prot · G809161 · 1984-12-31 00:00:00 — Ett begränsat "telenätverk" utan industriell styrka eller kompefens skulle infe avkonkur rensskäl kunna ha ett sådant samarbete med en leverantör. Verket skulle då för aft utöva prispress vid upphandling behöva förlita sig på utländska leverantörer i betydligt större omfattning. Det utvecklingsarbete som görs av måste, för att effektivt bidra till förbättrade felekommunikationer i landet, omfatta både nät och terminaler. Från socialdemokratiskt håll och i frafikutskoftets yttrande i betänkande 28 betonas starkt att feleverket även i fortsättningen bör vara både tillverkare och användare. En sådan inskränk ning av feleverkets forskningsområde som de borgerliga i sin reservafion pläderar för finner vi därför djupt olycklig. kunskaper och breda 143 Nr 161 aktiviteter inom teleområdet, hosnäthållaren , är enligt vår Tisdagenden mening en förutsättning förframgång. Det visar all erfarenhet i och i 4 juni1985 världen i övrigt. Intei något annat industriland har tillhandahållandet av nättjänster, såsom Vissatelefrågor ' borgeriiga partierna nu vill, helt skilts från tillhandahållandet av utrustningsom skall anslutas till nätet. I framstående telekommunikafions-länder som USAoch är tillverkning av nätkomponenfer och terminaler tvärtom nära knutenfill nät hållningen. De erfarenheter som vinns inom ferminalområdet ärsjälvfallet av yttersta vikt för utformningen av ett bra telenät. Detta har förövrigt även den konservativa regeringen i insett. Enligt den norskaregeringens förslag, som lämnats till , skall def norskafeleverket äga de bolag som sysslar med konkurrensufsatt verksamhet. Även denbrittiska regeringen har insett att det brittiska feleverket för atf behållasin styrka bör hållas samman. Den nätkonkurrens som införts i ärmycket begränsad, och def brittiska är aktivt i konkurrensen påterminalområdet. Det har antytts atf i är för stort ochatt blotta storleken är ett problem som skulle mofivera en beskärning. Manhänvisar då fill uppdelningen av def amerikanska felebolaget . Men vartoch ett av de bolag som bildades i efter uppdelningen är 2-3 gånger störreän def svenska . Men, visst är det nödvändigt att också det svenskateleverket får konkurrera med andra på terminalområdet. Den särredovisning somen gång föreslogs av en borgerlig regering och som tillämpas ger tillräckliggaranti för att denna verksamhet inte subventioneras av övrig verksamhet. Mensärredovisningen kan självfallet utvecklas. och feleverketarbetar kontinuerligt med detta. fick för övrigt kritik för de prishöjningar somgenomfördes som en följd av beslutet om särredovisning. Dessa prishöjningar varen följd av aft verket sökt leva upp till intentioner. Denkonkurrensufsatta sektorn ger nu ett överskott. Det konstateras också vidrevisionen. Verket borde därför slippa insinuationer av det slag som framförs iden borgerliga reservationen, nämligen att den monopolskyddade verksamheten påett otillbörligt sätt skulle gynna konkurrensufsatta verksamheter. Jag vill gå närmare in på frågorna om konkurrens ochmonopol. Som bekant finns det inte något monopol i för aft byggatelenät eller erbjuda teletjänster. I praktiken är dock heltdominerande. förvaltar statens telenät. Till nätet anslutsterminaler av olika slag, såsom telefoner, dataterminaler, telex- ochtelefaxmaskiner, m. m. För atfgarantera nätets funktion måste def allfid finnas regler för vilken utrustning som får anslutas. Def är i och för sig naturligt, som jag ser def,atf den som förvalfar och ansvarar för nätet har eft stort inflytande över dessa regler, är det bara telefoner, abonnentväxlar och höghastig hetsmodem som får anslutas fill def allmänna telenätet. All annan utrustning får alltså anslutas till nätet, men den inäste då först 144 godkännas av . Detta ärvad som i dagligt tal menas med telemonopolef, Men medtanke på frånvaron av nätmonopol är det knappast fråga om ett telemonopol i heltentydig bemärkelse, Defs, k, monopolet har förutom