prot · G809135 · 1984-12-31 00:00:00 — pratat om dem som har drabbats av det här och derasinsynsmöjligheter. Jag vill betona att ute bland det arbetande folket godkännerman inte sådana här förhållanden. Jag vill påpeka att efter det som hände medLars har avdelning 8, östra , av Skogsarbetareförbundeti ett mycket skarpt formulerat uttalande krävt att om det ingick strejkandeskogsarbetare i dessa register skulle dessa personer strykas ur registren. Meningen kan naturligtvis ge svar härvidlag, eftersom registren är hemliga. Ingenkan ge besked om vilka som finns med där. Jag har fidigare avkrävtjustitieministern ett besked här i kammaren, men han undviker att svara på ensådan direkt fråga, naturligtvis därför att han enligt egen uppfattning heltenkelt inte har rätt att ge ett sådant besked. Lika litet kan ellernågon annan ge dessa människor, som naturligtvis är oroliga för sin framtid ochsina möjligheter att få arbeten på gmnd av registreringen, besked om hur detligger till. Vi inom arbetarrörelsen, som ändå har den politiska makteni landet just , borde väl arbeta på att få även detta under fullständigdemokratisk kontroll och insyn. Det skulle innebära att alla hat möjlighet attgå in i registren. 41GÖRAN (): Jag skall i mitt anförande beröra punkt 4 mom,4 och 5 i justitieutskottets betänkande 29, Det gäller dels Allmännabevakningsaktiebolagets tunnelbaneövervakning i , dels prissättningenför denna övervakning. Låt mig till att börja med nämna att två skäl låg bakomregeringens medgivande 1973 att ABAB skulle få anlitas för bevakningsuppdrag itunnelbanan. Det grundläggande motivet var de svåra ordningsstörningar itunnelbanan som då rådde. hade poHsen i besvärligavakansproblem. Lösningen på det hela blev att man beslöt att ABAB-vakter fickanlitas. Medgivandet innebär att totalt 80 vakter får anlitas samfidigt. Principiellt råder ingen skillnad mellan utskottets,reservantens och departementschefens uppfattning, att bevakning ochordningshållning inom områden som allmänheten fortlöpande frekventerar skallske genom polisens försorg. Det är också angeläget att instämma idepartementschefens uttalande om vikten av att allmän ordning och säkerhetupprätthålls i . Utskottet förordar för sin del att ABAB:sbevakningsuppgifter i tunnelbanan efter hand skall avvecklas dels av de nämndaprincipiella skälen, dels också därför att det svåra vakansläget hos polisen iStockholm numera förbytts i ett visst överskott. Mot bakgrund av att departementschefen uttalar att strävanbör vara att ABAB:s bevakning upphör bör motion 1244 i nu behandlad dellämnas utan bifall. Jag yrkar alltså avslag på motion 1244 och bifall tillutskottets hemställan, Ireservation 5 yrkas att skall ge regeringen till känna vad som i motion2394 anförts beträffande ABAB:s prissättning på de aktuella bevakningsuppdragen.Motionärerna anför, med stöd av en av statens pris- och kartellnämnd pånäringsfrihetsombudsmannens uppdrag utförd utredning om pris- ochkonkurrensförhållandena inom bevakningsbranschen, att ABAB:s ersättning frånstaten för de monopolskyddade bevakningsuppdragen i bl. a. Stockholmstunnelbana är hög. Dennämnda utredningen visar att ABAB:s vinstmarginal inom den monopoliseradesektorn är högre än den som är vanlig i branschen, medan samma marginal inomden konkurrerande sektorn visar på minus. Motionärerna vill att ABAB:sersättning för nästa budgetår nominellt skall uppgå till samma belopp som förinnevarande år. Därmed skulle man frigöra 7-8 milj,kr., som enligt motionärernaskulle kunna användas för att inrätta maximalt 30 nya poHstjänster i Stockholmslän. Näringsfrihetsombudsmannenavser att uppta överläggningar med ABAB med anledning av uppgifterna i dennämnda rapporten. Saken är således uppmärksammad av behörig myndighet. Medhänsyn till att utskottet anser sig kunna utgå från att regeringen följerfrågan och därvid gör de överväganden som är påkallade bör motion 2394 avslås. Jagyrkar alltså bifall till utskottets hemställan i denna del och avslag påreservation nr 5. Anslagdll polisväsendet, m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottetsuttalande godkändes med 170 röster mot 146 för det i reservation 1 av LennartBlom m. fl. Mom.1 (skattenivån m.m.) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 212 röster mot 99 för hemställan i reservation 2 avLennart m.fl, 5 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering godkändes med 188 röster mot 47 för den i reservation 3 av KarinSöder och anförda motiveringen,'81 ledamöter avstod från attrösta. Mom.2 (forskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m,fl, - bifölls medacklamation. Mom.3 (stöd för seriös näringsverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m,fl, - bifölls medacklamation. Nr 135 Mom. 4 (kontrollpolitiskmedvetenhet) Fredaeenden Utskottefs hemställan - somställdes mot reservation 6 av 3 mai 1985 "' " ~ bifölls medacklamation. Mom. 5 (enkelhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avLennart m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 (självsanering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLennart m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (andra styrmedel än straff) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avLennart m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 (effektivitet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avLennart m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 20 (näringstillstånd) Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot 146 förreservation 11 av m, fl. Mom. 21 (utformningen av ett system med näringstillståndm, m,) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 17 förmotionerna 1983/84:2067 och 1984/85:94 av m,fl, i motsvarandedelar. Mom. 22 (kontroll över kreditgivningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna1983/84:2067 och 1984/85:94 av m,fl, i motsvarande delar - biföllsmed acklamation. Mom. 23 (namnkarantän m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 94 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 25 (uppbörd av skatter m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avLennart m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 27 (kontroll av rörelseidkares deklarationer) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 13 av m, fl, anförda motiveringen - bifölls medacklamation, 62 Mom. 28(samverkan stat-företag) Nr 135 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avKarin Söder -c j j Fredagenden och - bifölls med acklamation, t iOSS Mom. 29 (skattekort) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avKarin Söder och - bifölls med acklamation. Övriga moment , Utskottetshemställan bifölls, betänkande 29 Punkt 1 Mom. 1 (medelsberäkning ochantagning av polisaspiranter) Först biträddes reservation 1 av m,fl, med 101 röster mot 47 förreservation 2 av och , 168 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biföllsutskottets hemställan med 170 röster mot 130 för reservation1 av m,fl, 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (utbildningsplan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKarin Söder och - bifölls med acklamation. Mom. 3(personalkontrollkungörelsen) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 17 förmotion 340 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4(avveckling av ABAB:s tunnelbaneövervakning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avHans Petersson i - bifölls med acklamation. Mom. 5 (ABAB:s prissättning m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 47 förreservation 5 av och , 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 6 (förändring av vissa polistjänster) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKarin Söder och - bifölls med acklamation. Mom. Il (förbud för enskilda mot organiserad verksamhetmot brott) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avLennart m, fl, - bifölls med acklamation. Anslag till gymnasieskolor m. m. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls, 1984/85:18om anslag till gymnasieskolor m, m, (prop, 1984/85:100 delvis), 1984/85:19om anslag till utrustning för gymnasieskolan, m, m, (prop, 1984/85:100 delvis) samt 1984/85:29 om anslag tillutbildning för kultur- och informationsyrken (prop, 1984/85:100delvis). 42 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 18,19 och 29 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså utbildningsutskottets betänkande 18 omanslag till gymnasieskolor m, m. Anslagtill gymnasieskolor m. m. 43GÖRAN ALLMÉR (m): betänkande nr 18 omanslag till gymnasieskolor m, m, innehåller 48 reservationer och 5 särskildayttranden. De allra flesta av dessa gäller frågor som praktiskt taget varje årdebatteras i kammaren, då anslaget till gymnasieskolan skall bestämmas. Jagkommer därför inte att i detalj gå in på alla moderata reservationer, utan jagnöjer mig med att från principiella utgångspunkter ge motiveringarna till våraställningstaganden, I en skola som sätter kunskapsmålet främst är detnaturligt att olika utbildningars krav på förkunskaper, vad gäller både breddoch djup, klart anges. Bestämda förkunskapskrav bör uppställas förgymnasieskolans olika linjer. Det ger eleven rätt information om linjenskaraktärsämnen och om vad som krävs för att denne skall ha en rimlig chans attklara studierna. Att sådana förkunskapskrav uppställs är särskilt viktigt närgymnasieskolan öppnas för alla elever. De elever som av ett eller flera skälbehöver komplettera sina kunskaper före inträdet i gymnasieskolan skallerbjudas en möjlighet till detta. När regeringen i budgetpropositionen påpekar att ökaderesurser till specialundervisning i gymnasieskolan behövs på grund av detföreslagna vidgade tillträdet är det ett uttryck för en grundläggande felsyn.Specialundervisning i gymnasieskolan kommer inte att behövas, annat än imycket speciella fall, om eleverna tidigare mött bestämda förkunskapskrav ocherbjudits kompletteringsmöjligheter för att klara den kommande utbildningen. Dagensgymnasieskola kännetecknas av två huvudproblem. är -totalt och med hänsyn till önskad linje - uppenbarligen inte tillräcklig föratt tillgodose elevernas önskemål. Gymnasieskolans olika utbildningsvägar lederinte heller till resultat som är acceptabla. De yrkesinriktade utbildningsvägarnaär inte tillräckligt arbetsmarknadsinriktade. De studieförberedandeutbildningsvägarna ger inte de nödvändiga förkunskaperna för högre utbildning. Vi tillstyrker regeringens förslag till ökadtotaldimensionering av gymnasieskolan för budgetåren 1985/86, 1986/87 och1987/88, Vi kan dock inte acceptera fördelningen av intagningsplatserna på sektoreri direktramarna, I motion 1984/85:2538 anför vi att elevernas egna val skalltillmätas större betydelse när det gäller dimensioneringen av gymnasieskolansolika utbildningsvägar. Detta innebär konkret att HS- och JST-sektorerna börges ett större antal platser än vad regeringen föreslår. Detta bör ske ihuvudsak på VSK-sektorns bekostnad. Större delen av de nytillkommande platsema bör enligt vårmening tillföras de 3-åriga utbildningslinjerna inom HS- och EM-sektorerna, Fördetta talar framför allt det faktum att det då blir lättare att tillgodoseförstahandsval, såväl från de teoretiskt inriktade eleverna som från de eleversom är inställda på en yrkesutbildning. De senare riskerar annars att trängasundan av sådana elever som är inriktade på högre utbildning men som inte fåttsina förstahandsval tillgodosedda. Vi framhöll i motion 1983/84:2743, när förslagen omförsöks- och utvecklingsverksamheten med en ny gymnasieskola presenterades, attinriktningen av försöken riskerar att ytterligare försvåra elevernas förberedelseför yrkesliv eller vidare studier. Vi anser att gymnasieskolan inte skall varaen förlängning av , vilken med nödvändighet måste ge en relativtallmän utbildning. Gymnasieskolans uppgift är och måste vara att förberedaeleverna för yrkesarbete, fortsatt yrkesutbildning eller fortsatta