prot · G8097 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad som bör gälla är att den som har fåtträttigheten aff framföra det tunga fordonet gör det på ett riktigt ochansvarsfuUt sätt. Certifikaf för större (super) motorcykel Precis som vi har särskildacertifikat för atf få flyga så har vi olika körkorfsklasser för olika fordon:A-motorcykel, B-personbil/läff lastbil, C-fung lastbil, E-tungt släp, ochTaxi-yrkesmässig personbefordran. Då körkortsklasserna är indeladeefter internafionella överenskommelser skulle det vara svårt att i Sverigeinföra ett nytt körkort för större motorcykel. Däremot borde en kravskärpningför framförandet av större (super) tung motorcykel kunna åstadkommas utan aftman behöver införa en ny körkorfsklass. Eft särskilt certifikat(körtillstånd) för att få framföra en större (super) tung motorcykel - varsmotor har en slagvolym översfigande 600 kubikcentimeter-bör införas vidkörning i . Certifikatet skall ha samma status som körkortet. Alla medkörkortsklass A och som har fyllt kan erhålla certifikatet eftergenomgången vidareutbildningskurs - teori/praktik. sen skallinnehålla eft visst antal timmar enligt modell "guldhjälmskurserna"under vären 1984. En obligatorisk utbildning och utfärdandet av certifikatetbör kunna genomföras av trafikskolorna i landet under överinseende avtrafiksäkerhets-verket. En certifikatutbildning bör ge en påtaglig minskning avantalet dödade och skadade moforcyklisfer och till nå den mest utsattariskgruppen. Förslaget skall infe inskränka eller inverka på den gemenemotorcyklistens fortbildning (avrosfningsövningar) som genomförs av frivilligaorganisafioner. Med hänvisning till ovanstående ber jag atf få ställaföljande frågor till kommunikationsministern: Delarregeringen min uppfattning, att effekfiva åtgärder måste vidtas för aftnedbringa antalet och omfattningen av mc-olyckorna? Är regeringenberedd att pröva ovanstående förslag? Vilka övrigaåtgärder planerar regeringen att vidtaga? 1984/85:36av (vpk) till statsrådet om åtgärder motinvandrarfientligheten: I samband med den senastetillströmningen av asylsökande från framför allt och har endebatt som kan betecknas som verklighetsfrämmande och helt onyanserad startati om den svenska flyktingpolifiken. Genom massmedias aktiva medverkan har hos den svenskaallmänheten skapats uppfattningen om en förestående invasion av tusentals mereller mindre suspekta utlänningar som väntar utanför landefs gränser. De väntarstartklara och färdiga att kasta sig över vårt välstånd, vårtsocialförsäkrings-sysfem och våra obefintliga arbetstillfällen. Genom högljudda och mer eller mindre populistiskauttalanden från olika landshövdingar sprids ytterligare uppfattningen om enhelt okontrollerad massinvandring som satt utlänningslagstiftningen helt urspel och skapat en kaotisk situafion i landet. Dessutom har regeringens mycket märkliga ochsvårförklarliga långsamhet med aff fatta vissa för situationen vikfiga beslutförvärrat situafionen. Detta har lämnat utrymme för ytterligare spekulation ochsensationsskriverier. har den av massmedia och olika spekulanter uppmålademassinvasionen av flyktingar återigen uteblivit. Vår utlänningslagstiftninghar visat sig fungera på det sätt den är avsedd. Flyktinginvandringen ärdensamma som förut. Men vad som finns kvar är en ökad invandrarfientlighet isamhället, som sätter djupa spår i människornas relationer till varandra och iden samhälleUga utvecklingen. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga: Vad tänker invandrarministern göra för att för det förstamotverka invandrarfientligheten i samhället, för def andra förhindra atf ensädan situation uppkommer på nytt? 1984/85:37 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om ungdomsarbetslösheten och ungdomslagen: 1984 sägs vara det gyllene året iden nuvarande s. k. högkonjunkturen. Trots detta är ungdomens arbetsmarknaddyster. Den öppna arbetslösheten har visserligen minskat med 19 000 från sammatid föregående år, men har vi nu ca 30 000 ungdomar, , som äri ungdomslag. kan konstateras att utöver de 53 000 arbetslösaungdomarna och de 30 000 i ungdomslag finns ett betydande antal iAMU-ufbildning och i arbete på s.k. rekryferingsplafser. Behovet av ett fast jobb med en lön att leva på är idagsläget stort. Def behövs minst 100 000 fasta jobb fill ungdomen. Tyvärringer inte regeringens polifik något hopp för ungdomen. Den ekonomiskapolitikens ramar tillåter ingen helhjärtad satsning på fasta ungdomsjobb.Situafionen kan bli helt katastrofal när vi definitivt är inne i enny lågkonjunktur. Def krävs krafttag för att skapa fasta och meningsfulla jobbtill ungdomen. Det är i längden ett farligt läge när ungdomen enbart erbjudsfillfällighetsjobb, pä villkor som infe stämmer överens med den övriga arbetsmarknadens. De fillfällighetslösningar som vi nu lever med, främstungdomslagen, där def infe finns en självklar koppling fill fasta jobb, kanbefraktas som ett socialt skyddsnät, men demoleras ungdomens syn påoch inställning fill arbetslivet. Ungdomslagen är därför ingen framåtsyftandearbetsmarknadspolitisk åtgärd. Många beredskapsarbeten och arbetsuppgifter somutförs i ungdomslag är synnerligen viktiga ur samhällssynpunkt och kan medfördel omvandlas till fasta jobb. Det är främst denna insikt som ligger bakomaff ungdomen kräver fasta jobb med en lön atf leva på. Medanledning av det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärderämnar regeringen vidta för atf minska arbetslösheten för ungdomar? Ämnarregeringen skapa nya fasta jobb genom aff omvandla beredskapsarbeten ocharbetsuppgifter i ungdomslag fill fasta jobb? Vilka åtgärderplanerar regeringen för att ungdomar i ungdomslag skall "slussas"till fasta jobb? 1984/85:38av () till industriministern om verksamhet påhemdatormarknaden: blev jagmycket positivt överraskad när industriministern å regeringens vägnardeklarerade aft def nu verkligen skulle satsas på småföretagande. Def skulle gefler arbeten och en bättre regional fördelning. Industriministern taladefakfiskt som en god centerpartist. Mot denna bakgrund är det mycket överraskande atf regeringentill synes accepterar det elefantinhopp som gör påhemdatormarknaden. Detta gynnar minst av allt småföretagandet. starta 130 nya telebufiker, nå miljardomsättning, blimarknadsledare och styra marknadsutvecklingen, så raserasöverlevnadsmöjligheterna för många småföretag i branschen. har samlattelefonabonnenternas pengar på hög och har en imponerande finansiellstyrka. Verket kan tveklöst sätta in alla de resurser som behövs för atf läggahemdatormarknaden - eller som man säger - "nyftodator"-marknadenunder sig. Är detta en uppgift för ? har fått en rad privilegier för att åstadkommaen rationell telekommunikation, men verket bör knappast ha rätt attcentralisera och med sin finansiella styrka monopolisera sidoområden som medfördel kan skötas av konkurrerande småföretag. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag ställaföljande frågor till industriministern: Avserregeringen att vidtaga åtgärder för atf klarare avgränsa televerkefsverksamhetsområde? Avserregeringen att närmare undersöka effekterna av "storskaligainhopp" på hemdaformarknaden? 1984/85:39 av () till statsrådet om energipolitiken: Energiministern har dels vid sittanförande på , dels ien intervju i lämnat en ganska uttömmanderedovisning för socialdemokratins syn pä svensk energipolifik. I anförandetinför hänvisar energiministern emfatiskt till"folkomröstningsresulfatet", medan energiministern i andra sammanhanglika emfatiskt hävdat aft folkomröstningen i sig inte konstituerar någonpolitisk realitet. Den politiska realiteten konstitueras av det efterkommanderiksdagsbeslut som lägger fast målsättningen att avveckla kärnkraften till år2010. Någon särskild demokratisk dimension föreligger således icke iförekommande politiska beslut rörande energipolitiken i förhållande till allaandra politiska beslut som styr utvecklingen i vårt land. I anförandet inför påvisarenergiministern i åtta punkter resultaten av socialdemokratisk