tekniska också sociala, regionalpolitiska ochförsvarspolitiska motiveringar. har ju ett regionalpolitiskt ansvaroch ett ansvar för totalförsvaret som går utöver affärsmässiga hänsyn. Det kommerexempelvis till uttryck i att alla betalar samma låga inträdesavgift förtelefonabonnemang i permanenfbostäder, oavsett kostnader för attdra och underhålla telefonlinjen, trots att detta inte är företagsekonomisktmotiverat. Verket satsar också åtskilliga miljoner av sina pengar förtotalförsvarefs behov. Det praktiska monopolet har bidragit tiH televerketsekonomiska möjligheter att ta dessa nödvändiga samhällshänsyn. Dentekniska utvecklingen och svårigheterna att kontrollera de s, k.pirattelefonerna gör det emellertid ofrånkomligt att ändra på anslutningsmonopoletför telefoner. Men för att hindra störningar och inte fördärva framkomlighetenför andra som vill komma fram på nätet skaU telefonapparaterna hatypgodkännande för aft få kopplas in på det allmänna nätet. Det är naturligtvisen förhoppning att mycket av det undermåliga material som prånglats ut påmarknaden och olagligt anslutits till nätet skall bli ersatt med apparater avgodkänd kvalitet. Slopandetav anslufningsmonopolet på telefonapparater får dock inte ändra på det jagtidigare nämnt om att telefonitjänsten är en grundläggande nyttighet som alla -var de än bor i landet - skall kunna få till eft rimligt och lika pris. Detregionalpolitiska ansvaret skall gälla även fortsättningsvis. Till abonnemangetbör i normalfallet höra en basapparat av hög kvalitet med underhåll utan extrakostnad. De kostnader för underhållet av vanliga telefoner som bärssolidariskt av abonnenterna ändras inte. Bassortimentet skall också hanödvändiga komplement för handikappade. Televerketsindustriella verksamhet bedrivs dels i verksform, dels i bolagsform. Enligttidigare riksdagsbeslut skulle all industriell verksamhet ske i bolagsformsenast fr, o, m, , Itelepropositionen föreslås aft ett slutligt beslut om verksamhetsformskall fattas först efter förnyade överläggningar mellan feleverket och defackliga organisationerna, Kommunikafionsministern anser att en viktigförutsättning för atf skall kunna arbeta framgångsrikt är attfeleverket och de fackliga organisationerna har en gemensam syn påföretagsformen för . Detblir nu nya överläggningar mellan och de anställdas organisationer.Beslut om slutlig organisationsform föreslås få anstå i avvaktan på resultatetav överläggningarna. Förslagom verksamhetsform aviseras senast i nästa budgetproposition. Majoriteten iutskottet anser aft en samstämmighet inom om handlingslinjerna iorganisationsfrågor är viktig och föreslår därför att inte - som fidigarebeslutats - överförs fill bolagsform , Jagskall något kommentera den utredning om feleverkets myndighetsutövning somaviserats i proposifionen och berörs i utskottsbetänkandet. Det finns ingentingsom tyder på atf missbrukar sina dubbla 10 protokoll 1984/85:160-161 funktioner sommyndighetsutövande och affärsdrivande verk. Tvärtom tyder de praktiskaerfarenheterna på att de sysfem som finns för provning och godkännande och förförvaltning av radiofrekvenser fungerar utmärkt. Däremot finns det naturligtvisprincipiella invändningar mot dubbla roller. Det är därför somregeringen har beslutat att frågorna skall utredas. Det finns dock, bl. a. motbakgrund av utländska erfarenheter, anledning att gå försiktigt fram och inteinföra system som är idémässigt oklanderliga men som i praktiken är dyra, stelaoch otympliga. Förnuft och praktiska lösningar bör få gå hand i hand. Det finns stark anledning att tro att en uppsplittrad televerksamhetskulle försvagas tekniskt och ekonomiskt. Ett sammanhållet telenät och ettbrett statligt engagemang på teleområdet är därför en självklar grund förtelepolitiken. En sådan politik gör det möjligt för feleverket att ävenframgent erbjuda sina tjänster till låga priser, hålla hög framkomlighet och kvaliteti vårt telenät och ligga i främsta ledet när det gäller den