prot · G80976 · 1984-12-31 00:00:00 — Från sida förutsätter vi att förslag lillåtgärder kommer all redovisas. Vi kommer all la ställning lilljordbruksministerns förslag när propositionerna kommer. Del är nödvändigt allåtgärder vidtas mot försurningen. Det gäller ökade akuta insatser i vårt land,det gäller forskning och inventering samt internationella insatser. ordförande har föreslagit att skallla direkta kontakter med det engelska parlamentet med anledning av att denengelska regeringen tydligen tänker underlåta att vidta de åtgärder som erfordrasför all minska del utsläpp som också drabbar vårt land. De internationellaöverenskommelserna är nödvändiga men får inte innebära alt vi underlåter attvidta de åtgärder mot luftföroreningarna som också måste genomföras i vårt egetland. Det finns en rad hot mot vår natur.Fjällskogar, urskogar, hagar och våtmarker försvinner i snabb takt. Kraven påutbyggnad av de oulbyggda Norrlandsälvarna och andra värdefulla älvsträckorkvarstår. De statliga naturvårdsanslagen är fortfarande otillräckliga. har fatlat beslut som skall förbättraskyddet för fjällskogarna. Inom tror vi dock att det är nödvändigtatt gå längre för all skydda dessa oersättliga fjällskogar. Bevakningen avfjällskogarnas framtid får inte upphöra som följd av de beslut som riksdagenhar fallat. anser alt naturvårdens position måsteförbättras. De rester av urskogar som finns kvar över hela landet måsteskyddas. Del pågående arbetet med bättre utnyttjande av de s. k. 5:3-skogarnainnebär hot mot våra lövskogar och också mot de skogar som till övervägande delinte omfattar ädla lövträd. I det här sammanhanget är hotet mot utrotningshotadeväxter och djur mycket stort. Det behövs ökade insatser från statens sida förall skydda dessa arter. Det bästa sättet att skydda olika områden är attinrätta nationalparker. Tyvärr är delta skydd inte tillräckligt. Stora ingrepphar gjorts i våra nationalparker. Jag nämner i del här sammanhanget StoraSjöfallet och . Trots detta är del nödvändigt att vi får flernationalparker och all fjällområdet över huvud tagel får ett bättre skydd motexploatering. MyrområdetSjaunja saknar motstycke i . Får detta område vara i fred, är del av oerhörd vikt för många fågelarter som ärberoende av ostörda häckningslokaler. Taavavuoma är ell annat område av stort intresse. I jordenfinns evig tjäle, och lorven i området har lyfts upp till en mängd kupolformadekullar som når flera meter över den omgivande myren. Området behöver få skyddsom nationalpark. Del gäller också Rogenområdel i södra delen av fjällområdet. Urskogslikabarrskogar, blockmarker, drumliner och rullslensåsar karakteriserar området. Fjärrturismen och del arbete som Svenska turistföreningenbedriver behöver allt stöd. Del är enligt folkparfiets uppfattning självklartalt hänsyn också måste tas till rennäringens intressen. I början av mitt anförande sade jag alt naturvården harotillräckliga resurser. Och visst är del väl så. När stora belopp satsas påskogsvård och vägbyggen, är de medel som står lill naturvårdens förfogandesmåbelopp. Naturen har också ett värde. Delta värde kan kanske inteomedelbart diskonteras i kronor och ören. Klart är emellertid all naturen ärelt av de största värden som vi har i vårt land. Från har vi länge kritiserat all naturvårdenhar så otillräckliga resurser. Årets budgetproposition ger inga förbättringar.Visserligen har ett anslag höjts från 20 milj. kr. kr., mensamtidigt har elt annat anslag på 20 milj. kr. tagils bort och hänvisning görslill STU:s anslag. Från menar vi alt den här utvecklingen intefår fortsätta. Regeringen visar inte tillräckligt intresse för naturvården. Ivårt budgetalternativ, som totalt är snävare än regeringens, har viprioriterat naturvården. Vi menar att mark skall överföras från Domänfondenlill Nalurvårdsfonden. Vi menar all ell särskilt anslag måste finnäs för