studier.Möjligheterna att fullgöra dessa uppgifter måste förbättras. Den mest angelägna förändringen av yrkesutbildningen äratt skapa en bättre anknytning till det praktiska arbetslivet. Elevensförutsättningar att få arbete efter avslutad yrkesutbildning skulle öka markantmed införandet av en ny typ av lärlingsutbildning, I likhet med denursprungliga lärlingsutbildningen skall eleven vara anställd hos ett företag,en hantverkare eller en myndighet. Detta ger eleven en direkt inblick iarbetslivet och skapar ett ömsesidigt ansvarsförhållande mellan lärling ocharbetsgivare. Härtill kommer att eleverna i företagen kommer attutbildas på en modern maskinpark. Inom vissa områden sker den tekniskautvecklingen så snabbt att gymnasieskolans resurser inte på långt närräcker till för att anskaffa aktuell materiel. Till skillnad från denursprungliga lärlingsutbildningen skall lärlingarna i vårt system fåämnesteoretisk utbildning i gymnasieskolan i allmänna ämnen, viss fackteorioch arbetsteknik. Huvuddragen i vårt förslag tilllärlingsutbildning har presenterats här i kammaren vid flera tidigaretillfällen. Jag avstår därför från att nu upprepa dem. Huruvidalärlingsutbildning bör anordnas i stället för mer traditionell A nslag tid gymnasieskolor m. m. 5 protokoll 1984/85:135-137 Nr 135 yrkesutbildning i gymnasieskolanmåste alltid avgöras lokalt, bl, a, Fredaeenden hänsyn till lämpligalärlingsplatser. Det måste ankomma på staten att 3 mai 1985 öppna möjligheter som intefinns, I avvaktan på att det av oss skisserade förslaget kan genomföras föreslår vi Anslås tidsvmna- regeln, att lärlingsutbildning idess nuvarande utformning inte får omfatta sieskolormm utbildning som erbjuds inomgymnasieskolans ram, tas bort och att statsbidragbör utgå även för färdigutbildningsåret. bördessutom höjas till 10 000, alltså en ökning med drygt 4 000 platser i Gymnasieskolans teoretiska studievägar skall i första handförbereda eleverna för vidare studier. Att detta lyckas är avgörande såväl förden enskildes framgång som för den högre utbildningens och ytterst forskningenskvalitet. Kritik riktas mot den kunskapsnivå eleverna uppnårpå de teoretiska linjerna. Det största problemet har emellertid inte med dessasuppläggning eller innehåll att göra utan med utformningen av tillträdessystemettill högskolan. Vi förordar att ett nytt tillträdessystem, som premierarkunskap, införs. Det skall bygga på bestämda förkunskapskrav och vara enkeltatt överblicka. För en elev som i gymnasieskolan har valt fel studieväg ellerbehöver bättra på något betyg skall möjligheter till kompletteringsstudiererbjudas efter gymnasieskolan. Resultatet av kompletteringsstudierna skall hasamma meritvärde som betyg erhållna i den ordinarie utbildningen. På samma sätt som för grundskolenivån bör gymnasieskolansolika utbildningsvägar kunna anpassas till elevernas speciella anlag ochintressen. De nuvarande hindren mot intresseval av andra ämnen än idrott ochestetiska ämnen bör avskaffas. Möjligheterna till specialisering ispråk, matematik eller fysik skall inte vara mindre än de möjligheter som redanfinns för att exempelvis stimulera idrottsutövare. Regeringens förslag till nyttstatsbidragssystem för skolledningen innebär att kommunerna får stor frihetatt avgöra hur och av vem skolledningen skall skötas, I princip anser vi att enmera flexibel användning av skolledarresursen är önskvärd. Med införandet av det nya statsbidragssystemet föreslåsdock nuvarande uppdrag som institutionsföreståndare och huvudlärare inom gymnasieskolan avskaffade. Det kan vi moderater inte acceptera. Institutionsföreståndarna är ansvariga för och vårdar dyrbar materiel. Huvudlärarna fullgör ämnesin- riktade uppgifter till gagn och inspiration för övriga lärare inom ämnet. Funktionerna är viktiga och bör därför bibehållas oförändrade. Regeringen föreslår också att en minsta nivå skall anges för vad som av skolledarresursen skall användas för fasta skolledartjänster. Vidare föreslår regeringen att det skall ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen fastställer att besluta om denna nivå. Vi instämmer i att det är rimligt att inte hela skolledarresursen används för antingen administrativa eller pedagogiska uppgifter, men vi anser att det är uppgift att fastställa nivån. Regeringen bör alltså återkomma till med förslag i detta avseende. 