prot · G809130 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi menar att det ärfullt möjligt att med behållande av nuvarande bidragssystem göra dekompletteringar och förändringar som kan aktualiseras. I proposifionen harockså t. ex. det tidigare utgående stödet till verksamheten med barn- ochungdomsteater i och permanentats. Det är ett klartexempel på att det är möjligt att göra sådana förändringar. Att vill ge kommunerna större frihet genom attta ifrån dem statsbidrag är någonting så karakteristiskt att det inte behövsytterligare kommenteras. I centerreservationen vill man också att det övervägs om"flera av de nu utgående bidragen skall föras samman fill ettschablonbidrag eller om det är lämpligt att i statsbidragssystemet bygga inutjämningseffekter av samma slag som finns i det kommunala skatteutjämningssystemet".Jag undrar hur pass genomtänkt denna centerreservation är. Både kommuner ochlandsting har visat att de är beredda att ta ett ökat ansvar genom att bidratill uppbyggnaden av regionala kulturinstitutioner. Bidragskonstruktionen hargenom fördelningen av kostnaderna mellan stat och kommuner också gett en visstrygghet i kostnadsutvecklingen. Ansvaret är delat. Vad händer om också detstadiga stödet till regional kulturverksamhet dras in i ett kommunaltskatteutjämningssystem? De representanter som var med i kulturrådetsarbetsgrupp från och tog mycket bestämtavstånd från varje tanke i en sådan riktning som här försöker utveckla. Ett statligt stöd fill regional kulturverksamhet måstekräva ett lokalt eller regionalt engagemang, men också förutsätta envarakfighet över en längre Anslag till kultur-verksamhetm. Anslagtdl kulturverksamhet m. m. tid.Det är också viktigt att statsbidraget medverkar till att garanteraarbetsfillfällen för professionella kulturarbetare med rimliga anställningsvillkor.Det ligger ju i idén med statsbidrag till denna verksamhet. Detär positivt att har avstått från båda dessa reservationer.Jag tror att han faktiskt väl inser betydelsen av nuvarande bidragssystem,eftersom han har arbetat med detta så länge i regeringsställning. Kulturarbetarnasekonomiska och sociala villkor har debatterats i kammaren i samband medkulturskattekommitténs förslag i en särskild proposition. Frånutskottsmajoritetens sida fäster vi stort avseende vid AMS-kommitténsbetänkande, som ju väntas läggas fram . Vi anser att de förslag somdär kan komma att presenteras får ett stort inflytande på kulturarbetarnasvillkor. Det är naturligtvis viktigt att insatser görs på olika områden för attkulturarbetarna skall få möjlighet att leva och skapa under drägliga villkor,något som ytterst gagnar hela samhället. Närdet gäller utställningsersättning har utskottsmajoriteten, som C.-H. Hermanssonframhöll, under en följd av år framhållit uppfattningen att konstnärer börersättas för sin medverkan i utställningar. Överläggningar i frågan pågår i departementet.Vi förutsätter att resultatet kan redovisas för senast i 1986 årsbudgetproposition. Vpk och har inte nöjt sig med utskottetsställningstagande utan reserverat sig. Jag anser att dessa reservafioner idenna del bör avslås. Folkpartiethar föreslagit ett avsevärt större anslag inom kulturbudgeten än övrigapartier. Det framhöll stolt och utvecklade i mycket varma ochuttrycksfulla ordalag sin uppskattning av kulturlivet och kulturarbetarna samtbetonade betydelsen av en skapande verksamhet på olika fronter. Jagmåste efter att lyssnat på debatteh rikta en motfråga till vad jag har nedskrivet sade i sitt inlägg attkostnaden för mänsklig arbetskraft ökar - och det är ju riktigt - och då måstevi vara beredda att kanalisera medel till sådana sektorer som är beroende avmänskliga arbetsinsatser. Detta är en allmänpolitisk fråga av stor betydelseför kulturområdet, men naturligtvis är den också direkt överförbar till heladen offentliga sektorn. Det handlar om vår beredskap att överföra medel fråndet teknologiska och industriella samhället till sektorer som är beroende avmänskliga arbetsinsatser. Jag