prot · G80943 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:43 Omregionalpolitiska insatser i inre och södra 1 § Justerades protokollet förden . 2 § Upplästes följande inkomnaskrivelser: Härmedansöker jag om entledigande från min suppleantplats i konstitutionsutskott.Stockholm Härmedansöker jag om entledigande frän min suppleantplats i riksdagensjustitieutskott. Dessa framställningarbifölls av kammaren. 3 § Svar på fråga1984/85:202 om regionalpolitiska insatser i inre och södra harfrågat mig dels hur regeringen har beaktat de problem och förslag beträffandeinre och södra som tagits upp i motion 1983/84:872, delsom jag avser att ta några inifiafiv för att tillgodose det nämnda områdetsbehov av regionalpolitiska insatser vid fördelningen av återstående del avanslaget för regionala utvecklingsinsatser för /85. Regionalpolitisktmotiverade insatser i inre och södra är i första hand enuppgift för länsstyrelserna i berörda län att genomföra. Länsstyrelsernadisponerar för detta ändamål medel för regionala utvecklingsinsatser. Om regionalpolitiska insatser i inre och södraÖstergötland När regeringen fördelade huvuddelen av anslaget förregionala utvecklingsinsatser skedde det efter en bedömning av situationen iolika delar av landet. De största höjningarna av anslagen gjordes i de mestutsatta delarna av landet, nämligen i skogslänen, Bergslagen och sydöstraSverige. I de här aktuella länen, dvs. , , Kronobergsoch län, höjdes anslagen från sammanlagt 10,4 milj, kr, till 17,5 milj.kr., dvs, , Det ankommer sedan på resp, länsstyrelse att inom vissaramar prioritera när det gäller hur medlen skall användas, såväl i fråga omändamål som geografiskt. Genom att samverka i konkreta projekt med andralänsorgan, med kommuner och med näringslivet kan de samlade resurser som sättsin för regionala utvecklingsinsatser bli avsevärt större än enbart de medel somlänsstyrelserna primärt disponerar. Självfallet kan det uppstå situationer där det ärmotiverat att regeringen medverkar till lösningen av uppkomna problem. Så harockså skett i ett antal fall i inre och södra . Vad gäller den andra frågan kommer fördelningen avåterstående del av anslaget för regionala utvecklingsinsatser att göras efteren samlad bedömning av situationen i de olika länen. Jag kan självfallet inteföregripa detta beslut geiiom att nu uttala mig om en enskild region. 2AGNE (): Jag vill tacka industriministern för svaret.Av svaret framgår att sydöstra skulle ha prioriterats vidanslagsfördelningen. Jag har tyvärr svårt att se det. Den ökning av anslagensom regeringen genomfört på uppdrag utgör inte någon markering avatt man speciellt skulle vilja höja anslagen för de berörda länen jämfört medde angränsande länen. Inte heller har ett särskilt anslag, som jag i en motionkrävt för de småländska inlandskommunerna, avsatts, I övrigt tycks regeringens fördelning ha skett utifrån denregionala situationen inom olika delar av landet. Med kännedom om problemenborde regeringen, som jag ser det, ha avsatt medel för särskilda insatser föratt lösa problemen i det här området. De anslag som länsstyrelserna fått ärinte tillräckliga. Som regionalpolitiska kommittén har sagt, när den harberört detta område, är det allvarliga i denna situation attbefolkningsminskningen beräknas fortsätta också under resten av 1980-talet, konstaterar man att området tillhör den grupp avregioner där de regionala projektmedlen har visat sig få en effektivanvändning. Det är just detta som är så viktigt - att det genomregiönalpolitiska insatser här går att skapa en sysselsättning som har godamöjligheter att bli bestående, till en kostnad för samhället som är betydligtlägre än för mer kortsiktigt verkande arbetsmarknadspolitiska insatser.Näringslivsstrukturen är ju sådan. Särskilda regionalpolitiskautvecklingspengar öppnar också möjligheterna att lokalt arbeta fritt med bådeprojekt, glesbygdsstöd och investeringsbidrag. Menregeringen har tydligen inte varit beredd