66 Regeringen föreslår också att dekvarvarande bör tas bort ur timplanerna även för de treåriga linjerna.Förändringen föreslås finansierad med en minskning av de resurser som avdelatsför att dela en klass vid studietekniska övningar i årskurs 1. Vi kan för vår del se uppenbara skäl för att igymnasieskolan anslås fill studier på egen hand. Härigenom underlättas bl. a.elevernas övergång fill universitets- och högskolestudier. En förutsättning föratt självstudier i gymnasieskolan skall fylla sin funkfion är emellerfid att deplanläggs noga som en integrerad del av undervisningen i övrigt,Självstu-diefid är inte lika med lärarlösa lektioner, I budgetpropositionen föreslås ingen förstärkning avanslaget till gymnasieskolan utan enbart en förändring av regelsystemet och enomfördelning av befintiiga resurser. Det har alltså tagit socialdemokraternanästan att komma fram till samma ståndpunkt som redan 1981förespråkades av den dåvarande borgerliga majoriteten. Vi föreslår att sådana förändringar i reglerna genomförsatt kommunerna själva kan avgöra om de önskar utnyttja systemet medsjälvstudier, om de vill dela undervisningsgrupper eller föranstalta om andraåtgärder, I fråga om självstudietid bör emellertid centralt föreskrivas att omsådan kommer till stånd skall denna ingå som en planlagd del av ensammanhängande undervisning. Vidare, fru talman, några ord om de av regeringenföreslagna förändringarna i timplanerna för gymnasieskolan. Vi kan av de skälvi anfört i motion 2538 inte acceptera förslagen och anser dessutom attriksdagen bör upphäva de förändringar som genomfördes . Vi vill ocksåmed kraft hävda de synpunkter som framförs i motion 2526 om åtgärder för etteffektivt utnyttjande av undervisningstiden i moderna språk. Slutligen, fru talman, vill jag framhålla vikten av attstatsbidrag också i fortsättningen tillförsäkras högre samskola,gymnasium och . Värdet av dessafriskolors insatser har utförligt redovisats tidigare i kammaren, och det ägerrelevans också . Med det anförda yrkar jag bifall till samfligareservationer där moderata namn förekommer. Anslag tid gymnasieskolor m. m. 44LARZ (): Låt mig inledningsvis säga, utan att detbehöver uppfattas som någon kritik, att debattordningen kan te sig någotkonstig. Kommer vi i tvistemål om några saker kan vi i bästa fall få svar påonsdag eller torsdag nästkommande vecka. Det kan möjligen ge dem som skallsvara på sig att fundera. Ungefär , ,diskuterade vi bl, a, gymnasieskolans dimensionering. Utskottets talesman viddet tillfället, - samma person som företräder utskottet -hävdade alldeles bestämt å utskottsmajoritetens vägnar att de ramar som vi viddet tillfället fastställde för /86 var de slutliga ramarna. Hanhävdade också lika bestämt att de yrkanden som bl, a, framställdei sin Nr 135 reservation mera var att betraktasom överbud och markeringar, utan reeH den grund och verklighetsanknytning, 3 mai1985 '' ' tillfället hade jag anledningatt betvivla påståendet, och jag har nu fått belägg för denna min uppfattning. Det handlade inte alls om de slutiiga Yrkandena som vi hade om ytterligare platser saknadeinte alls sieskolor m m gmnd - de var i allra högsta gradmotiverade. Det visar sig nu att regeringen i budgetpropositionenslår på med ytterligare platser - jag vill säga sin vana trogen. Det rör signärmare bestämt om 2 800 platser. Det kan tyckas något märkligt att vi vid denna tidpunktdebatterar detta i kammare och förhoppningsvis fattar beslut ompåslaget, när vi vet att intagningen till gymnasieskolan avslutadesför omkring . Jag förmodar att dessa platser var fördelade ochlåg till grund för intagningen. Vid