energipolitik.Vissa av de påståenden som där görs måste föranleda yttranden och frågor. I talet inför och iintervjun uppehåller sig energiministern mycket vid elektriciteten såsomenergiform. Ä ena sidan fycks energiministern entusiastiskt marknadsföraelektricitet såsom energislag och distributionsform, medan energiministern åandra sidan är angelägen att slå fast att kärnkraften skall slutgiltigtavvecklas . Enligt alla kända prognoser kommer kärnkraften vid slutet av1980-talet att representera omkring hälften, eller omkring 50-55 terawattimmarav landets elektricitetskonsumfion. Energiministern hävdar i det härrefererade talet att 25-30 av dessa terawatfimmar skall ersättas med"hushållning", "inhemska bränslen" och "nyvärmeteknik". Anserenergiministern att användning av inhemska bränslen, liksom användningen avfjärrvärme såsom distributionsform, skulle ha ökat på det sätt som skett om ejstatliga subventioner lämnats? Anserenergiministern aff energisystem skall etableras för att bota arbetslöshet? På vilket sättanser energiministern atf den socialdemokratiska regeringen "drivit framen revolutionerande utveckling när det gäller miljövänlig teknik förförbränning och rening av olika bränslen"? I vilka formermenar energiministern att 25-30 ferawaffimmar elektrisk energi skall kunnaersättas inom ramen för de angivna ersätfningsåtgär-derna? Vilken ny"värmeteknik" avser energiministern? Vilka"inhemska bränslen" avser energiministern? Vilken storlekav besparing skall kunna åstadkommas genom besparingar? 1984/85:40av öald (vpk) fill försvarsministern om säkerhets-ochförsvarspolifiken: Den säkerhetspolitiska ochförsvarspolitiska debatten i har ökat i intensitet ochstyrka. Orsakerna är välkända. Den ökande internationella spänningen, våldsamtstegrade rustningskostnader, ekonomisk kris och ökande klyftor mellan världensfattigaste och rikaste länder är det som oftast brukar nämnas i sammanhanget.Alla dessa orsaker förstärker och driver på varandra i en ständig växelverkan.Vi kan ha olika uppfattningar om var def största ansvaret för denna utvecklingligger, vem som tillåter de värsta överdrifterna och vilka som mest cynisktdriver en polifik mot allt större konfrontation. En sådan debatt förändrar inteSveriges situafion. Men vad vi kan göra är atf diskutera hur vårt land genomegna åtgärder kan möta defta försämrade läge. Den försvars- och säkerhetspolitiska debatten i Sverigehar mestadels karakteriserats av en ensidig och inkrökt koncentration fill detmilitärpolitiska området. Ökad eller minskad säkerhet i nafionellt avseendehar ofta knutits till flera eller färre miljoner i militära anslag. Detmilitära tänkandet har fått eft mycket stort inflytande, och höga militärachefer har alltför ofta oemotsagda fått framträda som "experter" påsäkerhet långt utanför def område som deras kompetens och ställning berättigat demtill. Tyvärr har det smittat av sig nedåt i hierarkin, så atf snart sagt varjeliten befälhavare känt sig kallad aft göra "uttalanden" isäkerhetspolitiska frågor. De mest skrämmande exemplen harinträffat i samband med ubåtsaffärerna. Detta har ju också uppmärksammats, ochnya rutiner för informafion är tydligen på gång inom militärledningen. En oerhörtmycket vikfigare fråga som den ensidiga inriktningen mot def militära försvaret väcker är emellertid hurtotalförsvarsbegreppef skall fyllas med ett reellt innehåll. Här har densocialdemokratiska regeringen och det socialdemokratiska partiet ett stort syndaregisteri det förflutna. Tyvärr pekar de senaste regeringsbesluten och partiutfalandenai samma gamla dåliga riktning. Def är tydligt att man på nytt sätter sintilltro till militära lösningar på säkerhetspolitiska problem. ,som socialdemokratin kritiserade i opposition, skall tydligen fullföljas,oavsett kostnader och de tydliga avsteg från neutralitet och alliansfrihet somdet medför. JAS urholkar totalförsvaret och försvårar framtidaomstruktureringar och förstärkningar av det svenska totalförsvaret.Militäranslagen har höjts, och nya