tekniskautvecklingen. Därförvill jag säga att det finns anledning att känna stor oro för detborgerliga anloppet mot den nuvarande telepolitiken och mot ett sammanhålletfeleverk. Har tänkt efter vad denna uppgivenhet inför moderaternainnebär? Har tänkt efter ordentligt vad en fullständiguppgivenhet för de kommersiella krafterna kan innebära för exempelvisglesbygdens folk? Def finns mycket pengar att tjäna på teleområdet och starkakrafter där som inte tycker om att se att en del av dessa pengar går deras näsaförbi. Där gillas inte televerkefs framgångar. Men de borgerliga partierna, ochkanske framför allt , borde förstå att def från allmän synpunkt är braatt ett politiskt kontrollerat organ har en stark StäHning på teleområdet ochatt vinsterna där inte går i privata fickor utan förs tillbaka fill osstelefonabonnenter genom lägre taxor och ett ständigt förbättrat telenät. Defvore synnerligen oklokt atf med berått mod slå sönder något som fungerar, någotsom gett alla de fördelar jag nämnde i inledningen av mitt anförande. Varförskulle vi i medverka till aft ägandet av vårt i väsentliga delarfrämsta kommunikations- och informationsnät flyttades över till starkamultinationella intressen med sina rötter långt utanför vårt lands gränser? Denborgerliga telepolitiken, som den skisseras i reservationer till dettabetänkande, stävar mot en privatisering av de betydelsefulla delarna av vårtfeleverk. De intressen som har eller förr eller senare får inflytandet på dennaprivata marknad är just de stora multinationella intressena med säten på eller liknande ställen. Vi socialdemokrater vill infe ha det så. Vi trorinte heller atf svenska folket vill ha det så. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till trafikutskoftets hemsfällan ibetänkande nr 28 på samtliga punkter. 114 () replik: sade aft klarat sin uppgift väl, och påmänga punkter kan jag hålla med honom om detta. jämförelse är vårtfeleverk effektivt. Men det hindrar inte att feleverket blivit utsatt förväldigt mycket kritik. Detverkar som om menar att all kritik mot är obefogad,men jag vill ändå peka på några av de typer av kritik som framkommit: att manutnyttjar telefonfakfuror för att göra reklam för sina konkurrensutsattaprodukter, att man har ospecificerade räkningar, det sätt på vilket manutnyttjar sitt finansieringsmonopol för exempelvis abonnentväxlar, televerketshöjning av en del avgifter utan att den verkar vara föranledd av höjdakostnader samt underprissättning på vissa produkter. Detgår inte att tillbakavisa den här kritiken som nonsens. Intresset förteleverket från , och statenspris- och kartellnämnd visar att kritiken inte är helt obefogad. Ävenandra länder har haft effektiva televerk. Ändå har åtskilliga avmonopoliseratsin televerksamhet. Varför tror att de har gjort det? Gör dedet med berått mod för atf försämra sina felekommunikationer? Jagpåpekade i mitt huvudanförande att teletekniken och datatekniken alltmersammansmälter. Hur skall man lösa organisationsfrågan, när feletekniken ärbunden i ett monopol och datatekniken befinner sig i en fri marknadsekonomi?Vem skall ge sig? Vill förstatliga och monopoliseradataföretagen och i så fall hur? Vi har från borgerligt håll föreslagit att de kvarvarande monopolenavskaffas. Är produkter och tjänster så bra som det påstås, kommerteleverket även i fortsättningen atf dominera marknaden. Om de inte är så bra,kommer konsumenterna att få bättre produkter och tjänster från andra håH -oavsett vilket pressas priserna. Vad är det, , som är såförfärligt med detta? 