att avsätta särskilda medel Som svar på den andra delfrågan säger industriministern att han inte ärberedd att nu vidta några åtgärder eller att avslöja vilka förslag han tänkerkomma med. Låt mig peka på en konkret åtgärd som regeringen borde övervägaatt ta ställning till. föreslår ett branschprogramför Norrlandslänen. Med tanke pä träindustristrukturen borde man kunna utvidgaprogrammet till att omfatta även detta område. Är industriministern beredd attgöra det? Det är inte så att regeringen har lämnat inreSmåland och södra utan insatser, . Jag ber att fåupprepa uppgiften i mitt svar att anslagen till länen har höjts med sammanlagt70 % i det område som tar upp i sin fråga. Dessutom har vi gjort många särskilda punktinsatser fördetta område, som har haft särskilt stor betydelse för näringslivet och försysselsättningen. drabbades av utomordentligt svåra problem isamband med konkursen i Fogelfors-Hus. Regeringen fann då skäl att medverkatill att man fick till stånd ny produktion och sysselsättning i denna kommun.Därför har regeringen beviljat 5 milj. kr. i lånegaranti samt räntestöd till det nybildade investmentbolaget . Regeringen har tilldelat i län medelför att genomföra ett program där tekniker och teknik vid kärnkraftverket iOskarshamn kan medverka till att utveckla små företag i berör ju vissa av kommunerna i området, t.ex. . För att ta ytterligare ett exempel på åtgärder somregeringen har satt in i detta område kan jag nämna att regeringen förra veckananvisade medel för ett projekt inom den träbearbetande industrin. Det gälldepengar för att stimulera samordning av marknadsförings- och exportinsatser inomindustrin i den region som vi nu diskuterar. Detta projekt skall drivas vidhögskolan i , tillsammans med bl. a. fackliga organisationer inom det aktuellaområdet. Om jag skall påminna om ytterligare insatser förnäringslivet, så kan jag nämna de särskilda programperioder som vi har haft förglasindustrin i detta område. Jag skulle kunna fortsätta denna uppräkning. Den visar attregeringen verkligen har gjort många insatser för att stimulera näringslivetsutveckling i detta område Om regionalpolitiska insatser i inre och södraÖstergötland 4AGNE (): Jag är medveten om att det har gjortspunktinsatser både nu och tidigare. , när man ser att regeringen läggerfram regionalpolitiska propositioner för andra områden, kan man dock få denuppfattningen att regeringen har glömt bort just detta område. Det intressanta i detta sammanhang är det specifika områdesom jag här har berört. Det är alltså uppsplittrat på fyra län, men harsammantaget en Om regionalpolitiska insatser i inre och södraÖstergötland Hittillsvarande utveckling - med en befolkningsminskningpä över 37 000 människor - borde motivera insatser i detta speciellaområde utöver de fyra länens olika regionalpolitiska anslagsramar. Den politik som aviseras på jordbrukets ochregionalpolitikens område gör att oron för utvecklingen blir stor med tanke påhur strukturen ser ut inom näringslivet och inom jord- och skogsbruket. Denoron kan man också få när man studerar den regionalpolitiska utredningen. Mot bakgrund av de goda förutsättningar i olika avseenden- småföreta-garanda och annat - som finns i inre och södra det vara möjligt att satsa i denna region. För en minister med ansvar försysselsättningen borde det vara ett önskeläge att kunna medverka till att ettutvecklingsprogram kommer till stånd i ett sådant här område. Jag har påmint om att regeringen ingalundahar glömt bort inre och södra . Jag gav flera exempel påinsatser som regeringen har gjort för att just stimulera och utveckla näringsliveti dessa regioner. För att ge ett exempel också från södra kanjag nämna att regeringen har beviljat lokaliseringsbidrag till Gusums bruk förinvesteringar i företagets anläggningar i . Detta har haftstor betydelse för sysselsättningen i och . Regeringen harhär lämnat regionalpolitiskt stöd till investering utanför stödområdet därföratt vi ansåg att det var viktigt att göra denna insats. Får jag möjligen be att hemmavid spridainformation om regeringens mänga åtgärder i det aktuella området för att stärkanäringslivet och öka sysselsättningen. Jag kan alltså göra en lång uppräkningav insatser. Dessutom har anslagen till utvecklingsverksamhet i just inreSmåland och södra ökat under den socialdemokratiskaregeringsperioden. 