prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag får faktiskt hemställa tiller, mina herrar, att ni från den ena gången till den andra säger samma sakeroch inte har olika bud att komma med. har regeringen alltså bedrivit ett internationelltsamarbete mycket intensivt och mycket snabbt för att få fram bestämmelser. Manhar verkligen drivit på olika länder, och den överenskommelse som synes varapå väg är ett resultat främst av strävanden i de här frågorna. Jag tycker alltså inte man kan säga att regeringen harvarit senfärdig. Tvärtom, om någon var senfärdig så var det den långsammabilavgaskommittén som de borgerliga regeringarna inte lyckades driva på. Pådet sättet drog det ut , innan vi fick se något resultat. avlämnade sitt slutbetänkande , ochredan i början av 1985 läggs förslaget fram. Vi har även träffatinternationella överenskommelser. Jag vill påstå att det har gått snabbt. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag, och jag hoppas att mina utskottskolleger skall tatillfället i akt att komma med nya förslag och nya bedömningar närpropositionen är färdig . 110BENGT (): I jordbruksutskottets betänkande berörs bl.a. försurningseffekterna av kväveoxiderna och de åtgärder som motiveras därav.Även om det finns något skilda meningar mellan riksdagspartierna om i vilkentakt dessaåtgärder bör vidtas - vilket har framgått av den debatt som vi nu har lyssnatpå - kan vi konstatera att enigheten är betydande om vilka åtgärder som ärnödvändiga för att minska utsläppen. Jag har emellertid begärt ordet inte för attytterligare kommentera denna fråga, utan för att tala om ett annat spörsmål somockså hänger samman med försurningsproblemet. beslöt den engelska regeringen att inte göranågonting åt de luftföroreningar som från väller in överSverige. Det är, herr talman, i det läget nödvändigt att använda alla till budsstående medel för att förmå att ändra sig. Det dröjde mycket länge innanförsurningsproblemen uppmärksammades och framför allt innan man mer allmäntförstod hur allvarliga dessa var. Det är egentligen först sedan de alarmeranderapporterna om döda och ödelagda skogar i kommit som t. ex.Västtyskland har börjat vidta åtgärder. Många länder har , inte minst eftersvenska påtryckningar, åtagit sig att begränsa sina utsläpp, och dessa åtgärderhar vi anledning att välkomna. Men det finns fortfarande länder i som inte villerkänna sambanden mellan svavel- och kväveutsläpp å ena sidan och försurningav mark och vatten åden andra. Det gäller inte minst just , somär ett av de länder som "exporterar" mest svavelutsläpp till andraländer. På ett möte i mellan de europeiskamiljöministrarna kommer enligt tidningsuppgifter att meddela inte avser att vidta några åtgärder för att minska utsläppen av svavel ochkväveoxider från sina koleldade kraftverk. Man erkänner inte de engelskautsläppens betydelse för de tiotusentals döda sjöarna i och förskogsdöden i och pä andra håll. Jag tycker att mättet nu är rågat, herr talman! Det är högtid att den engelska regeringen förmås att ändra uppfattning. Det är en uppgiftockså för oss i riksdag att ta ansvar för att så sker. Den brittiska allmänheten har blivitalltmer medveten om vad de engelska luftföroreningarna betyder för försurningenav svenska skogar och svenska sjöar. Trots det rycker den engelska regeringenbara på axlarna. Dess ovilja att göra någonting måste vi, herr talman, uppfattasom en ovänlig haridling. Försurningsfrågorna diskuterades på i . De engelska liberalerna ställdesig då bakom ett krav -väckt ifrån svensk sida - på en minskning av utsläppenmed till - alltså det krav som de flesta europeiskaländer har ställt sig bakom. Dem har vi alltså med oss i vårt arbete medatt försöka tvinga på reträtt i denna oerhört angelägna fråga. Vi anser från sida att den härsituationen motiverar exceptionella åtgärder från sida för attklargöra det svenska folkets inställning och för att försöka påverka denengelska regeringen och det engelska parlamentet i denna fråga. av svavelutsläppen som regnar ner över kommerfrån andra länder, och en stor andel av dem kommer från just Nr44 Storbritannien.Jag har därför för räkning i en skrivelse tilltalmanskonferensen föreslagit att en delegation med representanter frånsamtliga riksdagspartier skall sändas till för att där tillregeringen och parlamentet framföra vår oro och våra krav. Det är, herr talman, min ochfolkpartiets förhoppning att det skall vara möjligt att nå full enighet iriksdagen om denna exceptionella åtgärd i en exceptionell situation. I detta anförande instämde , ,i , , , ,, Per , , , , och (alla fp). 