höjningar begärs av militärledningen. försvagas det svenska samhället på flera plan.Sårbarheten ökar. Livsmedels- och energiförsörjning, transporter och sjukvårdkan inte ens möta fredsfida störningar utan aft mycket svåra problem uppstår.Detta har påpekats av ansvariga myndigheter utan att något avgörandebeslut fattats av regeringarna. Den nya tekniken, data och elektronik, införspå bred front i samhället och ökar ytterligare sårbarheten och det utländskaberoendet. Def är problem som angår en försvarsminister och eft försvarsdepartement.För om inte def civila samhället har någon motståndskraft kommer inte heller enaldrig så stark militär organisation att kunna fungera särskilt . Detframhålls ofta i den svenska försvarsdebatfen atf "en kedja inte ärstarkare än sin svagaste länk". Då menar man ofta den militära länken. Mensanningen är ju att def svenska totalförsvaret liknar en kedja med en grov,jättestor länk till vilken det knutits några små, svaga snören. Säkerhetspolitiken och den nafionella självständigheten ären alltför viktig fråga för aft behandlas som enbart beroende av ökade ellerminskade militära anslag. Vi behöver en bred tofalförsvarsdebatf i , somväger in sårbarhetsaspekfen och hur våra begränsade resurser skall användas föraff stärka motsfändet inom hela samhällssektorn. Jag villdärför fråga försvarsministern: Vilka åtgärderkommer försvarsministern aff vidta för att i fortsättningen förhindra attmilitära chefer i skilda befattningar gör "säkerhetspolitiskauttalanden" på det sätt som skett ? Hur stor är dennu beräknade kostnaden för ? Vilkaförändringar/bantningar av har genomförts eller planeras? Hur många nyaarbeten har tillförts den svenska industrin genom ? Vilkenuppfattning har försvarsministern om den svenska energiförsörjningens inverkanpå eventuella militära operationer? Vilka planerfinns inom försvarsdepartementet för atf minska sårbarheten i det svenskasamhället ur militär och civil synvinkel? 21 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:69 av () till jordbruksministern omen individuell skördeskadeprövning: De senaste veckornas ihärdigaregnande har medfört en skördesituation som för många lantbrukare innebärkatastrof. De områden som värst drabbats är östra - ochUppsala län - samt . , , och norraKalmar län. I norra län beräknas t.ex. av spannmålsarealenvara oskördad. Sammantaget beräknas skördeskadorna i det aktuella området uppgätill en kvarts miljard kronor. Många jordbrukare har hamnat i en ytterst bekymmersamsituation, som kräver extraordinära åtgärder för aff klara ekonomin. Den svårasituationen har lett till atf länsförbunden inom LRF i de drabbade länen hosstatens jordbruksnämnd har begärt individuell prövning av årets skördeskador. Medanledning härav vill jag fråga jordbruksministern: Är regeringen beredd aft avsätta deekonomiska resurser som är erforderliga för atf en rättvisande individuell skördeskadeprövningkan göras? 1984/85:70av () till jordbruksministern om en individuell skördeskadeprövning: I stora delar av östraMellansverige är skadorna på årets skörd avsevärda. För många lantbrukare ärden uppkomna situationen katastrofal. Möjlighet atf erhålla skördeskadeskydd ärnu av avgörande betydelse. Genom aft skadornas omfattning varierar mycket mellanolika platser och grödor är en individuell prövning nödvändig. Medanledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Är regeringen beredd atf medverkafill att en individuell prövning sker vid bedömning av skördeskadorna? 1984/85:71 av Margö (vpk) fill statsrådetGertrud om fidpunkten för avlämnande av proposition omdifferentierade vårdavgifter: I betänkande SoU 1982/83:34behandlade frågan om differenfierade vårdavgiffer. Utskottetuttalade då att den arbetsgrupp som fillsäfts för uppföljning av reglerna omdifferentierade avgifter skall arbeta skyndsamt. Detta påpekades även avutskottet i nästa betänkande om dessa avgifter, SoU 1983/84:23. StatsrådetSigurdsen anförde i en riksdagsdebatt rörandeavgifterna för utförsäkrade patienter i sluten sjukvård, aft arbetsgruppensarbete med att belysa olika möjligheter till lösning beräknades slutföras undervåren, och att regeringen avser att därefter återkomma fill . Medanledning därav vill jag fråga: När ämnar regeringen lägga enproposition om de differentierade vårdav-gifferna? 