6 (): Regeringen har inte glömt bort området, sägerindustriministern. Men varför har då inte regeringen gett särskilda medel förregionala utvecklingsinsatser i enlighet med förslaget i den motion som jag m.fl. väckte i samband med behandlingen av den regionalpolitiska propositionen?Arbetsmarknadsutskottet ansåg alltså att motionens krav hade blivit tillgodoseddamed den ökning av de regionalpolitiska anslagen utöver vad regeringen tidigarehade föreslagit som beslutade om. När det gäller denna åtgärd kan jaginte se att regeringen har kommit ihåg sydöstra . Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1984/85:222 om beställning i av enny tågfärja har frågat mig varför regeringen uppmanarprivata företag att ta ansvaret för sysselsättningen vid ett statligt varv närett annat statligt företag lägger sin beställning utomlands, har hänvisat till uppgifter i TV om attregeringen skulle försöka påverka och att lägga tillverkningtill för att lindra verkningarna av en eventuell nedläggning avvarvet i , som beställer en ny tågfärjavid ett norskt varv. Beslut om Uddevallavarvets framtid tas av varvetsstyrelse, och något beslut om nedläggning finns inte. Däremot är varvets lägetill följd av svag orderingång mycket allvarligt, och överläggningar omkorttidspermitteringar av personal vid varvet har genomförts. Även vid andraföretag i regionen med anknytning till varvsindustrin ärsysselsättningssituationen bekymmersam. Regeringen har inför risken avytterligare försämringar av sysselsättningssituationen i Uddevallaregionenfunnit det lämpligt att föra diskussioner med ett antal industriföretag, såvälprivata som statliga, om deras möjligheter att Undra problemen i denna region. Om beställning i av en ny tågfärja Anf.8 (); Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret. Min fråga kan kanske tyckas vara udda, men man höjeronekligen pä ögonbrynen när man genom massmedia får veta sådant som jag nu haraktualiserat i frågan. Industriministern säger att det inte finns något beslut omnedläggning av Uddevallavarvet. Jag har inte heller påstått detta, utan jag hartalat om att man skulle lindra verkningarna av "en eventuellnedläggning" av varvet. Industriministern erkänner också i svaret attsituationen i regionen är mycket bekymmersam. Nog har man anledning att bli förvånad när man får vetaatt det statliga företaget skall lägga sin beställning av en tågfärja iNorge. Den ordern hade varvet i hoppats på, och man uttryckte storbesvikelse när man,fick veta att den gått utomlands, till . Det är naturligtvis inte fel att uppmana det privata näringslivetatt hjälpa fill att lindra verkningarna i en region som drabbas avsysselsättningsproblem av den typ som man just nu har i . Men det ärkonstigt att den privata företagsamheten skall gä in och hjälpa till samtidigtsom statens egna företag lägger sina order utomlands. Jag förstår attmänniskor, såväl i som på andra håll i vårt land därsysselsättningssituationen är besvärlig, höjer pä ögonbrynen när de efter attha upplevt problemen hos ett statligt företag som t. ex. Uddevallavarvet fårveta att ett annat statligt företag lägger ut order utomlands. Jag vill avslutningsvis fråga industriministern; Harindustriministern gjort något för att medverka till att Uddevallavarvet skullefå bygga den nya färjan fill SJ? Nr 43 Anf. den ''' talman! Möjligen får bestämma sig förvilken fråga 4 december1984 ställt och vilket statsråd han vill ställa den till. Han harställt en fråga som bedömts ha industripoUtisk och regionalpolitisk betydelse. i Komstedt vill diskutera ,får han vända sig