111 (): Jag vill gärna instämma i av den engelska regeringens mycket cyniska negativism när det gälleratt medverka i ett internationellt samarbete, som skulle ha stor betydelse i enför hela den europeiska befolkningen viktig överlevnadsfråga, hade vi besök av ett engelskt parlamentsutskottoch överlade med dess ledamöter. Vi lyckades vid dessa överläggningar ocksåbibringa de engelska parlamentarikerna en annan syn på försurningsproblemen.Jag har en känsla av att de efter återkomsten till har kämpat för dessafrågor. Av referat från har framkommit att stora delar av parlamentettroligen har en annan uppfattning än den som den engelska regeringen har givituttryck för. Jag hoppas verkligen att man skall lyckas att i det engelskaparlamentet få bättre insatser till stånd. Jag kan inte här direkt ta ställning till BengtWesterbergs uppmaning till talmanskonferensen. Jag förutsätter att hans framställankommer att behandlas i positiv anda av riksdagspartierna här i . Jaghoppas dock att det inte skall vara nödvändigt med sä drastiska åtgärder utanatt de engelska parlamentarikerna skall förstå de vädjanden, som har kommitinte bara från de nordiska länderna utan även från stora delar av EG, om attEngland skall ändra sin inställning. Stora delar av de försurande utsläppenkommer ju från och skadar omfattande skogsarealer både i och iEuropa i övrigt. I huvudsak kan jag hålla med om att det ärviktigt att vi använder alla medel för att försöka förmå den engelskaregeringen att ändra sin ståndpunkt. Kan en uppvaktning från fåpositiva effekter, tycker jag inte att man skall avvisa den möjligheten, 112 (): Jag tolkar inlägg så att vikan nå stor enighet i om detta initiativ. Det gläder mig. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 146 förreservationen av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. verksamhet, m. m. '""- '" (bilavgaser) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 87 förreservation 1 av m,fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 b Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (riktvärden-gränsvärden) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 16 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (användningen av freoner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avEinar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (koldioxidproblemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avEinar och - bifölls med acklamation. Jordbruksutskottetsbetänkande /85:15 Kemisk lövslybekämpning Utskottets hemställan bifölls. 13 § verksamhet, m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1984/85:3 om domänverkets verksamhet, m. m. 113PER-RICHARD MOLEN (m): har inte direktrosat den skogsindustriella marknaden i . Inte heller kan domänverketvara något särskilt bra exempel på statlig företagsamhet som kan åberopas fören socialisering av svenskt näringsliv. är, herr talman, ett skolexempel på vad somhänder när staten, utan den typ av direkt ägaransvar som nian hittar ute i detprivata näringslivet och som är företagandets motor, skall ägna sig åtaffärsverksamhet. Tyvärr är domänverket inte det enda exemplet. Jag skullekunna nämna andra exempel i detta sammanhang - det finns faktiskt en lång radsådana. Enligt bokslut för domänverket har verkettvingats anslå 66 milj. kr. för att täcka förluster i den snårskog av företagsom verket förvärvat och lagt in under Domänföretagen AB.Under den nya företagsledningen har faktiskt - det