prot · G809159 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:159 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 7§ Energipolitiken (forts, från prot, 158) Fortsattesöverläggningen om näringsufskottets betänkanden /85:30 och 27,bostadsutskottets betänkande 1984/85:25 samt skatteutskottets betänkande1984/85:50, 66 ()repHk: inledde sitt anförande med högtravande tal om helhetssyn.Jag har en känsla av att vi har hört det uttrycket tidigare här ikammaren. Han talade nu om att anlägga en helhetssyn även beträffandeenergipolitiken och energibeskattningen, så att man skulle kunnatillgodose de miljöpolitiska målen. Det låter väldigt bra, det där, men jagtycker att det verkar som om , precis.som hans partiledare gjorde häromdageni , försöker skyla över det agerande som socialdemokraterna har presterati det ärende vi nu behandlar - jag tänker på reservationerna 9 och 10 iskatteutskottets betänkande - och vill framhäva socialdemokraterna som dem somhar gått före och tänkt på miljön. I själva verket är det tvärtom så,att socialdemokraternas agerande i skatteutskottet kunnat medföra enfördröjning av angelägna åtgärder. Vidaresäger att vi borde känna tillfredsställelse när det nu tycks lösasig. Ja, genom regeringens ingripande - om man nu håller vad man lovat desenaste veckorna - förefaller det som om partierna är ense i sak. Det är klartatt vi kan känna tillfredsställelse över detta, men vad vi inte är till fredsmed är att socialdemokraterna försöker framhäva sig själva som dem som har gåttföre med gott exempel, när det i stället är så att socialdemokraterna iskatteutskottet snarare har fungerat som bromsklossar. I mitt anförande avstod jag från att gå in på de ärenden som -tidigarehar varit föremål för debatt i kammaren, för att spara tid. också att jag var bereddatt försöka hjälpa till aft spara tid vid beslutsfattandet genom att avståfrån yrkanden beträffande bl, a, reservationerna 1 och 3, har emellertidfrån annat håll yrkats bifall tHl andra reservafioner under samma moment, ochdärför har jag ingen möjlighet att bidra till tidsbesparingen i dettaavseende. Jag ber därför atf få yrka bifall tiH reservationerna 1 och 3, Anf.67 () replik: tycker att vi skall vara tacksamma för att man har höjteffektgränsen från 50 till 100 kW, Det är klart att detta är tacknämligt, herrtalman, men det tar inte bort några tröskeleffekfer. Och det vi påpekade ireservationen var ju aft det fortfarande kommer aft kvarstå tröskeleffekter. Omman viH ta till vara alla möjligheter när def gäller de små kraftverken bör mannaturligtvis se till att få en ordning som inte ger tröskeleffekter. Låt mig sedan, beträffande den förändring somsocialdemokraternas ståndpunkt när det gäller den blyfria bensinen harundergått, säga att det är klart att vi känner en viss tillfredsställelse fördet. Och om och socialdemokraterna röstar med reservationen -vilket ni väl kommer att göra - så är det naturHgtvis ännu meratillfredsställande. 68 () replik: talesman tyckte att vi skulle varatacksamma för att våra motioner behandlas med så vänliga skrivningar. Eftersomjag är av en positiv natur har jag, och ärade talman, försökt. Helamiddagspausen har jag försökt, och jag har försökt igen. Men det har inte gåttnågot vidare. Detär nämligen litet svårt att vara tacksam för att utskottet avstyrker motioner ivilka vi kräver en sänkning av priset på blyfri bensin, när vi i dagenstidningar kan läsa atf regeringen gör eft våldsamt propagandanummer av attsocialdemokraterna, om de bara får sitta kvar över valet, skall se till att detminsann blir billig blyfri bensin har i landet. Detta är ett vallöfte, sägersocialdemokraterna. Då förstår jag att skatteutskottet måste avstyrka våramotioner. Annars hade det ju inte blivit något vallöfte kvar, Def hade riskeratatt försvinna här om ni hade gått med på de krav som vi har ställt. Inteheller blev jag gladare när jag läste utskottets försök atf motivera sittavslagsyrkande. Under det avsnitt där frågan om blyfri bensin behandlas stårdet: "Medhänsyn tiH att frågan bereds inom regeringskansHet och till attavgasreningsfrågan befinner sig i ett känsligt internationellt förhandHngsskedebör enligt jordbmksufskottets mening infe göra någotuttalande. delar denna uppfattning och avstyrker motionerna idenna del," Detmärkliga, Bo.Forslund, är att det ansvariga statsrådet kan göra uttalanden somföranleder stora, braskande rubriker i dagens tidningar. Nej, BoForslund, det är nog atf begära litet för mycket att vi skall vara Nr 159 tacksammaöver denna handläggning av ärendet. Detsamma gäller frågan o , , ombilaccis och stödet fill katalysatorrening, t , - igoc velat stimulera installafion av minikraftverk, , hade defkunnat följa statens energiverks förslag och infört ett bottenavdrag Fnerginnltken på 400 000 kW : Det hade varit en mycket enkel administrativ åtgärd, för då hade det försvunnit en hel del kontroll, 69 (vpk) replik: Först vill jag säga några ord om frågan omproduktionsavgift på äldre vattenkraftverk. Den skaft på som vi redan harhaft har inneburit en direkt förstärkning av statskassan. De ytterligare 4 örei skatt som vi nu föreslår skall gå tiH regionala fonder, Def finns aHtså storafaktiska skillnader i förslagen. Att vi skulle ha haft skaften alltför kort tidoch därför infe kunnat se över effekterna är egen bedömning. Så till frågan om beskattningen av bensin och ennedsättning av skatten på etanol som är producerad av inhemska råvaror, BoForslund tyckte atf vi väl kunde enas . När propositionen om luftföroreningaroch försurning behandlades här i kunde vi inte enas, därför att ertidtabeH låg mycket längre fram i tiden än den tidtabell som förordades avcentern, och vpk. På punkt efter punkt - i fråga om katalytiskrening, fidpunkten när bensinen skulle finnas fillgänglig, Kalifornien83-kraven och de 100 värsta utsläppskällorna - låg ni efter. Naturligtvis är viglada över en polifisk enighet, men vi är framför allt glada över om vi kan fåen lämplig införandetid. Här finns ytterligare en sak att säga. Dagen efter dennämnda debatten klandrade i sin ledarartikel regeringen för attinte ha löst frågorna i enlighet med de förslag vi hade lagt fram vid dentidpunkten, när regeringen nu hade kunnat nå en politiskt bred lösning med stödav , och vpk. Jag ärglad åt politisk enighet, men jag är också glad åt snabba beslut, 70 BO () replik: Jag skall göra några korta kommentarer ochvill först ta upp frågan om boftenavdraget, som åberopas i reservation 6, säger atf vad ochfolkpartiet är ute efter är atf söka undvika tröskeleffekfer. Om man höjer effektgränsen uppkommer det naturligtvis allfid vissa tröskeleffekfer, men vi menar att detta tillsam mans med boftenavdraget skulle medföra ett betydande intäktsbortfall. Jag tror att def var energiskattekommiffén som gjorde en bedömning av detta och som kom fram till atf bortfallet skulle ligga på ungefär 10 milj, kr:,vilket ju är en icke föraktlig summa pengar. Till detta kommer att ett botfenavdrag rent skatteadminisfrativt skulle innebära ett betydande merarbete. Vi tror fakfiskt inte att de fördelar som från energipolitisk synpunkt kan uppnås överväger de nackdelar som ert förslag medför, och det är därför vi inte kan ansluta oss till det, 109 vill jagberöra reservationerna 9 och 10, med anledning av de borgerliga företrädarnasreaktion och den surmulenhet som visats av och hans borgerligakompisar över vad regeringsledamöter har uttalat så sent som i går. Jag sade imitt första anförande aft åsiktsskillnaderna egentligen var mycket små. Det vari själva verket bara genomförandetakten det gällde. Jag tyckte därför att man kunde vara tacksam och känna en tillfredsställelse över att det nu måhändakommer atf gå litet fortare, eftersom regeringen har utlovat att lägga framförslag i en proposition. Det är ju också vad reservationerna 9 och 10 faktisktgår ut på, I den ena reservationen sägs att man vill att skall geregeringen reservanternas mening till känna, och i den andra att man vill attregeringen skall "lägga fram förslag härom". Jagtycker