till kommunikationsmi- Norse aven nv tås- "istern. Om han vill diskutera statliga företag, äransvarsområdet statsrådet fäf-ju . Låt mig emellertid tillägga följande: Av alla frågor jaghar fått i är denna den mest underliga. Vi har en marknadsekonomi medmerparten av företagen i privat ägo. Skulle då inte landets regering kunna takontakter med näringslivet i olika lokaliseringsfrågor? Skulle det på sammasätt ha varit omöjligt för de privata varven - vi har ju haft en situation dåstaten fick ta över de privata varven - att gå till staten? Skulle dendåvarande regeringen ha hävdat att det privata näringslivet måste görainsatser, eftersom varven tidigare haft privata ägare? Ett sådant resonemang ärju totalt orimligt. Det var staten som tog över ägaransvaret för Uddevallavarvet1971 - jag är litet äldre i det här gamet än , sä jag minns dettamycket väl. Varvet blev då belagt av staten därför att de privata ägarna ickekunde klara av varvsrörelsen. Det var likadant med : staten tog över1975. tog staten över , , , Öresunds- ochSölvesborgsvarven från privata ägare. Jag skulle kunna nämna ytterligare industribranscher ochföretag där staten har fått gå in med insatser och företagsetableringar sedandet privata näringslivet icke kunnat föra verksamheten vidare. Så var det påstålområdet genom ;s bildande. Så var det med skogsindustrierna. Statenfick gå in och rädda bondekooperationens skogsindustrier vid ett partillfällen. Jag skulle kunna ge ytterligare exempel. Jag förstår inte utgångspunkten för dennafråga. Regeringen skulle tydligen inte få ställa upp för en region varssysselsättning och näringsliv är hotade, och inte få föra samtal med privatasvenska företag om företagsetableringar, eftersom statliga företag kan varainblandade. Den uppdelning av näringslivet som tydligen tänkersig kan jag inte ställa upp för. Som industriminister har jag ett övergripande ansvar, ochjag har kontakter med alla industriföretag, oavsett om de är privata, statligaeller kooperativa. Den synen ämnar jag även fortsättningsvis ha som grund förmitt handlande i företagskontaktsfrågor. 10 (): Statsrådet säger att det här är den underligaste fråga somhan har fått under hela sin tid som minister. Detta är det underligaste svar som jag har fått under mina15 år som riksdagsman. Den här typen av svar är dock ganska vanlig för socialdemokra tiska statsråd. Statsrådet säger att det inte är hans bord. Det är klart attdet går bra att skylla på någon annan, som inte råkar vara i kammare. 108 Jag har ställt frågan frånutgångspunkten att SJ har lagt en färjebeställning i Norgeoch att parallellt med detta ett statligt varvsföretag i har Nr43 storabekymmer med sysselsättningen. Regeringen har gått ut till det privata Ticdaeen den näringslivetoch vädjat om hjälp. Jag har inte kritiserat det. Men jag har tyckt a rjecerpKer 1984 att det ärinkonsekvent att inte staten kan ta ansvaret när det gäller att lägga sinaorder, när man tycker att det enskilda näringslivet skall göra det. Jaghar q beställning i inte sagt att det skulle vara antingen-eller. Jag tycker att det hade varitbra Norgeaven nv tåe- med både-och. Självfallet har jag ingenting emot att statsrådet tarkontakt med parter i näringslivet. Jag tycker att det är så det skall gå till.Men det tycks vara besvärligare för statsrådet - vem som är ansvarig - attta kontakt med de statliga företagen. Jag kanske skall upprepa min fråga, eftersom jag inte harfått svar på den -om det har varit några kontakter med SJ för att försöka fåföretaget att göra sin beställning vid Uddevallavarvet. Jag ställer min fråga tillindustriministern som representant för regeringen. Jag förutsätter att jaginte skall behöva fråga ett annat statsråd. Ni har väl så mycket samordning iregeringen att ni vet någonting om vad var och en gör. 11 Industriminister : Herr talman! Detär på gränsen till omöjligt att reda ut vilken fråga som vill ha svar pä. När denna fråga ställdes till mig tog jag kontaktmed