prot · G80981 · 1984-12-31 00:00:00 — a. av detta skäl som vi icenterpartiet ställer upp på att avslå denna proposition. 52 (): Socialministerns taktfulla påpekande förKarin att allt vad hon hade att säga redan var bemött i debattengäller i exakt samma utsträckning socialministerns inlägg. Att han anser sigbehöva lägga hela tyngden av sin auktoritet till och andrastidigare insatser må vara eri intern fråga mellan er. Vad socialministern har att säga om sina vedermödor närhan stod ensam i stormen rör mig djupt. Hans valtaktiska spekulationer och önskedrömmarhar inte i en familjepolitisk debatt att göra. Jag nöjer mig med att, med en lätt ändring aven av flera talare använd formulering, till protokollet fåantecknat att socialministerns prestation i debattens tolfte timme icke germig behov av ytterligare inlägg i detta replikskifte. 53MARGO (vpk): Socialministern försöker, precis som DorisHåvik tidigare gjorde, att göra förslaget om BB-avgifter till en fråga om logikhelt enkelt. Han frågar: Vilken logik talar för att kvinnor som föder ett barnkomplikationsfritt skall slippa betala för maten, när de ligger på BB? Hansäger att samma regler bör tillämpas för alla, dvs. ligger man på sjukhus ellerpå BB, så skall man i alla fall betala de matkostnader som man annars hade hafthemma. Om man instämmer i det resonemanget om logik, är det väldigt märkligtatt socialdemokraterna i den här propositionen vill undanta dem som bara fårersättning enligt garantinivån. Om de hade varit hemma, skulle de också haftkostnader för maten, oavsett vilken inkomst de har. De kanske äter litet sämreoch litet billigare, men kostnader för maten har vi ju alla enligtsocialdemokraternas sätt att resonera logiskt. Skall man dra logiken fullt ut, förstår vi vad vi har attvänta oss. Då blir nästa förslag att även de som bara har garantibeloppet ocksåkommer att få betala för maten, för mat skulle de ju ändå ha när de är hemma. I förlängningen kan det här leda till att avgifterna ökasännu mer. Det är detta vi kommunister vill förhindra, för vi har en annan synpå avgifter inom vården. Socialministern har sagt att den här debatten har belystvillkoren för fördelningspolitiken. Jag kan till viss del hålla med honom omdetta, för jag får inte svar från någon socialdemokrat, när jag vill att manskall förklara hur man har råd att avstå från 1 miljard i förmögenhetsskatt,men att man har svårt att finansiera 19 miljoner som detta med BB-avgifternaskulle innebära. Avslutningsvis vill jag ta tillbaka en del av vad jagtidigare sagt om allmänna rådande värderingar inom socialdemokratin och omsynen på vårdavgifter. Det är ju faktiskt så, att flera ledandesocialdemokrater -framför allt landstingspolitiker - stod upp som dethär offentlig- gjordesoch talade om, att de aldrig skulle medverka till att BB-avgifter infördes. 54 (): Inom är vi absolut på det klaramed att det blir få möjligheter att genomföra några större reformer i framtidenpå socialförsäkringssidan , och att det kommer att få göras mycket avomfördelningar. Vi har också sagt - och jag framhöll detta i mittinledningsanförande - att vi tycker att mycket av det som föreslagits ipropositionen är bra - det har vi alltså ställt upp bakom. Jag vill också i detta sammanhang påpeka att mycket av vadsocialministern tog upp har vi gått igenom under den härdebatten. Därför tycker jag det är meningslöst att köra i gång en debatt omdessa saker nu igen. Jag vill bara, eftersom inte ärnärvarande och således inte kan försvara sig, säga att jag tror att ävensocialminister har fått böja sig för densocialdemokratiska gruppens majoritetsförslag. Jag kan inte tro attsocialministern är så fantastisk, att han alltid har fått igenom sinaförslag. Till vill jag bara säga, attvarje gång - och det är i regel alltid - jag företräder förnuft och logik,vinner jag stöd från den socialdemokratiska gruppens majoritet. Pröva det någongång! sade att han var riktigt rörd. Ja, jag harnog sett rörd, men tyckte jag att han såg ut att vara litetskraj och obehaglig till mods. Och det förstår jag! Om man går ut i debattenoch säger att detta är förnuftigt och detta är logiskt och därför gör jagtvärtom, då blir man lätt litet obehaglig till mods. Jag tycker att replikerna från de kommunistiska och deborgerliga debattörerna bara bekräftar vad jag har sagt. Det rör sigom undanflykter, om dimridåer för att dölja just att man inte har följt logikoch förnuft. prövade förut försöket att säga:Barnfamiljerna har det nu så knapert, att vi inte får komma med några nyapålagor. Men ert förslag, , innebär att ni tar av barnfamiljerna400 miljoner genom försämrad föräldrapenning. Och ni inom - nu återvänder jag till det därmed logiken och förnuftet- borde ta ett resonemang om det här. Ni accepterarvåra förslag till förbättringar och utgiftsökningar samt lägger på litet till,men ni säger nej till eller underlåter i varje fall att i detta sammanhanganvisa någon finansiering av utgiftsökningen. Ni bara hänvisar till er allmännaekonomiska motion. Men är det inte fantastiskt! Där föreslår ni att de sjukaskall få sämre sjukpenning. Det betyder alltså att de sjuka - och även dekvinnor som förlöses med kejsarsnitt eller som föder fler än ett barn - skallvara med och genom sänkt sjukpenning se till att de som har okompliceradefödslar slipper betala för maten. Ta er en ordentlig funderare på detdär med logik och förnuft, ! 