1984/85:72 av () till jordbruksministern omskördeskadesysfemet: Regnkafastrofen under våren 1983liksom torkan vållade avsevärda ekonomiska skador förmånga enskilda jordbrukare - i synnerhet i de nordöstra delarna av Skaraborgslän. Resultatet av den efterföljande beräkningen av skördeskadeersättningenblev mycket nedslående och visade efferfryckUgt atf def nuvarandeskördeskadesysfemet infe fungerar tillfredsställande. har nya skadorvållats fill följd av höstregnet, framför allt i de östra delarna av . Den omständigheten atf årets skörd givit synnerligen godaresultat får inte undanskymma det faktum att det ekonomiska resultatet måsteses över en hel konjukturcykel. De goda åren måste kompensera de dåliga. Medhänvisning härtill anhåller jag om svar pä följande frågor: Vilka belopphar betalats uf som ersättning för skadorna och efter vilkakriterier har detta skett? När beräknarregeringen aft redovisa förslag om eft nytt skördeskade-system? 1984/85:73 av () till utbildningsministernom tandläkarutbildningen i : beslöt enriksdagsmajoritet bestående av s och m om nedläggning av tandläkarutbildningeni . En bred opinion i motsatte sig med kraft beslutet omnedläggning. I beslutet antyddes att en del av forskningen borde fä vara kvar.Bortsett från vad det löftet kan vara värt har det ifrågasatts om entandläkarhögskola verkligen kan leva vidare och utvecklas om grundutbildningenförsvinner. Initierade bedömare ifrågasätter det. Jag vill därför tillutbildningsministern ställa följande fråga: Är regeringen beredd att föreslå en omprövning av beslutet om nedläggningav tandläkarutbildningen i så aft såväl grundutbildning som forskning kanleva vidare? 1984/85:74av Rime () till justitieministern om värderingen av fastigheter ochakfier vid beräkning av arvsskatt: I lag om arvsskatt och gåvoskattanges i 26§, andra stycket: "Till upplysning om värde av fast egendom skall förefes taxeringsbevis eller " samt itredje stycket; "Till ledning för värdering av aktier, obligationer ochdärmed jämförliga värdehandlingar skall företes intyg av bank, mäklare eller Om sådan handling inte är börsnoterad , skall i stället företes avlänsstyrelsen meddelat bevis om def värde, vartill handlingen enligt senastverkställd prövning kan ha upptagits vid taxering enligt lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt." När def gäller tillgångar av typen fastigheter,börsnoterade aktier samt statliga och andra börsnoterade obligationer synesdessa bestämmelser närmast fylla två ändamål: att sysselsätta många byråkratersamt att ge banker och mäklare vissa inkomster. För berörda tingsrätter(bouppteckningar) och länsstyrelser (gåvor) kan det ju inte föreligga någrasom helst svårigheter att hålla sig underrättad om eller införskaffa uppgift omaktuellt värde på nämnda fillgångar. Under hänvisning till ovanstående och till upprepadeförsäkringar från regeringsföreträdare om en önskan aft bekämpa onödigbyråkrati ber jag atf få ställa följande fråga fill justitieministern: Ämnar regeringen inom en näraframtid framlägga förslag som innebär ett slopande av kravet att på visst sättstyrka värdet på fastighet resp. börsnoterade aktier och obligationer m. m.? 1984/85:75 av () till statsrådet om elleveranser fill värmepumpar: harvärmepumpsdebatten intensifierats, främst med anledning av regeringens förslagtill ändring av ellagen, som skall behandla . Förslagetinnebär aft elleverantör endast kan vägra leverans av el fill värmepumpar inomeft fjärrvärmeområde om kommunfullmäktige fasfiagt detta i kommunensenergiplan. Den debatt som uppstått har skapat oro påvärmepumpsmarknaden och kan enligt min mening försvära den fortsattaintroduktionen av värmepumpar. Medanledning härav vill jag fråga energiministern: Vilket ärsyftet med den föreslagna ändringen av ellagen? Med stöd av dennu gällande ellagen kan elleverantören vägra elleverans fill värmepumpar. Kanenergiministern redogöra för i vilken omfattning detta förekommer? 