därför inte att det finns någon anledning att gång på gång uppvisa ensådan surmulenhet, EnHgt min mening har regeringen handlat helt riktigt ochefter den plan för dessa frågor som regeringen har upprättat. Anf.71 () replik: att vi uppträder med surmulenhet trots att regeringenhar utlovat förslag i de frågor som tagits upp i reservationerna 9 och 10, Nej,, vi är inte surmulna över det. Jag sade faktiskt i min förra replikatt vi känner en viss tHlfredssfällelse över att partierna i sak har uppnåttenighet. Men en viss surmulenhet kan vi känna gentemot socialdemokraterna ijordbruks- och skatteutskotten, som har agerat på ett sätt som kunde haförsenat en positiv lösning av dessa ur miljöpolitisk synpunkt så viktigafrågor. Jagtycker att det är som visar surmulenhet när vi påpekar attdet faktiskt inte är så att socialdemokraterna i skatteutskoftef har bidragittill en snabb och positiv lösning, utan snarare agerat som bromsklossar. Jagkan i viss mån förstå , eftersom det naturligtvis infe är någontrevlig situation han befinner sig i. Vifår väl ha överseende med varandras surmulenhet. 72 () replik: Nej, , inte är vi surmulna om det är så att regeringen nuänfligen kommer loss och medverkar till en lösning på avgasreningsfrågan tillgagn för miljön. Men kommer det verkligen aft bli så? Det är just det som vibegär i reservationen, dvs, att hos regeringen skall begära förslagom skattenedsättning för blyfri bensin. Jag befarar aft ni kommer att rösta nerreservationen om . Om ni infe skall göra det tycker jag att Bo Forslundskall deklarera det, så att vi slipper oroa oss under debatten. Detstår i utskottets betänkande, som jag påpekade, atf "avgasreningsfråganbefinner sig i ett känsligt internationellt förhandHngsskede" och attriksdagen därför inte bör uttala sig. Hur länge kommer frågan att befinna sig idetta känsliga läge, ? Vi reservanter menar aft klart ochtydligt skaH tala om att det här inte gäller något känsligt internafionellt förhandlingsläge, utan härgäller dét förhållandet att när som helst kan säga att vi skall sänkaskattebelastningen för den blyfria bensinen. Det är ett sådant beslut vi villha. Får vi ett besked nu: Kommer ni att rösta för reservationen och påskyndafrågan, eller kommer ni aft hålla den kvar i det känsHga läget? Anf.73 BO () replik: Jag hänvisar också till utskottets skrivning, där vi säger att ärendetbereds i . Praxis är - och det var så även under denborgerliga regeringstiden - att vi i väntar tills förslag ligger påkammarens bord. Det är alltså inte någonting nytt. Jag vill än en gång hävdaatt vår målsättning har varit helt klar och utstakad. Jag är glad att vi t, o,m. har med oss i vagnen. När det gäller energipolitiken och framförallt energibeskattningen har de inte visat,ett så stort tillmötesgående förvåra krav, utan de har alltid skällt och dundrat på i vanlig ordning. Anf.74 (); Jag skall ägna åt Edänge kraftverk i Ljusnan medhänvisning till bostadsutskottets betänkande nr 25. Jagbor i , där kraftverket är planerat, och jag har varit inblandadi debatten om älvutbyggnaden . Jaghar besökt området för det planerade kraftverket. Jag känner opinionen. Jag borvid älven. Den flyter bred och imponerande förbi , Jag bor i enlyxmiljö, och jag kan försäkra kammarens ledamöter att def kan jag också sägaom min bygd även om skulle medge en utbyggnad av Edängekraftverk. Meddessa ord som inledning har jag velat göra ledamöterna uppmärksamma på att jaghar kunskap om förhållandena och aff vad jag säger borde tillmätas vissbetydelse. Debatteni min hemtrakt har saknat sans och reaHsm, De mest befängda påståenden omskadeverkningar och elände som skulle uppstå om Edänge fick byggas ut har förtsfram. Jagvill påstå att det är fråga om ett begränsat ingrepp som sker i naturen, och vikan godta det. Detmärkliga är fakfiskt, att här har vi den unika chansen atf få ett betydandeenergitillskott till låg kostnad med ett milt ingrepp i naturen, varvid man påplussidan även kan tillföra vissa faktorer. Vi som bor i eller nära Ljusdalstätort