kan man konstatera - ensanering genomförts. Företag har sålts och företag har lagts ned. Förmodligenåterstår en hel del att göra. Om man jämför skogsavverkningskostnaderna för domänverketmed motsvarande kostnader för den privata skogsindustrin kan man notera attjämförelsen inte direkt är till domänverkets fördel. Verket har, trotsvarningar och råd från den privata sidan, köpt egna skogsmaskiner och egna skogsprocessorersamt anställt skogsarbetare. Inom det privata skogsbruket har man gått raktmotsatt väg. Där har man uppmuntrat företagare, entreprenörer, att åta sigavverkningen. Det har visat sig vara effektivare, och man bevarar sinhandlingsfrihet när marknaden fluktuerar, Egenregiverksamhet är-det framgårklart av exempel från domänverkets område-av ondo. Den leder till ensuboptimering. är alltså ett utmärkt exempel härvidlag. står alltså domänverket med en skogsmaskinpark somär för stor och med skogsarbetare som man inte riktigt vet hur de skallsysselsättas. Det beror på att man inom domänverket är tvingad att dra ner päavverkningarna. Vi kan naturligtvis ställa frågan, varför det har blivit pådet sättet. Svaret är ganska enkelt: har tagit ut mer ur sinaskogar än vad som motsvarar tillväxten. Det står i strid med de mål som vi äröverens om och som gäller för ett långsiktigt skogsbruk. Inga av de privata skogsföretagen har förletts attbrandskatta sina skogstillgångar på detta sätt. Men statens eget företag päområdet, domänverket, gör så här. Det tycker jag är värt att notera. Här kanske vi också kan finna förklaringen till attdomänverket så gärna vill ta i anspråk de fjällnära skogarna, om vilka debattenunder senare tid har stått het. En mindre framsynt skogspolitik och skogsvårdinom domänverket får inte, av arbetsmarknads- eller sysselsättningsmässigaskäl, leda till att oskattbara naturvärden offras. Vilka konsekvenser för den svenska skogsindustrin fär nuden här stora minskningen i avverkningen på domänverkets skogar? En ansenligdel av överavverkningen är hänförlig till norra , Under de följandeårtiondena - det rör sig faktiskt om sä - kommer inte domänverket attkunna leverera massaved och sågtimmer i önskvärd utsträckning fill deindustrier som baserat en del av sin verksamhet på råvaruleveranser frändomänverket. Om nu målet för verksamheten, som anges inäringsutskottets betänkande, är att gemensamt med AB ,, på lång sikt åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte för ASSIoch för domänverket finns det, herr talman, anledning att ställa sig frågan, omden minskade avverkningen kommer att leda till att ASSI:s pappersbruk och i favoriseras på den övriga skogsindustrins bekostnad.Risken kan vara uppenbar. Det vore därför värdefullt om socialdemokraternastalesman här i kammaren ville uttala sig i denna fråga. Domänverketsverksamhet, m. m. Nr44 Om det, herr talman, skulle vara pådet sättet att ASSLs anl;iggning;u- Onsdagenden gynnas, kommer bl. a. de småinlandssågania speciellt inom Nonbotteiis och 5 december1984 inland i ett svårtläge. Inlandssågania är i nianga fall de som utgör de små orternas ryggrad och existensmöjlighet. ' fmn vidare anledning att ställasig följande fråga; Kominer den verksamhet in m minskadesysselsättningen för domänverkets egen personal att leda till att domänverketgår ut på skogsmarknaden och köper upp avverkningsriitten pa rotposter, vilketdomänverket i så fall skulle kiuina tänkas göra till ett högre pris än vadmarknaden i sig skulle kunna acceptera, och sedan redovisa en del av detmerpris verket betalar som en kostnad för en egen intern arbetsmarknadspolitik?Det vore, herr talman, värdefullt om vi också fick ett tankeutbyte kring dettaspcirsmal. Det är dessa delar i domänverkets verksamhet som harföranlett oss moderater att motioner om domänverket. Vad vi anser vara lämpligtär att skilja domänverkets förvaltningsuppgifter av statens skogar från denaffiirs-drivaiide verksamheten. Ett viisentligt skäl, som jag inte harberört men som också är värt att notera, ;ir att man bör respektera denkonkurrensneutralitet som bör föreligga mellan olika företag. Här kan detfinnas risk för att domänverket kan arbeta under helt andra förutsättningar änföretagen inom domänverkets . Vi vill också, herr talman, att domiinverket skall avyttradelar av sitt skogsinnehav. Det kan inte vara svårt att finna köpare tilldoniänverkcts skog. bör också medverka till att enskildajordbrukare skall fa förstiirka sina jord- och skogsfastigheter med dennärliggande domänskogen, så att dessa enheter blir lönsamma och utvecklingsbaradriftsenheter. Pa så sätt kan vi bibehålla en levande landsbygd. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna I och 2 i näringsutskottets betänkande nr 3. 114 (): Eftersom hela vårt sanih:ille förändras ochutvecklas i nya riktningar, måste också villkoren och uppgifterna för verk ochmyndigheter kunna förändras. Det gäller då ocksä i hög grad domänverket, som vinu behandlar. Att domänverket 1968 fick sina spelregler fastlagda iriktlinjer från iir inte ett tillräckligt skäl för att dessaspelreger skall giilla och evighet. Nva synsätt och nya värderingar \äxerfram. Det innebär att även doniänverkets framtida roll niäste ställas underdebatt och omprövning. är ju ett verk med mänga är bakom sig. Detblev 1912 ett affärsdrivande verk, och 1968 fastställdes, som sagt, nya riktlinjer för verksamheten genom ett riksdagsbeslut. I det beslutet lade nian fast att domilnverkets uppgift skall vara att dri\a skogsbruk. s\ara för virkesföräd ling och därmed sammanhängande \erksaniliet. Verket skall också förvalta den fasta egendom och andra tillgångar i tillhör domänverkets fond. Verket förfogar över mänga anläggningar och många andra stora tillgångar. 96 Dessutom har domänverket ganskastor frihet. Detta medger en, jämfört med andraaffärsverk, större rörelsefrihet. Den rörelsefriheten tycks domänverket ocksäha utnyttjat mycket långt. Det har där växt upp en omfattande affärsverksamheti bolagsform, delvis med mycket svag anknytning till domänverkets huvuduppgiftatt förvalta statens skogsinnehav. har domänverkets uppgifter ocharbetsformer väsentligt förändrats. Även om försäljningen av skogsprodukterdominerar verkets ekonomiska resultat, kan man inte komma ifrån att betydandeintäkter tas in på jakt, fiske, uthyrning av bostäder, turism osv. Jag tror inte att det är någon överdrift att påstå attdomänverket nu är inne på verksamhetsområden som delvis ligger på gränsen tillvad som frän början var avsikten. Det övergripande målet för domänverkets verksamhet är, somdet fastställdes , att på läng sikt åstadkomma bästa möjliga ekonomiskautbyte och därvid presentera ett från företagsekonomisk synpunkt rimligtresultat. Men, herr talman, vad som kan vara företagsekonomisktrimligt för domänverket behöver inte nödvändigtvis vara det bästa tänkbara fören enskild region där domänverket har sin verksamhet. Jag tänker exempelvis pådomänverkets framfart i skogsbruket, med storskalighet som ledstjärna. Detstorskaliga skogsbruk som bedrivits, och alltjämt bedrivs, har i sinförlängning slagit undan möjligheterna för ett mera resursbevarande skogsbruki vissa regioner, t.ex. fjällkommuner. Kravet på att domänverket med sitt stora skogsinnehavskall vara med och stärka enskilt skogsbruk har också växt sig allt starkareunder . Jag vill erinra om de förslag som dåvarande landshövdingenRagnar Lassinantti presenterade i den s. k. Norrbottendelegationen, med krav päöverföring av mark frän domänverket till enskilda. Dessa krav, som växte framunder , har inte avtagit, snarare tvärtom. kan, om regeringen sä vill, aktivt medverkatill att komplettera enskilda skogsbruksfastigheter och skapa bättrearrondering i skogsbruket. Men tyvärr tvingas man konstatera att densittande regeringen och den nuvarande riksdagsmajoriteten visat en mycket storovillighet när det gällt att medverka till arronderingsförbättringar ochkompletteringar till enskilt jordbruk. Enligt uppfattning bör domänverket åläggasatt även fortsättningsvis aktivt medverka i skogsbrukets strukturförändringargenom