kammarkansliet och riksdagsdirektören för att försöka fåutrett vad egentligen hade frågat om. Först nämner han färjebeställningen. Sedan kommer han inpå statliga företagsbeställningar utomlands. Till slut landar han på fråganvarför regeringen uppmanar privata företag att ta ansvaret för sysselsättningeni . Denna saliga blandning av olika frågeställningar kommerfrån , inte från regeringen. Jag noterar att huvudparten av frågeställningen kanskegällde orsaken fill att regeringen kontaktar privata företag för att lindrasysselsättningssituationen i . Därför ansågs det att jag -som har ansvaret för industri- och regionalpolitik - borde försöka reda utfrågan med . Jag noterar att detta inte tycks gå. Även i dennastund vet egentligen inte till vilket statsråd han har ställtfrågan och inte heller vad han har frågat om. 12 (): Jag vet vilket statsråd jag har frågat. Bekymret är attregeringen har väldigt svårt att bestämma vem den skall skicka fram för attförsöka slingra sig ur detta spörsmål. Men jag skall avstå från att ytterligare förvirrabegreppen för statsrådet . Jag skall lämna in en ny fråga tilldet ansvariga statsrådet. Jag vill därför veta följande; Är det jag skallvända mig till när det gäller den statliga färjebeställningen i ? Jag vill veta det ,så att inte han kommer att åberopa att det inte är hans bord, utan . Kan jag få ett besked på den punkten? Om remissbehandlingen av betänkandet "Regionalutveckling och mellanregional utjämning" Jag läser återigen den fråga som harundertecknat. Efter den inledande texten frågar han varför regeringen uppmanarprivata företag att ta ansvaret för sysselsättningen vid ett statligt varv närett annat statligt företag lägger sin beställning utomlands. Med anledning av denna fråga har jag utarbetat ett svar,vilket jag alltså har lämnat till . Möjligen var svaretlitet besvärande för . Jag framhåller nämligen i svaret att engränsdragning mellan privat, statligt och kooperativt ägande - något som WiggoKomstedt berör i och med sin fråga - är en orimlighet i en biandekonomi. Vi harju en marknadsekonomi. Det kan väl ändå inte vara vettigt att hindra regeringenfrån att ta kontakt med näringslivet i syfte att lindra sysselsättningsproblemeni en hårt ansatt region. försöker dock slingra sig undan fråndilemmat genom att gå in på andra delar av sin mycket luddiga fråga. 14 (): Nej, statsrådets svar är inte alls besvärande. Jag harnämligen inte fått något svar. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:244 om remissbehandlingen avbetänkandet "Regional utveckling och mellanregional utjämning" har frågat mig vad avsikten är medpåpekandet - som gjorts i skrivelsen från industridepartementet vid remiss avregionalpolitiska utredningens betänkande Regional utveckling och mellanregionalutjämning (SoU 1984:74) - att utredningen inte kunnat finna finansiering församtliga sina förslag och att remissinstanserna därför bör angelägenhetsgraderaförslagen. Utredningens förslag omspänner enrad olika typer av åtgärder. Vidare har utredningen, som den själv konstaterat,inte kunnat finna finansiering för alla sina förslag. Mot denna bakgrund hardet framstått som angeläget att speciellt göra remissinstanserna uppmärksammapå det i och för sig alltid önskvärda i att de angelägenhetsgraderar de olikaförslag som de har att ta ställning till. 16PER-OLA (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga. Om industriministern tror att jag är nöjd med svaret, tarhan grovt fel. Jag måste säga att svaret inte säger speciellt mycket. Uppriktigt sagt tycker jag att industridepartementetspåpekande till remissinstanserna är anmärkningsvärt. Påpekandet har framkallatmycket stor förvåning-för att inte säga bitterhet-hos många avremissinstanserna. specielltde från de s, k, skogslänen. Om man på industridepartementet menar att alla de147 remissinstanser som beretts möjlighet att avge ett yttrande skall hakunskaper om den budgetmässiga situation som regeringen har att ta