115 (vpk) replik: Jag lade märke till att försvarade uppluckringen avteleverkets apparatmonopol. Jag vill då deklarera att vi för vår del inte kanacceptera ett synsätt som innebär atf fram till väggen är def en samhälleligangelägenhet aft fungerar, men aff apparaten som gör aft man kananvända sig av den här tråden - eller vad def nu är som förmedlarfjärrkommunikationen - skall vara den enskildes sak aft ordna. Redan nu har manju lagt märke till atf dessa apparater ofta brister både i kvalitet ochfunktion. Klagomålen ökar på över att man infe kommer fram då manringer. Vem kan säga om det beror på apparaten eHer ledningen? Jag har självförsökt ringa till en som har köpt en billig men snitsig och formfulländadimporterad apparat. När jag änfligen kom fram , talade hanom att han hade dåliga erfarenheter av denna apparat och ångrade att han hadeköpt den. Mångakan ju lyckas i sina affärer, men det är märkligt att dessa klagomål är ganskaåterkommande. Jagskulle vilja ställa en fråga till . verkstad i Sundsvallsysslar mycket med just telefonapparater åt . Hur skall def gå med Dessa jobbhotas när ni luckrar upp och släpper apparatmonopolet. Nästasteg, säger som företrädare för , blir abonnentväxlarna.Han kan spå det med en nästan hundraprocentig säkerhet. Omdet nu skulle vara så olyckligt att abonnentväxlarna står näst på dagordningenatt släppas, hur går det då för Vänersborgsverkstaden, som bygger upp sinverksamhet på just abonnentväxlar åt feleverket? Jagtycker mig ha anledning att vara oroad. Man kan dela den oro facket har införtendenserna att backa för den kampanj som de borgerHga driver tillsammans medandra lobbygrupper för att fler och fler produkter som traditioneHt är televerketsmonopol skall släppas lösa. Vi är oroliga för de anställdas skull. Är inteockså utskottets talesman det? 116 BIRGERROSQVIST (s) repHk: Självfallet kan väl ett verk med över 40 000 anställda, vilket harkontakter med praktiskt taget varje hushåH i och räknar med 20 miljonerkundkontakter , inte få hundraprocentigt nöjda kunder. Det rör sigmånga gånger om olika uppfattningar om hur samtalsmarkeringen har fungerateller hur snabbt fel blivit lagade osv. Televerkethar sin uppmärksamhet riktad på detta och försöker lägga till rätta där det harbrustit. Självfallet kan det ha brustit i en del fall. Jag vill säga attteleverket visar sig mycket lyhört för detta. Man har under def sista åretvidtagit flera åtgärder som skall göra framtoningen av mera positivför dem som utnyttjar tjänster. Mendetta är väl ändå ingen anledning till att först skilja den konkurrensufsattaverksamheten från , som ni föreslår, och sedan säga, som ni gör i erreservation, att målsättningen bör vara att privatisera den konkurrensutsattasektorn. Med ert förslag blir det alltså bara telenätet, själva trådarna, kvarsom skall sköta om och som skall fungera efter terminalägarnas ochabonnentväxlarnas nya ägares önskemål. Detfinns inget land i världen där man har gått så långt som ni föreslår, atf heltprivatisera . Vi vet att de stora multinationella jättarna på dettaområde verkligen är stora. De köper upp de andra privata bolagen och får enmonopolställning som är betydligt starkare än den som vårt svenska televerkhar. Ettstort amerikanskt företag hade en omsättning på 46 miljarder dollaroch en vinst på . Vårt företag är mycket litet i förhållandetill ett sådant företag. Enligten artikel som jag läste i en amerikansk fidning är målet för detta företag attäta upp de andra. Företaget kan ta förluster i initialskedet. Sedan kan manhöja priserna. Man har alltså sin verksamhet helt och hållet inriktad på attäta upp de andra. Sedan kan man ordna feleförbindelserna som man själv behagar.Det är detta vi är så enormt rädda för skall hända i vårt land, därfelekommunikationerna ändå fungerar näst intill perfekt. Vi får fa den kritiksom nämnde och som jag till en viss del kan instämma i. Där detfinns fel skall de rättas till. 117 () replik: medgav nu att det finns en del problem med televerket.Det gjorde han inte i sitt inledningsanförande. Jag noterar med glädje attBirger Rosqvist säger att felen skall rättas till - är justyrelseledamot i . Denfmktansvärda hotbild som målar upp här kan jag inte låta bliatt ställa i kontrast till det fagra tal som man nu hör från en delsocialdemokrater om marknadsekonomins värde. När det sedan kommer till kritanligger detta fagra tal bara på ytan. Jag kan inte heHer låta bli