prot · G80976 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad jag vill komma fram till är att om skolan skall - somdet heter - lära för livet, får den inte enbart vara inriktad på att förberedaför den kommande yrkesutbildningen utan i lika hög grad skall den vara inriktadpå alt hjälpa oss, så att vi så väl som möjligt kan ta vara visjälva organiserar. Yrkesutövningen kräver måhända av oss en specialisering åt ellvisst håll -det kan vara fråga om teknik, språk eller vårdarbete - somutbildningen kan hjälpa oss fram till. Men vi behöver också beredskap för attkunna utveckla andra sidor av vår personlighet än de som vårt yrkesarbete tar ianspråk. Utbildningen måste rikta sig till hela personligheten. Vi måste semänniskan som en helhet av ande, själ och kropp. Och därmed kommer jag över till del tredje begreppet, somsades karakterisera vår tid - nämligen förändringar i fråga om våravärderingar. Förändringarna kan i viss utsträckning höra samman med det som jaghär redan berört. Vi känner oro för de krafter som den moderna tekniken kanframmana. Den beundran vi kunnat känna inför alll vad detta århundrade fört medsig på t. ex. kommunikationsområdet har ersatts av en mera kritisk hållningfill de nya uppfinningarna, sedan vi upptäckt vilka fruktansvärda konsekvenser missbruket av tekniken kan få. Kunskapensträd är på både gott och ont. Om dess frukt skall bli till gagn för människaneller inte beror på hur den används. Med andra ord: del handlar om etiskavärderingar. Algebra och kemiska formler samt kunskaper i språk ochlitteratur är väsentliga fillgångar här i livet. Men lika viktig för oss ärfostran lill ansvar och medkänsla för varandra. Välfärden ger oss ett rikligtbröd för dagen, men för egen vår överlevnads skull måste vi lära oss att deladet med den som inget har. Vi bryter inte oslraffat mot helhetssammanhanget,vare sig i naturens eller i människans värld. Det är ingen tillfällighet att vi här iriksdagens arbete ställs inför frågor som kräver ställningstaganden. Detär heller ingen fillfällighet att frågorna om tro och livsåskådning reses alltstarkare. De snabba förändringarna i vår tillvaro uppenbarar för mångamänniskor behovet av fasta värderingar. Skall vi kunna hjälpa de unga till enallsidig utveckling måste vi hjälpa dem också på detta område - inte genomåsiktsförtryck men genom fostran till frihet under ansvar. Mot denna bakgrund, fru talman, vill jag utifrån våramotioner ge några exempel på hur vi från folkpartiels sida ser på arbetet i skolan. Det är viktigt alt skolan förmedlar goda baskunskaper. a. därför att skolpliklsåldern bör sänkas. Därigenom skulleinlärningstiden förlängas och inlärningen rimligen ge bättre resultat. Vi tror att det är viktigt med en öppen inställning lillalternativet pedagogik inom , liksom till de alternativ som defristående skolorna erbjuder. För gymnasieskolans del vill vi ha ytterligare 2 000elevplatser. Till utbildningsministern vill jag säga att det innebär en ökninginom den här delen av utbildningsområdet. Utbildningsministern ville buntaihop oss med . Jag har inte möjlighet all överblicka alla derasmotionsyrkanden, men för vår del vill jag ändå ha sagt att det inte är frågaom någon minskning av anslagen till utbildningsområdet, utan vi har gjort vissaomprioriteringar. Liksom har vi prioriterat deungas utbildningsbehov framför de vuxnas, så ätt vi har fört över en del pengarfrån vuxenutbildningen lill bl. a. dessa elever och även till studiehjälp förde ungdomar som börjar vid universiteten. Det betyder alltså en satsning på demsom vi anser vara mest utsatta i dagens läge och innebär ingen undervärderingav vuxenutbildningen - vi räknar naturligtvis med att i ett bättre ekonomisktläge komma tillbaka till en förstärkning på det området. Vi talar också om snabba åtgärder för N-linjen, stöd åtelever med specialbegåvning osv. Vi vill ha en förstärkning av ämnetreligionskunskap, framför allt på vårdlinjen, som ett led i beredskapen införde värderingsförändringar som ligger i tiden. Vuxenutbildningen är en viktig del av vårtutbildningsväsende som vi även i ekonomiskt kärva lider vill slå vakt om. Inteminst folkhögskolorna har genom