tidigare tillfällen har vi talat om betydelsen avrespekt för beslut och om att skall fatta beslut vid dentidpunkt då det ter sig meningsfullt. Det har varit skälet till att vi vid ettflertal tillfällen har krävt en annan planeringsordning för gymnasieskolan. Vitrodde möjligen att vi hade uppnått detta, men så var intefallet. Påslaget som regeringen nu föreslår leder till, säger man,en ökning av intagningskapaciteten i gymnasieskolan. På vanligt sätt använderman procenttal och uttrycker det hela i procent av antalet 16-åringar. Alla vetatt de som söker till gymnasieskolan är betydligt fler än antalet 16-åringar.Vi vet att de behöriga förstahandssökande till gymnasieskolan kan vara av16-årskullen. Då är det till föga tröst att höra att påslaget innebär att vi nuligger vid . Det som har någon betydelse och det som man märker ute iskolväsendet är att årets dimensionering av gymnasieskolan, med det påslag somregeringen gör, innebär att det finns 124 000 platser till förfogande /86. Föregående läsår, 1984/85, fanns det 127 000 platser tillförfogande. Det har alltså blivit en minskning när det gäller det reellaantalet platser som man har att fördela. De som är ansvariga för skolan märkerdetta, liksom eleverna när de söker till gymnasieskolan. Man är inte betjänt avnågon sifferexercis i procentenheter. Detta är skälet fill att vi från har yrkatatt den stora ramen för gymnasieskolan ökas med ytterligare 6 000 platser ochatt den s, k, lilla ramen, den som i första hand används för s, k,påbyggnadsutbildningar, ökas med 3 000 platser. Det sista är kanske det allra viktigaste yrkandet i dettasammanhang, därför att påbyggnadsutbildningarna ofta vänder sig till ungdomar , som har genomgått gymnasieutbildning men som har upptäckt att de inte är attraktiva på arbetsmarknaden. Då har vi denna möjlighet, som har visat sig vara mycket bra, där man lokalt ute i länen kan fastställa kurs- och timplaner för dessa påbyggnadsutbildningar. Det gör man också lokalt i samverkan med arbetsgivare och med arbetstagarnas företrä dare. På det sättet skräddarsyr man utbildningar som är efterfrågade, och detta leder regelmässigt också till att ungdomar som har gått igenom de här 68 utbildningarna får jobb. Det finns ett oerhörtstarkt tryck från prakfiskt taget samtliga länsskol- Nr 135 nämnder i landet att fåytterligare ramar till denna verksamhet. Men här blir p j a det inte påslag med enenda plats. Det för fram till samma konstaterande som - .- , vi har kunnat göra vidnågot tidigare tillfälle, nämligen att regeringen och _ dess företrädare tyckerdet är rimligare att för de här 18-åringarna satsa ett , , ,, ' * " Anslag tidgymna- antal miljoner till s,k, ungdomslag för att ungdomarna i stället för att få en , , ' & 6 6 Sieskolorm. relevant utbildning skallsysselsättas med att t, ex, passa hundar åt pensionärer. Detär den prioritering som man uppenbarligen gör i Idetta avseende har alltså majoriteten, som är ganska massiv, varit negativ tillcenterförslaget. Vi har, utöver att vi yrkar ett påslag i platser, också talatom en totaldimensionering och totalfinansiering av denna verksamhet, dvs, vihar redovisat att kostnaderna för att öka gymnasieskolans intagningskapacitetvägs upp av lägre kostnader när det gäller ungdomsuppföljningen ochungdomslagsverksamheten. Somjag nämnde har majoriteten i denna del av utskottets betänkande varit negativ.Men bläddrar man några sidor framåt, hittar man en passus där sammautskottsmajoritet är benägen att pröva möjligheterna till ett annat planeringssystemför gymnasieskolan. Man tar då till vara synpunkter och sägeratt man också skall väga in möjligheterna att finansiera en ökad omfattning avgymnasieskolan med de medel som annars ställs till förfogande försysselsättningsskapande åtgärder. säger man att vad utskottet här haranfört om att också bereda sökande som är upp fill plats igymnasieskolan bör ge regeringen fill känna. Det är naturligtvis ettframsteg som vi noterar med tacksamhet.