får bättre vattenförhållanden i Ljusdalsselef, lägre högvatten och högrelågvatten, I Edänge får man vägförbindelse över älven,. och två sjöar fårbättre genomströmning. Hur stor överdärnningen blir är det svårt att uttala sigom, då alternativ finns att valla in hela Säljesta by med den mesta åkermarken. Detfinns en mängd märkliga uppgifter i def här ärendet. Informationen har intevarit allsidig, I ett faktablad som spritts till vissa ledamöter här i kammarenuppräknas en mängd organisationer och myndigheter som har sagt nej till utbyggnaden.Jag vill göra kammaren uppmärksam på att dessa, med kanskenågot undantag, sagt nej till ett helt annat projekt, och gjorde det för mångaår sedan, då energisituationen var en annan och vi inte skulle avvecklakärnkraften. harl remissvar sagt nej tillkompletteringen av planen för vattenkraftsutbyggnad beträffande Edänge, Jag harinte kunnat biträda detta yttrande. Jag har med andra ord inte kunnat ställamig bakom eff nej och motiven för det. Kommunen säger att stora natur- och kulturvärden går tillspillo. Jag är inte av den åsikten. Ingreppen kan tålas. Kommunen säger att man inte vill bidra tillkärnkraftbolagens ekonomiska äventyrligheter i kärnkraftssatsningen. Vad somavses med detta förstår jag inte. Kommunen säger också som ett mofiv för ett nej atfelströmsprodukf ionen räcker både nu och för överskådlig framfid. Man tror aftelbehovet kommer att minska och att därför inget elenergitillskott behövs. Jagär av annan uppfattning. En aweckling av kärnkraften kan infe kompenseras avingenting. Det är bra atf bosfadsufskoffet föreslår en ändring avriktlinjerna för den fysiska riksplaneringen och gör det möjligt för sakägarnaatf få saken prövad vid . Där ställs kraftnyttan motbevarandeintressena. Det beslut domstolen fattar har vi bara aff rätta ossefter. Det blir bäst så. Sakkunnigt folk får väga för och emot. Företrädare förmotstående intressen bör inte vara rädda för en sådan prövning - om de tror påsina argument. Def är fråga om eft litet enkeltkraftverk, som infe vållar stor skada om det får byggas - ingen torrlagdälvfåra. Den stora uppståndelsen har inte stått i proportion till ingreppetsomfattning. Slutligen, herr talman, vill jag meddela atfopinionsmässigt en dammlucka i Edänge den måste ha brustit avtrycket från en tyst opinion. Den har givit sig till kännasom eft instämmande i def rikfiga i att låta domstolen pröva ärendet. I dennaopinion ingår många sakägare. Det känns skönt atf under de närmast gångnaveckorna ha fått motta och känna det stödet. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan beträffandeEdänge med motivering enligt reservation 6. Anf.75 (): I dagens debatt om vårt lands energiförsörjning har detmesta i ämnet sagts vid def här laget. Ändå vill jag fa detta fillfälle i aktatt utveckla tankarna bakom den motion, 2860, om fortsatt vindkraftssatsningvid på Gofland som jag väckt i anledning av propositionen. Det svenska vindkraffsprogrammet, som inleddes , harinom utveckling och forskning betecknats som ett av världens största.Försöksverksamheten ledde till byggandet av de båda prototyperna i Maglarp ochNäsudden, och erfarenheterna från driften av dessa har redovisats av statensenergiverk i en rapport . Vindkraften har visat sig vara eftkonkurrenskraftigt alternativ för elproduktion, trots att försöken bara pågåttnågra år, även om kostnadernaför elproduktion från vindkraftverk sätts i fråga från visst håll, exempelvisfrån kraftbolagen. Med tanke på den försurning som följer på användande avkolkondenskraft borde egentligen användandet av kol avföras från dennadiskussion. Dessutom vet vi inget om svängningarna på kolpriset. Vindkraften är en absolut ren kraftkälla och dessutomförnybar. Det är alltså av många goda skäl viktigt aft forskningsprogrammetkring vindkraften får fortsätta och ges ekonomiska möjligheter till detta. Denkunskapsresurs som industrin byggt upp måste tas till vara, men för detta krävsett klarare ställningstagande från regeringens sida, infe minst