skilda synpunkter ärvärdefullt att alternativ i barnomsorgen kan erbjudas. Reglerna för statsbidrag till barnomsorgen bör göras neutrala,så att alla anordnare erhåller samma stöd. Stödet skall utgå med samma beloppoavsett i vilken regi verksamheten bedrivs. Barnomsorg som drivs avföräldrakooperativ, ideella organisationer eller företag skall således gesstöd på samma villkor, förutsatt att ställda kvalitetskrav uppfylls. Vidare vill jag erinra om den värdefulla ideella insatssom kyrka och frikyrka gjort och gör i den andliga vården på landelskriminalvårdsanstaller. Men del är verkligen på liden alt samhället tar eltökat ekonomiskt ansvar för denna verksamhet. 1 en motion till årets avJan-Erik och mig aktualiseras den här frågan. Del är nu den statligaoffentliga utredningen, Andlig vård vid sjukhus, kriminalvårdsanstaller m.m.,lades fram. Utredningen remissbe-handlades i vanlig ordning, och praktiskttaget alla remissinstanser var positiva till utredningens intentioner. Vadgäller den andliga vården vid sjukhus, så satte kyrkoenheten inom dåvarandekommundepartemenlet i gång arbetet på en proposition som skullerealisera utredningens förslag med hänsyn också lill yttrandena. Resultatetblev all såväl som frikyrkoråd /81erhöll statsbidrag så att den andliga vården vid sjukhusen kunde påbörjasenligt utredningens intentioner. har delta arbete utvecklats medgott resultat både ur vårdsynpunkt och ur ekonomisk synpunkt. Vad det gäller den andliga vården vidkriminalvårdsanstalter har ingenting hänt med anledning av utredningen. Jagfinner detta märkligt, eftersom behovet här var minst lika stort som påsjukhusen. En organisation fanns redan för verksamheten på riksplanet och vidvarje anstalt, i form av , och kostnaderna är dåväsentligt mindre än för den andliga vården vid sjukhusen. På frågor iriksdagen har justitieministerns svar alllid varit att det ej finns medel utökning av verksamheten i regi av . Denna verksamhet lyder under ochjustitiedepartementet, medan frågor kring kyrklig och frikyrklig verksamhetbehandlas under kyrkoenheten och i . Enligt vår mening bordedet vara möjligt för och kyrkoenheten och sedan förjustitiedepartementet och alt komma överens om finansieringenav den andliga verksamheten vid kriminalvårdens anstalter. Vi anser att del ilängden blir ohållbart och orimligt alt begära närmast frivilliginsalser avpräster och pastorer vid kriminalvårdsänsiallerna. Idealitet skall las lill vara av samhälletgenom uppmuntran och slöd.- 128THURE JADESTIG (s): Även jag kommer alt beröra drogpolitiskafrågor. Jag beklagar uppriktigt all alkoholpolitiken har blivit ell område därvetenskapliga rön värderas lägre än på andra områden. Detta trots altalkoholmissbruket är vårt största olösta sociala problem, kanske även vårtstörsta medicinska problem. Det finns en tendens att man skjuter undan dessnegativa sidor och glömmer bort vad del personliga föredömet egentligenbetyder. I milt hemlän har vi en tidning som håller sig med enpolitisk krönikör. Han har uppmärksammat alt t. ex. är envardagsdryck inom idrotten och i del sällskapsliv som TV visar. Han skriver;"Del återspeglar lika myckel producenternas och reportrarnas, sätt allleva som idrottsmännens eller del 'gyllene patraskets' som fyllerTV-rutan." Därefter konstaterar han, att när återvände hemefter all ha blivit världsmästare, bjöds han in i sill lokala föreningshus. Därfick han saft och kakor för sina prestationer. Det kalaset var naturligtvisinget för TV all visa.Redaktören fortsätter: "Det saknar inte betydelse att påtala detta. Nublir folk kända genom att uppträda i radio och TV, skapa nya modetrender somdel heter på nyspråk - och som de lever och klär sig ska inte bara ungdomarutan också barn klä sig och leva. Om och när idolerna dricker sprit, vilket degör ofta, skall också andra göra det. Han slutar med alt säga att det vore intressant om någonforskare kunde ägna intresse åt dessa problem och ta reda på vilken roll så attsäga del personliga föredömet egentligen spelar. Det är inte ofta som jag haranledning all sympatisera med den aktuella krönikören, men jag tycker att deanförda synpunkterna är bra. Jag vill också konstalera att det nu pågår forskning omhur alkoholbilderna i TV påverkar tittarnas alkoholvanor. kan jaginte underlåta alt påtala alt den forskning som bedrivs av Radiosavdelning för publikundersökningar inte hade kunnat påbörjas om inte t. ex.lOGT-NTO-rörelsen hade ställt ekonomiska medel lill förfogande. motionerade jag och i Örnsköldsvikhär i kammaren om en utvärdering av olika delar av den svenska alkoholpolitikensåsom den har bedrivits riksdagsbeslut - del beslut som harinneburit alt totalkonsumlionen av alkohol i det här landet har minskat medöver . Vi ställde då några frågor: Vilken betydelse har informationen? Gerundervisningen i skolorna några effekter? Vad har förbudet mot alkoholreklambetytt? - Den motionen avslogs. ställs dessa krav av andra ledamöter av riksdagen.Jag önskar att ulskotlsmajorilelen kan koppla bort alla ovidkommande hänsyn ochse till att den motionen tillstyrks. Jag tror att central och viktig kunskapdärmed skulle fås. Den svenska alkoholpolitiken skulle må väl av att föras påett nyktrare sätt, där vetenskapliga rön får ersätta egoistiska argument. Förframliden är delta nödvändigt om vi skall fortsätta alt vara en ledande nationnär del gäller att begränsa alkoholens skadeverkningar. När man har tagit del av resultatet av ell kårval viduniversitetet i och konstaterat att det därstädes finns ettpilsnerparli, som var bara en handfull röster från att vara det största partieti valet, måste man nästan oroas inför framliden.