56 MARGÖ (vpk): Det kan vara en aning svårt att hänga med isocialministerns tal om logik. Han anser att det är logiskt att alla betalarför maten när de ligger på sjukhus, oavsett om det är fråga om enkomplikationsfri förlossning eller en förlossning med komplikationer. Då frågarjag: Kan vi vänta oss förslag från socialdemokraterna om att även de som enligtdetta förslag skall vara befriade från avgift kommer att påföras ett avdrag påsin sjukpenning eller, om de inte har sjukpenning, en direkt inbetalning avmotsvarande summa? Om man skall följa socialministerns logiska resonemang,måste detta bli konsekvensen. Jag vill även återkomma till socialministerns propåer omvilka som går i armkrok med vilka. Vpk skulle enligt socialministern gå iarmkrok med borgarna. Vad kan man då kalla socialdemokraternas turer iförsvarsuppgörelsen med de borgerliga partierna, när socialdemokraternatillsammans med borgarna anslog 600 milj. kr. Det blir sammanlagt . Var inte detta attgå i armkrok med de borgerliga? Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I (havandeskapspenning m.m. på grund av misstänktrisk i arbetsmiljön) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 17 förreservation 1 av Margö . Mom. 2 (tidsgränsen för föräldrapenning för tillfälligvård av sjukt barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 3 (tidsgränsen för föräldrapenning för tillfälligvård av sjukt handikappat barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avMargö - bifölls genom uppresning. Mom. 4 (en generös regeltillämpning m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 7 och 13 (sammanslagning av föräldrapenningen isamband med barns födelse och särskild föräldrapenning samt införande av kontaktdagar) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 45 förreservation 5 av m. fl. Mom. 8(föräldrapenning över garantinivån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls genom uppresning. Mom. 10 (uppdelning av ersättningstiden mellanföräldrarna) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 17 förreservation 7 av Margö . Föräldraförsäkringen, m. m. Mom. 11(ersättning enligt inkomstbortfallsprincipen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 14 (uttag av kontaktdagar) Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 132 förreservation 9 av m. fl. Mom. 15 (ökat antal kontaktdagar) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 19 förreservation 10 av Margö . Mom. 16 (tillfällig föräldrapenning vid föräldrautbildningför föräldrar till handikappade barn) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 18 förreservation 11 av Margö . Mom. 77 (tillfällig föräldrapenning vid förebyggandebarnhälsovård m. m. i privat regi) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 136 förreservation 12 av m.fl. Mom. 18 (övergångsbestämmelserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avNils Carlshamre m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (sjukpenninggrundande inkomst vidföräldraledighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14av Margö - bifölls med acklamation. Mom. 23 (avdrag på föräldrapenningen vid förlossningsvård) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 150 förreservation 15 av m. fl. () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag röstat nej. Mom. 24 (hemmamakeförsäkring) Först biträddes reservation 16 av ochBarbro i med 76 röster mot 46 för reservation 17 av ElisAndersson m.fl. i motsvarande del. 181 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 185 röster mot74 för reservation 16 av och i . 45ledamöter avstod från att rösta. Mom. 26 (införande av en grundsjukpenning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avElis m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 27 (sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare) Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 90 förreservation 18 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 28 (grundsjukpenning och frivillig försäkring föregenföretagare) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 46 förreservation 19 av m. fl. Mom. 29 (sjukpenning m. m. vid deltidsarbete) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 139 förreservation 20 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1984/85:9Anslag på tilläggsbudget II (prop.1984/85:101 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 8 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:403av () till arbetsmarknadsministern om en mera rättvisandearbetslöshetsstatistik: I dagens arbetslöshetsstatistikredovisas även de s. k. 58,3-åringarna, dvs. äldre personer som sagts upp efterlokala fackliga överenskommelser och som uppbär A-kasseersättning i väntan påpensionering. I statistiken som lämnas av AMS över antalet arbetslösaborde denna grupp särredovisas för att en riktig bild skall kunnaskapas över de reellt arbetslösa som står till arbetsmarknadens förfogande. Minfråga till arbetsmarknadsministern blir: Är arbetsmarknadsministern bereddatt vidta några åtgärder så att - om så är möjligt - 58,3-åringar särredovisasi arbetslöshetsstatistiken? 