sin speciella karaktär av internatskolor enviktig roll att spela. På alla nivåer anser vi det angelägel att värna omkvalitet och flexibilitet. Vi tror att viktade betyg behöver införas förintagningen till högskolestudier och har en del förslag som gäller kvalitetshöjning avstudierna inom högskoleområdet. Beträffande vad vi skulle ha sagt om de mindre högskolornavill jag tillägga: Vi säger i vår motion att vi anser alt regeringen i sittställningstagande lill de mindre högskolorna börjar i fel ände. 1 stället föratt, som regeringen vill, fylla den befintliga högskoleorganisationen med mereller mindre ändamålsenliga uppgifter måste utgångspunkten vara all se hur vipå bästa sätt kan tillgodose de utbildningsbehov som finns i samhället. Enhögskola kan motivera sin existens enbart om den ger en utbildning som äradekvat för samhället och den enskilde och är av god kvalitet. Vi kommer f. ö.inte med några konkreta förslag om indragningar på detta område. Vi ser också fram emot ell förslag beträffandelärarutbildningen, som vi hoppas skall ge möjlighet till överlappningar avundervisningen såväl mellan förskolan och lågstadiet som mellan högstadiet ochgymnasiet, ulan att kvalitetskraven på lärarnas ämnesutbildning blir eftersatt. 74 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela alt anslag om kvällsplenum nu har sattsupp. 75 Utbildningsminister : Fru talman!Jag vill bara rikta en fråga till . Jag är inte säker på alt jaguppfattade det räll, men jag tror all sade att vi skulle passaoss för elt mer eller mindre befogat utbud i högskolorna. Vill geexempel på något som är mindre befogat? 76 () replik; Jag vill inte direktpåstå att jag har talat om något utbud. Jag talade om alt man skulle se tilldet utbildningsbehov som finns i samhället och alt högskolornas uppgift skullevara alt tillgodose delta behov. Den befintliga högskoleorganisationen skallalltså inte fyllas med sådana uppgifter som samlas ihop bara för att hållaorganisationen vid liv. Man skall börja i den andra änden - vilket vi naturligtvisockså gör - och försöka tillgodose det behov som finns. Därvidlag tycker jagatt vi just när det gäller de mindre högskolorna har en anknytning fillnäringslivets lokala behov, inte minst i mitt eget hemlän. Det är mycketvärdefullt för högskolan och skall, hoppas jag, garantera dess framtidabestånd. 77Utbildningsminister : Fru talman! Det dilemma som LinneaHörlén nu ger uttryck för är ganska vanligt. Både och folkpartietcentralt anser alt de mindre högskolorna inte har något större värde. Ni talarom sådana utbildningsuppgifter som mest skulle vara lill för alt hålla demindre högskolorna vid liv, men ni kan inte precisera dem. Jag tror att det ärabsolut omöjligt att hitta denna typ av utbildningar i högskolan, därför attprioriteringen bland utbildningsbehoven är så stark, inte minst vid de småhögskolorna. Jag ser fram mot en fortsatt diskussion om delta, om folkpartietkan hitta någon utbildning i högskolan som finns bara av det skälet skall hålla högskolan vid liv. 78 () replik: Jag vill inte säga att vi från folkpartietssida betraktar de små högskolorna som mindre värda. Jag skulle emellertidytterligare vilja stryka under, att vi lägger vikt vid att även de mindrehögskolorna har en god kvalitet. En god kvalitet förutsätter att det finnsrekryteringsunderlag och en utbildning som verkligen ger en god grund förstudenterna, vilket är möjligt med en god kvalitet på lärarna i skolan. Deltaär naturligtvis ett dilemma. Jag skulle tro att man också inom departementetfunderar över hur resurserna bäst skall användas och fördelas mellan mindre högskoloroch universitet, med deras större krav på forskningsmedel m. m. Jag hoppas attvi också kan få fruktbärande diskussioner i delta hänseende. 