utförsäljning av lämpliga enheter till enskilda lantbruksföretag. Dettatycker jag är särskilt angeläget i områden av glesbygdskaraktär, där det - jaghöll nästan på att säga av tradition - är svårt med arbetstillfällen. Ettspritt ägande i dessa regioner bidrar i hög grad till ett positivarebosättningsmönster, och ur hela samhällets synpunkt är detta mycket angeläget. Det är ocksä av statsfinansiellt intresse, som viframhållit i en reservation till betänkandet. Jag tror att det vore lämpligtatt sätta upp ett riktmärke för storleken av försäljningsintäkterna, som viockså framhållit i denna reservation. Domänverketsverksamhet, m. m. 7 protokoll 1984/85:44 verksamhet, m. rn. Jäg vill fråga , somstår upptagen senare på talarlistan: Vad är det som driver socialdemokraternatill den avoga inställningen att inte vilja använda delar av domänverketsskogsmarksarealer till att stärka enskilt jord-och skogsbruk? Vad är motiventill denna njugghet och försiktighet? Lever ni med parollen "en gång statligt,alltid statligt"? Är det detta som skall gälla? Enligt uppfattning är det hög tid att noggrantpröva domänverkets framtida uppgifter och mål. Vi menar att det bör ske inomramen för en parlamentariskt sammansatt utredning. På den punkten är jag gladatt konstatera att vi har fått anslutning både från och frånfolkpartiet. Dock, och det tycker jag är beklagligt, har socialdemokraterna iutskottet inte gått oss till mötes pä den punkten. En fråga som en sådan parlamentarisk utredning skullekunna ta upp till närmare övervägande är domänverkets roll som förvaltare avstatsägd skogsmark, med tanke på det önskvärda i att man på ett mera flexibeltoch aktivt sätt än f, n, medverkar till förbättringar av skogsbruketsarrondering. Utredningen bör även ta upp frågan om att frigöra domänverket frånansvaret för dess arrendegårdar genom en utförsäljning av dessa till privatalantbruksföretag. Jag tror också att domänverkets affärsdrivande verksamhetinom förädlingsindustri av skilda slag måste prövas närmare. Det är osäkert omdomänverket skall ägna sig åt en så mångskiftande industriell verksamhet som nuär fallet. Jag tror också att det är viktigt att man fär klarlagd ochkartlagd gränsdragningen mot en annan statlig skogsindustri, . Det är ocksåviktigt att klargöra i vilken roll, t.ex. inom regionalpolitiken, man kananvända domänverket för att tillfredsställa råvarubehovet i enskilda sågverkoch enskild skogsindustri i de norrländska inlandskommunerna. avkastningskrav bör tas upp till prövning ien parlamentarisk utredning, som vi har föreslagit. gäller attdomänverket skall inbetala 30 milj. kr. jämte av årsvinsten tillstaten. Är detta regler som även framgent skall gälla eller finns det skäl att förändradem? , herr talman, finner vi det frän sidaangeläget att analysera de intressemotsättningar som kan finnas mellandomänverkets storskaliga verksamhet i skogsbruket och t, ex,naturvården. Att det finns intressemotsättningar på den här punkten vet vigenom debatten om de s, k, fjällnära skogarna. Det är viktigt att den fråganfår en närmare belysning . En parlamentarisk utredning skulle kunnafå tid och kraft att ägna sig åt det problemet. Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2, som vi från undertecknat och som är fogadetill betänkandet. 115JOHN (vpk); Jag kommer att uppehålla mig vid tvåvpk-reservationersom är fogade till betänkandet från näringsutskottet. Reservation 3 handlar om utnyttjande av externa tjänster idomänverket. Det drivs en hård kampanj för ökad privatisering av denverksamhet som sker isamhällelig regi. Det har vi senast hört i de två föregående inläggen. De somställer dessa krav påstår att en sådan utveckling skulle innebära bättreeffektivitet och förbilliga verksamheten. Enligt vår mening finns inga beläggför att en ökad privatisering ger några fördelar, sett ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Tvärtom talar allt för att en sådan utvecklinginte ligger i de anställdas och samhällets intresse, utan det är helt andra intressensom vill