flora-och faunavård och all anslagen till miljövårdsinformation och övervakning avmiljöförändringar skall höjas. Vi menar alt anslaget Stöd tillmiljöskyddsteknik, som föregående år var 20 milj. kr., måste få finnas kvar. Det får inte vara så, alt naturvården får depengar som finns kvar när andra behov har fåll sill. Luftföroreningarna får vi diskutera när regeringen kommermed sin proposition på området. Det finns också allvarliga lungmetallproblem, som kanskeinte alltid hänger samman med just försurningsprocessen. Sopförbränningen haralltmer uppmärksammats. Från anser vi att riskerna för atttungmetaller sprids i naturen i samband med sopförbränning måste uppmärksammas.Vi måste få en bättre fungerande återvinning. Det gäller PCB, förbränning avorena oljor, sluthantering av bilbatterier och myckel annat. Också reningen avvåra vatten måste uppmärksammas. På senare fid har en del av defällningskemikalier som används i reningsverken ifrågasatts. Även där har orenaprodukter använts så att tungmetaller tillförts vattendragen. anser alt miljöfrågorna är så vikliga all ettsärskilt miljödepartement måste inrättas. Även i länen och kommunerna måstemiljö- och naturvårdsarbelel förstärkas. Vi anvisar särskilda medel för del. Vi vill istörre utsträckning använda miljöavgifter, dvs. styrmedel,inom miljöpolitiken. Miljön bör inte gratis ställas lill förorenarensförfogande, utan principen bör vara alt förorenare betalar. Intäkterna frånavgifterna skall användas för miljöinsatser. De får alltså inte, som så oftahar hänt, bli en vanlig skatt. Slutligen vill jag återkomma lill naturvårdenoch än en gång betona alt dess ställning måste förbättras, somåtgärder insätts mot de skadliga ämnen som tillförs vår miljö. Regeringen harenligt vår uppfattning inte gjort tillräckligt mycket på det här området.Speciellt gäller detta naturvården, där de socialdemokratiska regeringsåren harvarit förlorade år. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 13 § Meddelande om interpellation Meddeladesalt följande interpellation framställts 1984/85:94 av () lill justitieministernom påföljden för sexuella övergrepp mot barn: En myckel allvarlig form avbarnmisshandel är sexuellt övervåld, och i de flesta kulturer hör incest lilldel mest förbjudna. Ändå förekommer sexuella övergrepp mot barn. Övergreppensker ofta i former som ligger nära de beteenden som juridiskt avses med incest. och i de senaste månadernas debatt harsexuella övergrepp mot barn kommit i blickpunkten för allmänhet och massmedia.Utvecklingen av folks medvetenhet om sexuella övergrepp och deras följder visari stort sett samma mönster som gällde när misshandel och vanvård av barn blevsynliga och började motverkas. De flesta kända förövare är män, men också kvinnorförgriper sig på barn. Såväl pojkar som flickor utsätts för övergrepp, menenligt vad vi vet om svenska förhållanden är flickor betydligt oftareoffer än pojkar. Såväl manliga som kvinnliga förövare har både pojkar ochflickor som offer. Ett viktigt steg när det gäller att angripa sexuellmisshandel av barn är alt känna igen, bemöta och behandla dem som begårövergreppen. Vad gäller offren måste en fördomsfri och sakkunnig bedömning avderas resurser och hjälpbehov ske. Av stor vikt är här det samarbete som måsteutvecklas mellan socialtjänst, barn, skolhälsovård och polis. För den som begårövergrepp och ådöms ett straff finns små möjligheter till adekvat vårdunder fängelsetiden. Med tanke på den tendens som finns hos förövare avsexuella övergrepp på barn alt upprepa sitt beteende borde det finnasstödinsatser att tillgå för alt förhindra detta beteende efter avtjänat straff. Jag vill med stöd av detta fråga statsrådet omstraffpåföljden för sexuella övergrepp på barn kan utvidgas. Det skulle dåinnefatta vård och terapi för att komma lill rätta med det sjukliga beteende som liggerbakom övergreppen. 