1984/85:404 av () tillarbetsmarknadsministern om förmedlingen av arbeten inom transportsektorn: De officiella arbetsförmedlingarnaskall stå för all arbetsförmedling i landet. Avvägningen mellan legalentreprenad eller olaglig arbetsförmedling kan ibland vara svår att göra. Inom vissa branscher, t. ex. transportsektorn, har enomfattande svart arbetsförmedling växt upp. Med anledning av ovanstående vill jag frågaarbetsmarknadsministern: Hur serarbetsmarknadsministern på tillämpningen av lagen om offentlig arbetsförmedlinginom transportsektorn? Ärarbetsmarknadsministern beredd vidta åtgärder för att förbättra förhållandena? 1984/85:405 av i (vpk) tillindustriministern om arbetsmarknadssituationen i och : utreder nu en nedläggningav varmvalsverket i . Om planerna fullföljs förlorar ca 400 personerarbetet. Dessa katastrofala siffror kommer utöver vad som blir följden avstålverksnedläggningen. kommun och den tidigare utsatta regionenFagersta-Norberg-Skinnskatte-berg får ännu större problem att brottas med. I en tidigare interpellationsdebatt har industriministernbetecknat ståluppgörelsen och nedläggningarna som en framgång för Bergslagen,eftersom ryggraden i Bergslagens näringsliv kunde räddas. Som det ser ut nu såplockas bit efter bit bort ur ryggraden, och Bergslagen får svårt att stå utanstöd. Företagens egna satsningar och resurserna inom Bruksinvest synes heltotillräckliga. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga industriministern: Vad tänker industriministern göraför att förmå att ta ansvar för sysselsättningen på berörda orter,och vilka åtgärder föreslås från regeringens sida? 1984/85:406av (vpk) till kommunikationsministern om säkerhetskontrollen avtåg: Rälsbrotten vid järnvägen ökar iantal och medför såväl betydande trafikstörningar som olycksrisker och onödigtstora kostnader för SJ. Orsaken uppges vara s.k. plattor, dvs. förslitningar ivagnshjulens ringar som följd av friktionen vid fastbromsning. Även om denstarka kylan ökar riskerna för rälsbrott så är det främst en fråga om kontrollav tågen, där bevakning mer och mer dragits in och ersatts med tekniskahjälpmedel. Anser kommunikationsministern atttågkontrollen i fråga fungerar som beräknat? Om inte - vilka åtgärder skall manvidta för en mera effektiv kontroll? 1984/85:407 av Per (vpk) till justitieministernom särbehandling inom kriminalvården: I pressen har framkommit att detskulle förekomma särbehandling av vissa kategorier fångar inom kriminalvården.Ekonomiska brottslingar skulle få en bättre behandling än andra. Det tycks också förekomma att fångar som har en kort tidkvar av sitt straff, och som normalt skulle ha avtjänat också denna del avstraffet på lokalanstalt, under denna sista tid flyttas till slutna riksanstaltersom t. ex. Kumla. Jag villfråga justitieministern följande: Är särbehandling av ekonomiskabrottslingar inom kriminalvården lämplig, och är det försvarbart att den sistatiden av ett fängelsestraff ofta avtjänas på en sluten riksanstalt? 1984/85:408 av () till finansministern ommarginalskatteproblemet: En tidigare socialdemokratiskfinansminister har i ett anförande hävdat att marginalskatteproblemetär ett minoritetsproblem. Av uttalandet att döma skulle detta också innebäraatt marginalskatteproblemet är ett mindre allvarligt problem. Det är givetvisav intresse om den nuvarande finansministern delar denna uppfattning. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern följande: Anserfinansministern att marginalskatteproblemet endast berör en minoritet? Om så ärfallet: Innebär detta enligt finansministern att marginalskatteproblemet ärett mindre betydelsefullt problem? 1984/85:409av () till finansministern om arbetet iskatteut-jämningskommittén: På yttrade finansminister inte kommer att kunna lägga fram något förslag förevalet . Orsaken till detta var enligt finansministern "inre störningar",varför finansministern "lämnats ensam med frågan". Med anledning av ovanstående ber jag att få ställaföljande frågor: Exakt vad avserfinansministern med yttrandet "inre störningar"? Vad harfinansministern och vidtagit för åtgärder det Onsdaeen den för att" få framskatteutjämningskommitténs förslag enligt j-februari 1985 tidsplanerna?