vad gällerekonomin. Inom Gotiands kommun pågår ett arbete medgeneralplan för för att bereda väg för en gruppstation om femaggregat. Denna gruppstation betecknas av som andra generationensvindkraftverk. I regi pågår lokaliseringsstudier och vindmätningarför tredje generationens vindkraftverk, som är en gruppstation bestående av tioaggregat, i samma storleksordning som finns i drift på . Då tillgången på elkraft är mycket god iSverige och behov av tHlkommande produktionskällor kanske inte behövs förrän enbit in , har från kraftbolagens sida framförts förslag om attsenarelägga byggandet av nästa generations vindkraftverk. Men för attvindenergi skall kunna ge ett märkbart fillskott krävs dockatt den påbörjade utvecklingen drivs vidare. Varje generation tar ca3 år i utvecklingstid, och det är viktigt att detta arbete får fortsätta så attrikfiga kostnadsbedömningar kan göras efter hand. För att upprätthålla den samlade kompetensen ochmöjliggöra för exempelvis , som har byggt aggregatet påNäsudden på , att medverka i en fortsatt vindkraftsverksamhet är detdärför nödvändigt med ett mer konkret handlande från regeringens sida. I deöverläggningar som fördes , där representanter för såvälkraftbolagen som tillverkningsindustrin var kallade till energiministern,enades parterna om att tillsätta en arbetsgrupp, som skall arbeta vidare undersommaren. har redogjort för dessa överläggningar. Man kan naturligtvis konstatera ett positivt intresse frånregeringens sida. Frågan är bara om det räcker för tillverkarna atf fortsättautvecklingsarbetet. Arbetsgruppen har eft stort ansvar för att få fram eftbeslutsunderlag. En vikfig faktor i sammanhanget är desysselsättningseffekter som en fortsatt aggregatfillverkning ger. Även om vihar den regionalpolifiska debatten bakom oss i kammaren för , levervi ute i landet med den verklighet som utgörs av arbefsmarknadsproblem. Enleverans från till skulle ge arbetstillfällen itvå regioner som har en besvärlig sysselsättningssituation. Gofland behöverdessutom en bas för teknologisk forskning och utbildning, något som envindkraftsfation kan medverka till. Jag instämmer i det som framförs ireservafion 56 till näringsufskottets betänkande 30 av och när def 8 protokoll 1984/85:158-159 gäller utveckling avvindkraften och yrkar bifall till nämnda reservation. Inäringsutskottets-betänkande 30 behandlas också motion 2861 av oss gotländskaledamöter här i . Den handlar om vågenergiprojekt vid Gotlandsostkust, en fråga som vi fört fram , I förra åretsmotion föreslog vi att skulle uttala sig för ett finansiellt stödtill de intressenter som var beredda att utveckla en referensanläggning förvågenergiprojekt utanför . Näringsutskottetgjorde i sitt betänkande då en positiv skrivning men ville awakta denutvärdering som skulle utföra på uppdrag av energiforskningsnämnden.Denna utvärdering, som är slutförd och redovisades , innehöllen granskning ur såväl ekonomisk som teknisk synvinkel. Granskningsarbetethade väsentligen baserats på ett vågkraftvérk utanför norska kusten medrelativt stora vågrörelser. För att få en uppfattning om vadenergiproduktionskostnaden skulle bli vid lägre vågeffekt borde Svenska VarvAB, numera , ges möjlighet atf pröva en mindreanläggning, förslagsvis i utanför den gotländska ostkusten. Vivill gärna peka på att detta är en lämplig plats, inte minst med tanke på dendraghjälp som de gotländska myndigheterna har medverkat med. Både länsstyrelsenoch har i två omgångar lämnat ekonomiska bidrag till ettforskningsprojekt vid . I full förvissning om att denalternativa energikälla som vågkraften utgör har en mycket begränsad betydelseför den svenska energiförsörjningen vill vi framhålla att det för delmed sitt avskilda läge kan ha betydelse med ett energifillskott på 1-2 MW.Dessutom, och inte minst viktigt, vill vi påtala att här finns betydandeframfida exportvärden, som kommer att ligga i en industripolitisk satsning påprojektet. Frångotländsk sida finns ett stort intresse att få underlag för någon form avforskningscentrum