tror att det vore oerhört viktigt att folkpartietgav klarare besked i den frågan i ett allmänpolitiskt sammanhang och inte baraavsåg snävt välmenande små plottringar i kanten för att markera inomkulturområdet. Folkpartiethar som sagt avsevärt större anslagsförslag inom kulturbudgeten än övrigapartier, möjligen bortsett från vpk. Jag har inte räknat och jämfört, så jag ärosäker på vilket av dessa partier som bjuder högst. Det är värt att erinra omatt då var kulturminister innebar avsevärdareala sänkningar av kulturanslagen. Dettyder måhända på vilja och engagemang att nu höja så många kulturanslag, mensom ett borgerligt alternativ förefaller det föga trovärdigt i jämförelse med de kraftigamoderata nedskärningarna. Detär också värt att notera att flera reservationer är gemensamma för folkpartietoch vpk, vilket inte är så vanligt. Enfråga som debatterats mycket i pressen såväl ärersättningen till författare för utlåning av deras verk genom biblioteken. Härhar utskottsmajoriteten föreslagit en- höjning med utöverregeringens förslag, alltså . Utskottethar hävdat att ersättningen till författarna bör räknas upp medbeaktande av löneutvecklingen för andra grupper. Regeringen har uttalat attdet tillgängliga löneutrymmet för beräknas vara . Med den avutskottsmajoriteten föreslagna höjningen följer biblioteksersättningen sammautveckling som anges för andra yrkesgrupper. Denna princip anser vi vara rättvisoch sakligt motiverad. Utskottethar också i betänkandet redogjort för formerna för överläggningar avförhandlingsliknande karaktär med konstnärliga yrkesutövare, den s. k.förhandlingsrätten. Frågan utreds, som tidigare talare har redogjort för, av upphovsrättsutredningen.Den frågan är komplicerad, som vi har försökt beskriva i betänkandet, ochkommer under alla förhållanden att ta att reda ut. KLYS -Konstnärliga och Utterära yrkesutövares samorganisation - har för bådeutredningen och departementet presenterat olika förslag för att underutredningstiden finna lämpliga modeller för dessa förhandlingsformer.Lars-Ingvar kommer att kommentera denna fråga . Ireservation 18 angående arkiv- och dokumenta-fionsverksamhethar vi från socialdemokraterna framhållit att vi inte vill föregripa denkommande propositionen om invandrarfrågor och anslå medel fill dennaverksamhet. Jag yrkar därför avslag på utskottets förslag i denna del ochbifall till reservation 18. Jag tycker att utskottsmajoriteten har Htet dåligtunderlag för beslut. Jag har inte kunnat se att vi från utskottets sida harfått någon genomgående belysning av motiveringarna fiJI att man här skulleanvisa ett anslag och därmed föregripa den kommande propositionen. Jag tyckeratt princip är särskilt anmärkningsvärd - i detta fall höjer manutan att egenfligen ha något underlag för det. Förraåret beviljade kulturutskottet ett förhöjt anslag till Drottningholmsteatermuseum. Bakgrunden var att landsfing dragit in sittanslag. I utskottsskrivningen förutsatte vi att förhandlingar om anslagsfördelningenskulle komma till stånd mellan parterna. Det har ej skett. har dessutomStockholms kommun, som jag uppfattat det, dragit in sitt anslag. Med det anslagsom föreslås i budgetpropositionen åsamkas enbesparing motsvarande det s. k. huvudalternativet. Verksamheten har dessutomtvingats till en viss neddragning av hänsyn till kulturminnesvårdens krav påminskat slitage på byggnaden. Vi socialdemokrater menar därför att någotytterligare förhöjt anslag inte är nödvändigt . Jag yrkar därför avslag påhemställan i betänkandet i denna del och bifall till reservationerna 39 och 40.Det kan inte vara rimligt att skall gå in , om Stockholmsläns landsting eller drar in ett bidrag, utan att se till detvärde som har för Anslagtill kulturverksamhet m. m. AnslagtiU kulturverksamhet m. m. Stockholmsinvånare och från turistsynpunkt. Bidraget gagnar naturligtvis både kommun ochlän. Beträffandemedel till yrkar jag bifall tillreservationerna 44 och 46. Detta innebär att vi från socialdemokraterna inteanser oss kunna tillstyrka den