ställningtill, tycker jag att det är att begära för mycket av remissinstanserna. Vilkamöjligheter har t.ex. planverket, , . Norrlandsfondeneller RLF att göra en bedömning beträffande regeringens totala ekonomiskautrymme? Enligt min mening är det viktigt att det slås fast att det ärregeringen, inte remissinstanserna, som är ansvarig för budgetbehandlingen. Menom regeringen anser att regionalpolitiken - jag hänvisar i detta avseende tillregionalpolitiska kommitténs förslag - kostar för mycket, är det välregeringens sak att framföra detta i en proposition. Man skall således inteförsöka gömma sig bakom olika remissinstanser. Den regionalpolitiska kommittén har haft motiv för att gåutanför den ram som fanns när det gäller de stora balansproblem som alltjämtkan noteras och som måste bemästras. Vi befinner oss nu mitt uppe i enhögkonjunktur. Ändå har inte någon förbättring åstadkommits når det gäller denregionala obalansen. Det har tvärtom blivit en försämring. Det har blivit ökadeklyftor mellan olika regioner i det här landet. Då måste jag ställa frågan till industriministern: att det är nödvändigt att gå ut till remissinstanserna iskogslänen och be dem att själva komma med förslag om på vilket sätt de skallfå sämre möjligheter att utveckla sin region? Är det regeringens ambition närdet gäller regionalpolitiken? Har regeringen inga ambitioner att i ställetkanske utveckla regionalpolitiken och öka insatserna? Vi är väl överens om - det utgår jag ifrån - attmålsättningen arbete, god service och god miljö alltjämt skall gälla för allamänniskor i alla delar av landet. Då är inte den ram som den regionalpolitiskautredningen haft till sitt förfogande för stor. Tvärtom har vi kunnat bevisa ivårt betänkande att det finns skäl att gå med på alla de förslag som vi harlagt fram. Jag vill, herr talman, ställa frågan igen: Tyckerregeringen att regionalpolitiken kostar för mycket och att skogslänensjälva skall bestämma vad de skall gå miste om? Om remissbehandlingen av betänkandet "Regionalutveckling och mellanregional utjämning" Jag kan notera att själv var ledamot ikommittén. Han bör bättre än de flesta veta vilka direktiv som kommittén hadeatt arbeta efter. Jag utgår ifrån att han också är väl medveten om det ytterstansträngda budgetläget. Det har lett till att alla kommittéer och utredningarskall följa de kommittédirektiv som är generella och som säger att alla förslagsom läggs fram skall kunna genomföras inom ramen av oförändrade totala statligakostnader. Och de direktiven är inget påhitt av den socialdemokratiskaregeringen, utan de utfärdades av den borgerliga regeringen , Ävenregionalpolitiska utredningen har haft att arbeta efter de direktiven. Jag vill sedan tillägga att regeringen i vår i ensärproposifion kommer att presentera regeringens syn pä regionalpolitiken, ochriksdagen får sedan ta Om remissbehandlingen av betänkandet "Regionalutveckling och mellanregional utjämning" ställningtill den propositionen. Vi farväl vänta med debatten om propositionensinnehåll tills jag lagt fram den för . Låt mig bara få göra det påpekandet att regionalpolitikenunder den socialdemokratiska perioden inte har nedrustats - inte förlorat enenda krona. Tvärtom har regeringen ökat de regionalpolitiska anslagen högstväsentligt under de båda gångna budgetåren, med över 600 milj. kr. Det haralltså inte varit fråga om någon nedrustning av regionalpolitiken, utan tvärtomhar det gjorts insatser för att förstärka regionalpolitiken. 18 (): Det är alldeles riktigt, somindustriministern påpekar, att jag har tillhört den regionalpolitiskakommittén. Alla i kommittén levde också i tron att den ram som vi jobbade medockså var den som regeringen hade godkänt. Men det hände faktiskt - minuternainnan vi skulle underteckna betänkandet - att det kom ett nytt besked frånregeringen om att vi var alldeles för generösa. Det är klart att det med de nyakastningarna från regeringen inte var möjligt att arbeta om betänkandet.