att, herrtalman, göra en tankelek här. Antag att vi hade haft ett monopolsystem inombilbranschen och det nu hade kommit ett förslag från borgerligt håll om att manskulle frisläppa monopolet. Man skulle alltså inte längre vara skyldig att köpabilar från , , utan man skulle få köpa ävenandra än VelibHar. Jag kan tänka mig vilka brösttoner socialdemokraterna i detfallet skulle ta till. De skulle också då ha sagt att här släpper vi inmultijättarna. Man skuHe ha sagt aft vi inte har en chans att tillgodoseservicebehovet i glesbygden, osv. I de branscher där vi inte har monopolsystemfungerar marknaden tämligen väl. Vi har konkurrenskraftiga svenska företag. Vihar servicefunktioner över hela landet. Därför kan jag inte se annat än som den obotfärdiges förhinder. 118 S-VEN (vpk) replik: svarade inte direkt på mina frågor. Jag kan ändå avhans inlägg räkna ut att han är benägen att släppa efter på de viktiga kravenpå aft behålla integritet och att han är benägen att frisläppaapparatmonopolet och retirera när det gäller abonnentväxlar, osv. Jagförstår också att detta är förklaringen till atf man är så intresserad av attslå vakt om som bolag. Regeringen har ju faktiskt förordat att skallbli bolag. Det skall nu bli nya förhandlingar. Skälen till att även televerketsledning är så ivrig att ha bolagsformen - man har faktiskt förordat den - ärframför allt lönemässiga. Man har uppgett aft man kan tjäna 14 miljoner per årpå vanliga verkstadslöner, 3 miljoner på tjänstemannalöner och 20 miljoner påpensionskostnader. Detta innebär att man kalkylerar med en lönesänkning för deanställda. De skulle få sämre lönesituation och sämre villkor när det gäHerpension. Detta används som argument. Jag skulle till slut vilja fråga omhan tycker att detta att man skall försämra de anställdas lönevillkor är ettrelevant argument för att byta verksamhetsform. 119 BIRGERROSQVIST (s) replik: har föreslagit att telemonopolef - dvs, apparatmonopolet -skall släppas från . Regeringen har behandlat frågan ochtillstyrker det förslag som har lagt fram. Så gör även utskottet ibetänkandet. Sakenär den att det inte är förbjudet aft importera uflandstillverkade telefonertill , Det har från importerats stora mängder överskottsmaterial, somhar sålts billigt på den svenska marknaden. I många fall är det fråga om mycketdålig utrustning, som stör och inte är önskvärd i nät.Marknadsdomstolen har emellertid sagt att det inte finns något förbud mot attimportera telefoner till . Om de sedan inte får inkopplas på televerketsnät, så är detta sak. saknar möjligheter att helt stoppaden inmontering av andra apparater som görs av människor som köper dem. Detär nu vanligt att även Konsumbutiker, Tempo och andra varuhus samt klock- ochradioaffärer säljer telefoner. Vi har alltså kommit dithän att apparatmonopoleti praktiken har överlevt sig självt. Man har därför sagt att monopolet kansläppas, men skall det tillses aft de apparater som säljs ärkontrollerade, att dé är typprovade och aft de fyller de krav som televerkethar rätt att ställa på dem. Då stör de inte nätet, och de kan också ha enfunktion att fylla, Inga andra än apparater som har en sådan kvalitet att dekan accepteras i nätet kommer heller atf godkännas. Anledningen till atfapparatmonopolet släpps är alltså att man har tvingats fill def. Närdet sedan gäller , , vill vi att frågan skall lösas istörsta möjliga samförstånd mellan och personalen vid , Def ärdärför som den här saken får flyttas fram till - vilket det slutligabeslutet än blir. Det blir ytterHgare förhandlingar, och vi får se vad de ledertill. När de har lett till något resultat kommer detta atf redovisas förriksdagen, och sedan får vi göra ett ställningstagande. Personalens löner vidett eventuellt omorganiserat är en helt annan fråga, som får lösasförhandlingsvägen. Jag förutsätter att frågan kommer att lösas på ett sätt somtHlfredsställer båda parter. Jagvill till säga att jag inte målar upp någon hotbild. De storamultinationella jättarna