ytterligare förstärkning av bidraget, utöver vadsom anges i propositionen, som utskottsmajoriteten föreslår. Jag yrkar alltsåavslag på utskottets hemställan i denna del. Jagvill också yrka bifall till reservationerna 50 och 51 angående medelstilldelningentill . Vi följer här propositionens anslagsram. Jagvill gärna understryka det som står i majoritetsskrivningen, nämligen attforskningsverksamheten vid inte skall behandlasannorlunda i besparingshänseende i fortsättningen än forskning vid högskolor iövrigt. Jagtror att det var som sade att vi i vår reservation hade någon sortsbrasklapp. Jag kan inte finna det hur noga jag än läser reservationen, eftersomvår skrivning bara hänvisar till att vi yrkar bifall till propositionen ochavslag på förslag om ytterligare medel i denna del. Jag tror att settmer än vad som faktiskt står skrivet i reservationen. Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan utom beträffande desocialdemokratiska reservationerna - och de är många i detta betänkande. Idenna del yrkar jag alltså bifall till reservationerna 6, 18, 39, 40, 44, 46,50 och 51 och avslag på utskottets hemställan. 7 ()replik: började med att säga att de politiska partierna ärense om de kulturpolitiska målen, dock med undantag av . Eftersomjag i mitt första anförande påpekade att det förelåg en total enighet om 1974års kulturpolitiska mål, måste ha syftat på de kompletterandelitet mer övergripande mål som vi från moderat sida i vår kommittémotion harstrukit under, nämligen frihet, mångfald och kvalitet. Jag vill därför frågaIng-Marie : Vilket eller vilka av dessa kulturpolitiska mål förliggerdet oenighet om? Vilket av de tre målen tar socialdemokraterna avstånd från? Ärdet friheten inom kultursektorn, är det mångfalden, eller är det kvalitetensom socialdemokraterna tar avstånd från? gick sedan in på ekonomi och nämnde ett antal siffror. Jag tycker attvi skall hålla oss till vad vi nu behandlar och se hur mycket pengar man frånsocialdemokratisk sida är beredd att ställa till förfogande för dessa ändamåloch hur mycket vi från moderat sida har föreslagit skall sparas. Totaltrör det sig om ungefär 1 350 milj. kr. Våra nettobesparingar - det är litet merbrutto, men vi gör också en del påslag - uppgår till ca 22 milj. kr. Detmotsvarar av den totala summan. Jag tror inte, Ing-Märie ,att det är trovärdigt om socialdemokraterna hävdar att denna skillnad på 1,6 %är skillnaden mellan en progressiv och en destruktiv kulturpolitik, skillnadenmellan välstånd och vad kallade svält och armod. Om däremot villgå ut på andra fält och studera vad olika politiska partier vill kosta på sigresp. inte anser sig ha råd med, kan hon börja med att besvara Jan-ErikWikströms fråga angående de 2 000 milj. kr. i skatterabatt till löntagarna somsocialdemokraterna tycker att man har råd med. hade invändningar mot det som kalladeskommersiellt gångbart på kulturområdet. Jag har kanske anledning att peka påatt det här tydligen finns en skillnad mellan moderat och socialdemokrafisksyn. Från moderat sida tycker vi inte att det är något misstänkt med att det ärkommersiellt gångbart att exempelvis ge ut god litteratur eller att ge ut finklassisk musik på grammofonskivor, vilket uppenbariigen har varit fallet undergångna år. Anslag till kulturverksamhet m. m. 8KARL () replik: När det gäller statens stöd till olikaaktiviteter ute i landet bör självfallet riktmärket vara att stödet skall utgåpå ett så rättvist sätt som möjligt. Så har vi också resonerat när vi har krävtatt man skall se över hur statens stöd på kulturområdet ter sig och hurdet skall se ut . Vi har ingalunda, som försökte antyda,föreslagit att kulturstödet skall föras in i det kommunalaskatteutjämningssystemet. Vad vi har sagt både i motionen och i reservationen,och som jag underströk i anförandet , är att vi kan tänka oss att bygga inutjämningseffekter i statsbidragssystemet. Det betyder att ett förstärktstatligt stöd bör ges till de områden som har ett svagt skatteunderlag. Vi har inte heller föreslagit