14 § Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställts 1984/85:389av () till justifieministern om planerna på nedläggning avVästergårdens kriminalvårdsanstall i : Den öppna kriminalvårdsanstaltenVästergården i hotas av avveckling efter förslagfrån juslitiedeparlementet. Om denna nedläggning kommer till stånd är del tveksamt omdetta överensstämmer med inriktningen av kriminalvården. Den föreslagna tidpunktenför nedläggningen torde också medföra komplikationer. Medanledning härav vill jag fråga justitieministern: Är justitieministern beredd attompröva nedläggningsplanerna när det gäller Väslergården? 1984/85:390 av Margö (vpk) lill statsrådetGertrud om villkoren för erbjudande av svenska sjukhusplalser ålutländska pafienter: Företaget , som bildats iLandstingsförbundels regi, skall bl. a. förmedla svenska sjukhusplalser tillimporterade patienter. De utländska patienterna skall erbjudas vård inomområden där sjukvården har överkapacitet. Med anledning av detta vill jag fråga sjukvårdsministern: Bör exporten av svenska sjukhusplatser ske på rentkommersiella villkor? 1984/85:391 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten i inland: På en lista över de 25 kommuner i vårtland som har den högsta arbetslösheten återfinns 5 kommuner från Västerbotten.Min egen kommun intar en 7:e plats på denna lista. blev också ellrekordår i fråga om utflyttningen från länet. 2 000 personer fick dåslarlbidrag från ta jobb på annan ort. Vad som nui första hand behövs är medel för beredskapsarbeten. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga lill arbetsmarknadsministern : Vilka åtgärder avserarbetsmarknadsministern vidta för all minska arbetslösheten i ochdå speciellt i dess inland? 1984/85:392 av () lilljustitieministern om tidpunkten för redovisning av begärd översyn av lagen omgravrält: beslutade den 14 november1979 all med anledning av vad lagutskottet anfört i belänkande 1979/80:4 geregeringen lill känna all viss översyn borde ske av reglerna om gravrält. Som svar på fråga meddelade dåvarande justitieministernden att det var hans förhoppning all resultatet avövervägandena angående lagen om gravrätt skulle kunna redovisas under våren1982. Då någon redovisning av inom regeringen gjordaöverväganden ännu ej redovisats, vill jag ställa följande fråga: När räknar justitieministern medatt begärd översyn i lagen om gravrält skall kunna redovisas för ? 1984/85:393av () lill justitieministern om lidpunkten för förslaglill lag om stiftelser, m. m.: I ett frågesvar den 6 december 1983aviserade justitieministern alt bearbetningen av sliflelseutredningenspromemoria pågick inom och att justitieministern ävenvar beredd att överväga "om någon form av parlamentariskt inslag i detfortsatta utredningsarbetet skall åstadkommas". Då del föreligger betydande brister i den nuvarande lagenom stiftelser vill jag till justitieministern ställa följande frågor: När kanlagförslag förväntas angående stiftelser? På vad sätt harparlamentariskt inslag i utredningsarbetet lillgodoselts? 1984/85:394 av () lill statsrådet om arbetsmarknadslägel i : Statsrådet har i enav uttalat sig om framtid. Av statsrådetsuttalanden framgår att några ytterligare insatser inte planeras frånregeringens sida. befinner sig, trots högkonjunkturen i landet,fortfarande i en myckel svår situation. Arbetsmarknadsläget är allvarligt meddrygt 10 000 personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Flertalet kommunerfår vidkännas kraftig befolkningsulflyllning. Hårdast drabbade är kommunerna iinlandet, malmfälten och . Om del inte vidtas kraftfulla åtgärderblir situationen ohållbar i dessa bygder. Med anledning av detta vill jag lill statsrådet ställa följande frågor: Är regeringen nöjd med arbetsmarknadslägel iNorrbotten? Om inte, vilka åtgärder avser regeringen alt vidta för altförbättra situationen? 15§ Kammaren åtskildes .