ser faktiskt stora förtjänster hägra i varje branschsom sysslar med modern kommunikation. Det är detta som bl, a, det storaföretaget har siktat in sig på. Man säger aff man äter upp konkurrenten menatt man vill bevara konkurrensen, hur nu detta skall gå tiH. Andrevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 120 (): Jag beklagar att jag genom ett missöde inte var i tillfälle aft varahär i rätt tid. Jag skall försöka att undvika atf dra i gång en ny debatt. Jaghar under hand hört att oroade sig för hur det skulle gå medservicen i glesbygd. Han utgår tydligen från - och det är jag litet förvånadöver - att inte skulle vara konkurrenskraftigt när det gäller attleverera en telefon. Enda chansen för atf kunna hålla abonnenternamed telefon skulle vara att man hade monopol. Detta har vi funnit vara litetegendomHgt, och vi tror alltså att man inom är så duktig att man kankonkurrera med andra leverantörer och själv få Det råderväl knappast något tvivel om att de flesta kunder väntar Nr161 sigdettaochaff de kommeratt vända sig till även i fortsättningen, rp- . även om man sloparapparatmonopolef, Vi har dessutom i reservationen .. ...Qj,r klart angivitangelägenheten av att en sådan här omläggning inte leder till att underhållsfrågan inteblir löst på ett för alla abonnenter i landet likformigt ..,. , , r a f & Vissa telefrågor Denandra fråga som jag hasfigt vill säga några ord om är verksamhetsform.Jag måste säga att jag uppfattar det lika förvånande som oroande att regeringenhär uppenbarligen har gripits av handlingsförlamning. Vi vet alla att detberor på att det finns fackliga motsättningar mellan dem som är anställda ibolagsformen och andra med anställningsvillkor som gäller för verksformen. Mendenna handHngsförlamning hotar i realiteten sysselsättningen för nästansamtliga inom . Det är därför som vi menar att det finns bara ett sätt attbibehålla och helst förbättra konkurrenskraften på exportmarknaden. Det är aftsnabbt omvandla till ett aktiebolag, såsom det var tänkt och föreslaget.Att ständigt skjuta frågan framför sig gör bara ont värre. Anf.121 (): var som sagt inte här när jag höll mitt huvudanförande.Han vill nu bemöta mig beträffande vad han tror att jag har sagt. Men RuneTorwald har nog landat litet fel i det sammanhanget. Jaghar accepterat att vi lämnar apparatmonopolet - av olika skäl måste vi göradet. Jag har inte polemiserat vare sig gentemot de borgerliga, gentemotteleverket eller gentemot någon annan. Det är ett faktum. Det kommer att bli enändring från . Menjag har polemiserat mot er därför att ni vill splittra upp ochbehålla enbart nätverket inom hank och stör. Resten av verksamheten- det som så att säga är kompletteringen till telenätet - vill ni sälja ut. Detskall bildas ett bolag av den verksamhet inom där man i dagtillverkar växlar, terminaler o, d. Ni tycker att inte skall göradetta - det skaH inte göras i verksform, utan det skall bildas bolag, och påsikt skall dessa bolag säljas ut på den privata marknaden. Det står så i erreservation. Detskulle betyda att den teknik och det kunnande som finns inom televerketsplittras och slås sönder. Det ur kommunikationssynpunkt ypperliga televerk somvi har i skulle därigenom vingklippas på ett mycket olyckligt sätt. har vi något som fungerar bra - det är snudd på det bästa i världen. Det finnsingen anledning att experimentera - att göra någonting som man inte i någotannat land har vågat göra med sina televerk. Inte i något modernt västerlandhar man gjort det som skisseras i er reservation. Detsorn är så förvånande är att har velat biträda och iviss mån i detta tänkande. 122 (): Det är fel uttryckt när säger atf vi har biträttmoderaterna. Sanningen är att vi skrev en motion med denna innebörd redan ijanuari. Att sedan varit inne på ungefär samma hnje är en annansak. Påsamma sätt som man har gjort i luftfartsverket, osv, menar vi även inom bör skilja på myndighetsfunktionen och den verksamhetsom skall drivas i konkurrens med andra.