att man skulle gå ifrångrundbidragsprincipen i dess helhet. Vi har sagt att det är viktigt att studeraeffekterna av tillämpningen av grundbidragssystemet. Vi vet också hur storeftersläpningen är när det gäller att tillföra nya bidrag till deinsfitutioner som i detta avseende fortfarande ligger rätt illa till. Därför ärdet angeläget att vi här verkligen får en diskussion om huruvida det är möjligtatt förändra i den riktning som har antytt. Det kan bli olikamodeller till lösningar, men det är alldeles uppenbart att det måste finnas merfria pengar om vi skall uppnå rättvisa. Självfallet innebär detta att vi skall ställa krav påmotprestationer. Ofta har de regionala och lokala organen, landsting ochkommuner, fått komplettera med betydligt större belopp i regioner och områden därdet statliga stödet inte har den rättvisande effekt som vi har föreslagit. När det gäller stödet till författarna vill jag bara sägaatt vårt förslag på , alltså utöver vad utskottet föreslår, ärbetingat av den eftersläpning som finns . Även om man har en princip om ökning, blir det enavsevärd skillnad beroende på från vilken nivå man räknar dessa , Det skullevara illa bara skulle räkna i procent när det gällerlöneökningar och ersättningar och inte göra någon korrigering med hänsyn tillutgångsläget i de olika sammanhangen. Också denna princip bör beaktas när manbedömer det förslag som vi från , och vpk har lagt fram dådet gäller ersättning till författarna. Anslag tdl kulturverksamhet m. m. 9 () replik: sade sig inte förstå vadjag menade när jag talade om kulturarbetet som ett område där det mänskligaarbetet har speciella villkor. utnämnde regeringen till ny chef förDramaten, Det var en bra utnämning, och jag önskar honom all framgång i dennaviktiga uppgift. Jag läste i tidningen att citerade GunnarSträng, som i ett sammanhang hade sagt: Det måste finnas mycket folk inomvården och på teatern. Det är precis samma tankar som jag uttryckte i minainledande kommentarer. Jag tror att och jag har lättare attförstå varandra än vad och jag har på denna punkt. När det gäller instämmer jag i Ing-MarieHanssons kritik av socialdemokraterna i och län, som har dragitin anslagen. Men jag kan inte inse att det faktum att man inom socialdemokratini och län är ointresserad av vissa kulturområden skall gå utöver den institution som är vår gemensamma stolthet och för vilken vi har ettgemensamt ansvar, var också, mot bakgrund av moderaternassparförslag, bekymrad över hur en borgerlig kulturpolitik skulle se ut. Hon harupptäckt att det är skillnad på och kulturpolitik -och det är det. Jag har erfarenhet av att i regeringsställningarbeta med moderater vid utformningen av kulturpolifiken. Det gick ganska bra.Men det förutsätter att det finns partier som driver på. Läser manutskottsbetänkandet, finner man att , vpk och på ett antalpunkter prioriterar kultursektorn väsentligt högre än vad ochsocialdemokraterna gör. Jag tror att det är bra för kulturen att det finnspartier som prioriterar detta område. Till slut, herr talman, vill jag bereda att i sin replik svara på min enkla fråga: Hur kan socialdemokraternaha råd att ge 2 000 milj. kr. till löntagarna och säga sig saknaresurser för att satsa en handfull miljoner på konstnärerna? 10CARL-HENRIK (vpk) replik: Jag skall i denna replik bara ta upp fråganom biblioteksersättningen. Biblioteksersättningen till författarna har sedan 1975förlorat en tredjedel av sitt värde, om man mäter enUgt utvecklingen avarbetskostnadsindex. Det är den bakgrunden man måste ha när man ser de förslagtill förbättringar som några partier har framlagt jämfört medregeringsförslaget, det som socialdemokrater och moderater i utskottet sedanhar enats om. På en rad områden förutom detta har vi alltså det lägetatt kulturarbetarnas och organisationernas ställning har försämrats under enföljd av år. Det är alldeles självklart att detta inte kan avhjälpas som genomett trollslag eller , men vi måste i alla fall starta med att i förstahand föra tillbaka läget till vad det varit tidigare i fråga om reellamöjligheter jämfört med andra grupper Då måste vi ta vissa steg . De stegsom föreslås Nr 130 exempelvis av vpk i reservationerna är relativt små jämfört med de stora Fredaeen den behov som föreligger och som måste täckas . 