göra sig gällande. Det finns därför anledning att slå vakt om densamhälleliga verksamheten och därför tillbakavisa de propåer som görs om enökad privatisering. Detta utesluter självfallet inte förändringar och åtgärderinom den statliga verksamheten, men dä bör detta ske i samarbete med deanställda och med utgångspunkten att bedriva verksamheten på det för samhälletbästa sättet. Ett av de statliga verken är domänverket. Domänverketförvaltar av skogarna i , dvs. merparten av de allmännaskogarna. skogar är till övervägande del belägna i övre Norrland.Dess verksamhet har därför stor regional betydelse. I ett av domänverket antaget direktiv hette detatt externa resurser endast får användas restriktivt och om särskilda skälföreligger. I direktivet sades också att systemet med arbetstagarägda maskinersuccessivt bör avvecklas. Detta var en linje som populärt beskrevs som attverkets verksamhet skulle skötas av dess anställda. är det andra tongångar från verkets sida. I strid medde fackliga organisationerna vill verket att 60 nya arbetstagarägda maskinerinförs i verksamheten. I motivet för att avveckla systemet med arbetstagarägdamaskiner hette det beslut att detta var ett led i strävan efterstörre trygghet för de anställda. Detta måste väl rimligen innebära att man nugör tvärtom och ökar otryggheten för de anställda, eller har någonannan förklaring? Den här förändringen möter starkt motstånd från deanställda och deras fackliga organisationer. "Vi kan förhandla ochargumentera, men någon makt att sätta stopp för det här påhittet har viinte", säger de fackliga representanterna. De anser det vara principielltfel att anställda skall stå för stora investeringar. Dessutom är at-maskiner enform av ackord, vilket de inte kan acceptera. Det är inte svårt att förstå de bittra kommentarerna frånde fackliga representanterna. En av ombudsmän säger bl.a. följande: "En känsla av hopplöshet och resignation vill smygasig över en, när man ser hur skogsbruket i varje 'krisläge' ser den endalösningen av problemen i en ökad entreprenadverksamhet. Förmågan till nytänkande och problemlösningar tycks intesträcka sig längre än till 'sälj ut maskinerna till de anställda' eller 'ökaandelen entreprenörer', så får vi en mycket billigare produktion. Man tyckshemfalla åt den "ideologi' som någon formulerade på följande sätt:'Människan fungerar allra effektivast när hon har det som djävligast.' Visst kanman suga ut varje uns av energi från en människa genom att sätta verksamhet, m. m. verksamhet, m. m. henne i en beroendeställning eller konkurrenssituation somtvingar fram ett beteende för överlevnad," Enligt min mening är detta en träffande sammanfattning avvad det i realiteten innebär- detta med arbetstagarägda maskiner. En sådanmaskin kan kosta uppemot 2 milj, kr. När människor har lockats in i ensådan investering leder detta i många fall till att vederbörande tvingas attarbeta mer än de som gäller. Reparationer och underhåll görspå fritiden, och även blir nödvändig arbetstid. Jag har personligen setthur en sådan maskinägare arbetade under både jul- och nyårshelgen, I dettaspeciella fall hjälpte det inte eftersom vederbörande ändå gick i konkurs, medde problem som det hade med sig. Det framhålls också från fackligt håll attarbetarskydd och säkerhet i arbetet lätt kan åsidosättas genom att maskinägarenhar ett tvingande prestationskrav hängande över sig. Kritiken från de fackliga organisationerna har framförtsunder läng tid men har då främst gällt det privata skogsbruket. När nu detstatliga domänverket gör en helomvändning sä förstår man att detta upplevs somen stor besvikelse. har regeringen möjlighet att föreskriva riktlinjer fördomänverkets verksamhet. Vi anser att det klart bör framgå av dessa riktlinjeratt rotpostförsäljning, anlitande av entreprenörer och arbetstagarägda maskinerinte bör tillämpas i verksamheten. Om nu detta anses nödvändigt i särskildafall, bör det också framgå av riktlinjerna att det förutsätter ett godkännandeav den lokala fackliga organisationen.