för alternativ energi. Vi har ju redan ett större och ettmindre vindkraftverk, och om ett vågkraftprojekt fick utvecklas utanför dengotländska kusten skulle visst underlag finnas. har enuppbyggd organisation för att ta hand om även denna anläggning. Motbakgrund av den posifiva inställning som ändå kommer till uttryck iutskottsbetänkandet också hade det varit värdefullt om i daghade gjort ett uttalande i samma riktning. Det finns anledning för regeringenaft seriöst och positivt pröva kommande anslagsframställningar på dettaspeciella område. Då hade def varit en styrka med ett sådant riksdagsuttalande. Även om vi motionärer inte kan känna oss nöjda med utskottetsbehandling skall jag inte ställa något yrkande. Jag noterar dock atf centernsledamöter har avgivit ett särskilt yttrande till förmån för de i motionenframförda synpunkterna. 76 GUNNELJONANG (c): Denna dag kanbli en av de mörkaste i svensk politisk historia, för om majoritetens förslag iutskottet vinner när det gäller utbyggnaden av Edänge i Mellanljusnan är detett maktövergrepp. Denna dag kan också bli en av de mörkaste för Gävleborgslän, främst . Det kan bli ett svidande nederlag för demokrati ochrättvisa, ett svidande nederlag för alla dem som arbetar för att värna miljö-och kulturintressena i vårt län, ett svidande nederlag för de politiker somarbetar för sitt län och som vill ge till länet, inte bara ta ifrån. Degånger är intressant ur myndigheternas synpunkt är bl. a, när detgäller att förvara kärnkraftsavfall eller att exploatera våra älvar. Hade manvarit Hka generös mot när det gäller att ge som när det gäller attta, hade vi inte behövt Hgga på andra eller på tredje plats i landetbeträffande arbetslöshet. Då hade vi inte behövt ha den höga arbetslöshetenbland byggnadsarbetarna. Vihar från gett så mycket av våra rikedomar till landets välfärd. Ochdet har vi gjort med glädje, för vi vill dela med oss, av Ljusnans forsari är utbyggda. Kan vi inte få behålla de andra , tillvår egen och andras glädje och stimulans? Detsom kanske känns allra svårast är att en del av länets egna riksdagsmänstår bakom det nederlag som kan drabbas av . Jag säger kan, förjag ger inte upp hoppet . Än så länge hoppas jag på mina kamrater här ikammaren, BirgittaDahl var inne på rätt linje i propositionen, hade klarsyn ochinsåg aft det inte fanns förutsättningar att bygga ut Edänge. Ett nej fillutbyggnaden av Edänge var den enda möjliga vägen med hänsyn till den oerhörtstarka oppositionen mot utbyggnad. har man bytt fot inom socialdemokratin. Varförman har gjort det har jag fortfarande inte förstått efter aft ha lyssnat pådebatten. Jag har inte hört några hållbara argument. Sysselsättningen är viktigför oss alla, men utbyggnaden av Edänge i stället för en effektivisering avEdängeforsen innebär inte några varaktiga jobb. Jagtrodde inte att det socialdemokratiska partiet skuHe uppträda så utmanande moten stark folkopinion som det nu gör eller sätta sig över alla remissvar som gåremot en utbyggnad. Jag trodde inte heller att def socialdemokratiska partietskulle nedlåta sig tiH att gå kraftverksetablissemangets ärenden. OlofPalme har varit ute och friat till miljörörelsen. Är det dettanyvaknade miljöintresse hos socialdemokraterna som konkretiseras häri dag närde vill säga ja till en utbyggnad av Edänge, när de helt nonchalerarmiljöintressena, en bred folkopinion och remissvaren? Allttal från socialdemokraternas sida om demokrati - är det inget värt? Kan manhålla på att bluffa folk hur länge som helst? har i brev tillIjusdalsbor ställt sig bakom energiministerns uttalande, att vid enkraftverksutbyggnad skall stor hänsyn fas till kommuners, länsorgans och lokalaorganisationers synpunkter. Energiministern säger i sin proposition att planenför vatfenkraftsutbyggnad bör utformas med största möjliga hänsyn tagen till miljönoch till möjligheterna att uppnå en bred polifisk förankring. Energiministernsäger att viktiga utgångspunkter är de bedömningar som har gjorts i denfysiska riksplaneringen.