11ING-MARIE () replik: Först vill jag säga när det gäller ställningstagande att det fortfarande finns en total enighet om 1974 årskulturpolitiska mål, att jag tycker det är bra att vi får ett så klartuttalande. Däremot skönjs ju skillnaderna i värderingar när det gäller medlenför att nå dessa mål. De olika prioriteringarna mellan de kulturpolitiska målenframträder kanske klarare än . Sedan frågade om jag tog avstånd frånövergripande mål som frihet, mångfald och kvalitet. Jag vill svara lika rakt:Naturligtvis inte! Vi anser att det är de målen som socialdemokraterna värnarom när det gäller den kulturpolitiska inriktningen. Då handlar det också om hurvi skall fillgodose konstnärernas frihet - friheten att garanteraarbetsvillkoren. Hur skall man värna mångfald, valfrihet och kvalitet när det iden moderata motionen faktiskt sägs att det egentligen räcker att enkulturverksamhet är kommersiellt gångbar. Det är den tillspetsningen som jagtycker är värd att uppmärksamma. Det finns ju också andra mål inom kulturpolitiken sommoderaterna inte går in på alls. Hur vill man vända sig mot eftersatta grupper?I de moderata förslagen ligger besparingarna på varje område som vänder sig motpublikarbete och inriktningen att nå ut till nya grupper. Det är inte misstänktatt någonting är kommersiellt gångbart och efterfrågat, men det är viktigt attdet också finns fillgång till och ett värn för kvaliteten. Samhället har ettansvar att värna om kvalitet och bredd, och jag vill mena att man då ocksånaturligtvis måste se till att det finns metoder och resurser för detta. Både och tog upp frågan omskatterabatten på 2 miljarder. Det är klart att det är lätt att säga att harvi råd med skatterabatten, så har vi råd med det och det. Vi kan emellertidinte bryta ut varje del och varje utskottsbetänkande i denna kammare och säga:Eftersom vi har råd att göra en riktad insats inom ett område, så har vi rådfill allfing annat också. Vi lever ändå under ekonomiska realiteter, och harvi att pröva kulturområdet. Jag tror inte att jag kan utveckla saken närmare påden punkten. Till KarlBoo ber jag att få återkomma i nästa replik. Anslag till kulturverksamhet m. m. 12LARS () replik: Det är glädjande att också sig till de tre kulturpolitiska mål som vi har tagit upp i denmoderata mofionen. Därmed har vi fått ett klart instämmandefrån socialdemokratiskt håll rörande kvalitetsmålet. Kvalitet är ju inte någotav de mål som fanns med beslut. Orsaken därtill var att man påsocialdemokratiskt håll inte var beredd att betrakta kvalitet somett mål av den digniteten att det borde föras fram särskih. Anslag tid kulturverksamhet m. m. Sedan är det helt riktigt attavgörande i många sammanhang är vad man lägger in i de tre begreppen frihet,mångfald och kvalitet. Jag tycker att det är litet tråkigt att man frånsocialdemokratiskt håll har så svårt att förstå att det i konstnärens frihet, iolika gruppers frihet att arbeta på det konstnärliga området, kan liggamöjlighet till alternativ. Stödet behöver inte bara komma från en enda källa,utan det kan finnas alternativa möjligheter att få stöd. Det kan varaalternativa möjligheter inom det offentligas ram, men man bör också kunna sökastöd från privat håll för att arbeta på det kulturella området. Detta är inteen fara utan en styrka då det gäller att få frihet, mångfald och kvalitet påkulturområdet. Jag vill något beröra grundbeloppet. Jag delar denuppfattning som gav uttryck för här, att det är dags för en översyn -inte för att pruta på detta område utan för att skapa en större rättvisa,säger: Visst kan vi förändra systemet! - Men sägersocialdemokraterna nej till en översyn. Ja till förändring utan översyn - detär den socialdemokratiska modellen. Vi tycker att det är klokt att börja