1984/85:76av () fill statsrådet om förbättring aväldreomsorgen; har det imassmedia förekommit åtskilliga exempel på missförhållanden inom äldreomsorgenoch särskilt inom långvården. I de flesta fall kan orsakerna direkt härledastill bristande resurser. Det är dålig tillgång på personal och pafienternatvingas bo många i samma rum. Jag vill med anledning av detta fråga sjukvårdsministern; Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att underlättaför kommuner och landsting aff förbättra omsorgen om de äldre? 1984/85:77 av () tilljordbruksministern om ett trygghetspaket för skogsbrukare: I stort sett alla förvärvsarbetandeomfattas av s. k. avtalsbunden AMF, också kallad trygghetspaket. Självverksammaskogsbrukare omfattas dock ännu inte av denna frygghetsförsäkring, defta trotsatt man inom denna grupp finner den högsta olycksfallsfrekvensen. Tillgänglig statistik bekräftar olycksrisken vidskogsarbete. Här redovisas infe mindre än 17 arbetsolyckor med dödlig utgångbland just självverksamma skogsbrukare. Frågan behandlades i under /83.Riksdagen uppmanade då regeringen att vidta erforderliga åtgärder för att fåfrågan löst och anmodade regeringen att återkomma till med förslag.Något sådant förslag från regeringen har dock ännu inte kommit, vilket måstebeklagas. För drabbade familjer kan avsaknaden av trygghetsförsäkring vara enkafasfroL Mot denna dystra bakgrund vill jag ställa följande frågatill jordbruksministern: År jordbruksministern nu beredd attsnabbt lägga fram förslag om införande av trygghefspaket för skogsbrukare? 1984/85:78 av () till jordbruksministernom användningen av inkomsterna från skatten pä handelsgödsel ochbekämpningsmedel: beslöt på förslagav regeringen aft införa en skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel.Skatten tas ut fr.o.m. . Med de skattenivåer som lagts fast kanintäkten för statsverket beräknas till ca 110 milj. kr. Vid behandling av frågan beslöts att de"influtna medlen skall användas till utökad forskning, rådgivning ochmiljöförbättrande åtgärder". Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vilka förberedelser har regeringenvidtagit för att de medel vilka nu inflyter till staten från skatten påhandelsgödsel och bekämpningsmedel kommer aff tillfalla de ändamål somriksdagen har beslutat? 1984/85:79av () till socialministern om tidpunkten för avgivande avsocialavgiffsutredningens betänkande, m.m.; Vid behandlingen av min motion1982/83:446 angående en klar definition av arbetstagarbegreppef i skogligverksamhet uppgav socialförsäkringsutskottet atf frågan skulle behandlas avsocialavgiftsutredningen vars betänkande skulle framläggas i början av år1984. Betänkandet har ännu inte framlagts. För aft underlätta entreprenadverksamhet i skogsbruket ärdef önskvärt atf frågan får sin lösning. Kan socialministern ange närsocialavgiftsutredningens betänkande kommer att framläggas och när enproposition är atf vänta? 1984/85:80 av () till finansministern omprishöjningars inverkan på inflationen: ansåg regeringen detviktigt aft införa eft hyresstopp för att klara inflationsmåletpå . Sedan detta mål spruckit, anses def nu lika viktigt att hävahyressfoppet i förfid, så atf hyreshöjningarna inte dröjer fill nyåret och dåbidrar till att redan på ett tidigt stadium spräcka inflationsmålet på3 %. ville företa portohöjningar från den 1 februari1985, men regeringen har beordrat höjningar för attinte äventyra nästa års inflationsmål. Ingår def som ett led i kampen motinflationen att tidigarelägga prishöjningarna? 1984/85:81av () till utbildningsministern om en byggnadshyffa påGofland: väcktes avriksdagens revisorer eft förslag om inrättande av en byggnadshyffa på Gotlandför vård och bevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, huvudsakligende gotländska medeltidskyrkorna.