medöversynen och därefter vidta förändringarna. Slutligen beskylldes för att ha talat om enbrasklapp. Det var jag som använde det uttrycket, och jag skall direkt hänvisaIng-Marie till den socialdemokrafiska reservation där man säger att maninte har funnit det möjligt att ge de extra medelsom de borgerliga partierna och vpk anser motiverade. Men man fortsätter:"Utskottet förutsätter emellertid att regeringen inför kommande budgetåröverväger om samma princip beträffande besparingar som tillämpas beträffandeforskningsverksamhet vid universitet och högskolor skall tillämpas ävenbeträffande forskningsverksamhet vid vissa museer," Detta innebär i praktiken att regeringen får en knäpp pånosen. Det är således en bekräftelse på att det hela nog borde ha varitannorlunda. Man hoppas att det i varje fall till kommande år skall bli enändring. 13JAN-ERIK () replik: Efter det att regeringen hade lagt frampropositionen om skattereduktion skrev ordförandena i ,Föreningen och en artikel i , där deundrade om det ändå inte vore rimligt att några miljoner tilldelades de fria kulturarbetarnanär 2 000 miljoner strös ut över löntagarna. Jag skrev sedan en kort artikel i , där jaginbjöd socialdemokraterna i kulturutskottet att, innan kulturutskottetsbetänkande slutjusterades, pröva om det inte gick att tillmötesgå det härkravet från de svenska kulturarbetarna. Det visade sig nämligen att en nymotion med anledning av propositionen om skatteredukfion av formella skäl intekunde väckas. Innan utskottet slutjusterade betänkandet upprepade jagmin fråga i utskottet. Det fanns alltså en möjlighet för socialdemokraterna attanlägga ett helhetsperspektiv på stödet inte bara till löntagarna utan ocksåtill kulturår- Det blev dock ingen reaktion. säger att man inte kan diskutera olika saker . Nej, men ettminimikrav på politiker är väl att de har ett helhetsperspektiv på vad de gör.Bristen på ett sådant perspektiv hos socialdemokraterna går ut över desvenska kulturarbetarna, 14 () replik: Det är svårt att hinna med någonting som står till förfogande. Jag kan inte nu utveckla mitt resonemangytterligare, , Jag vill emellertid säga det som jag hade tänkt säga tillKarl , nämligen att jag tycker att det är viktigt att få en ökning när detgäller de fria pengarna, men i så fall krävs det en motprestation. Jag sade inte att det var en förutsättning att systemetkunde ändras utan någon översyn. Jag sade att det var viktigt att behållanuvarande bidragssystem. Men då skall det vara möjligt att åstadkomma en vissutveckling och vissa förändringar inom systemet. Av propositionen framgår ocksåatt det redan finns sådana möjligheter. Sedan till , Jag vidgade hans fråganågot. Han sade nämligen att kostnaden för mänskligt arbete ökar och att vi dåmåste vara beredda att kanalisera medel till sektorer som är beroende avmänskliga arbetsinsatser. Det är just på den punkten som jag menar att man inomfolkpartiet i den ekonomiska debatten och även i finansutskottet och andrautskott som har att hantera de större ekonomiska frågorna inte har varit bereddatt anvisa vägar för en sådan här omfördelning. Hur skall vi omfördela medlenfrån vinsterna i industrin, så att de bättre kan användas till att stödjaverksamheter som är beroende av mänskliga arbetsinsatser? Det var så jag villvidga den här frågan. Att, som gör, via kommamed erbjudanden till ledamöterna i kulturutskottet tycker jag är att gå enkringelikrokväg. Det är väl viktigt att vi behandlar utskottsärendena ochutskottsförslagen inom utskottet och inte via pressen. Vi har självfallet intemöjligheter att under arbetet med ett utskottsbetänkande gå in och göra vissauttalanden med anledning av att en större förändring gjorts på ett område därman från regeringens sida har det ekonomiska helhetsperspektivet. Då skullevarje utskott med hänvisning därtill kunna säga: Jaha, då kan vi också anse attdet och det är lika angeläget som någonting annat eller att det bör kunna tasmed. Var finns då helheten? Var finns då den politiska prioriteringen?