79BJÖRN (vpk): Tänk om det fanns fler journalister som villeäta sina middagar i någon av våra skolbespisningar . Vilkenmassmediadebatt vi skulle få, och vilka efterdyningar en sådan debatt skulle fåhär i . Men del gäller att välja rätt dag, för serverasdel inte mjölk ulan vatten lill maten i en del av våra skolor. Och i en delkommuner finns det förslag om alt helt slopa skolmåltiderna . Attförlägga en middag med skolelever fill är helt uteslutet i flerakommuner. sitter många elever och jobbar med sina hemläxor ellertillbringar sin lid in på sena eftermiddagen i en skolskjuts. Det finns exempelpå skolelever som har en arbetsvecka som sträcker sig inemot 42 timmar.Jag vill inte påstå att de förutsättningar jag nu pekat på för middag iskolmiljö är gängse, men det är en del av många elevers verklighetsbild och sommåste lyftas fram. Det finns många problem inom den allmänneliga skolan . Man kan lugnt påslå alt del här finns utrymme för ett långtgåendereformeringsarbete. Ett sådant arbete måste la fasta på en grund som vilar påför arbetarrörelsen traditionella värderingar, nämligen rätten till bildningoch fostran. Denna rätt är fast bunden till frihet, uppburen av insikten avdess nödvändighet. Frihet som insedd nödvändighet är för vänsterpartietkommunisterna något som man aldrig kan se isolerat från garanterade rättigheteri ett samhälle. Dessa rättigheter har sin grund i ekonomisk, social ochkulturell rättvisa och jämlikhet. Man kanske kan uttrycka vad jag sagt litet enklare ochsammanfalla del på ett sätt som gjordes i Stockholms-Tidningen. Där skrevs engång på ledarplats att man med grundläggande trygghet i ekonomiska, sociala ochkulturella avseenden har möjlighet att trivas i öppna landskap. Med dessa enkla samband är det lätt att förstå varförframför allt pojkar ur socialgrupp 3 slås ut i det svenska skolväsendel. För deelever som slås ut i skolan finns det inget öppet landskap. Del finns ingetannat öppet landskap än det de själva skapar sig. Vi vet att öppenheten i ettsådant landskap i själva verket beslår av en tillvaro fylld avmänniskoförnedring. menar alldet står helt klart all skolan för alltför många elever är en spegel ochen förstärkare av det klassamhälle vi lever i. För all komma i fatt och la tagi dessa förhållanden räcker det inte särskilt långt med de åtgärder regeringenföreslår. Man gör små krumsprång för kulturen i skolan och talar om attitydförändringarhos skolpersonal och annat. På vilket sätt är en elev betjänt av en ändrad attitydfrån skolpersonalens sida, om han eller hon fortfarande skall särbehandlas?Vilken gemenskap -eller vilja hos "de andra" till gemenskap - skallhan eller hon känna som har anpassad studiegång? Varför föreslår inteutbildningsministern att denna typ av ulslagningsanordning i skolan las bort engång för alla? Vi menar att det är viktigt att på ett så tidigt stadium sommöjligt förhindra utslagning i skolan, vilket också regeringen ger uttryck för.Men man underlättar inte ett sådant arbete genom all ha kvar reglerademöjligheter till utslagning, som anpassad studiegång tyvärr innebär. a. den utredningsgrupp som är tillsatt för att utreda utslagningen igrundskolan pekat på. Skall vi skapa en skola för alla är del dags all talaklarspråk. Det räcker inte att tala om alt bestämmelser som redan finns i dagskall tillämpas restriktivt, t. ex. när det gäller anpassad studiegång, och attskolstyrelsen skall fatta beslut i varje enskilt fall. Dessa bestämmelser finnsju redan! Regeringens förslag innebär ju bara att redan existerandebestämmelser upprepas. I de flesta kommuner har besluten om anpassad studiegångdelegerats från skolstyrelse lill skolkansli eller rektorsområde. Ingenting idel nu framlagda förslaget förhindrar såvitt jag förstår en fortsättning avdenna praxis. Det vore välgörande med ell klarspråk i flera avseendennär det gäller skolan och ett arbete för en skola för alla. Jag anser alt vi slår inför ett avgörande, där vi måstefråga oss: Går det längre att smeta ut statsbidraget som en jämn smet överskolväsendet? Innebär inte de orättvisor och den bristande jämlikhet viupplever i skolan att man måste ge mer till en del och mindre till andra? Skall man behandla dessa frågor på elt öppet ochupprikfigl sätt, måste det bli elt slut på låtsasåtgärder och skenreformer inomskolan. Inte menar väl utbildningsministern att man fortsättningsvis skallreformera skolan med luddiga formuleringar och sifferakrobatik? Jag tänker på det stora nummer ni gjort av att ni påstårer la bort de lärarlösa lektionerna i och gymnasieskolan. Säg nusanningen från denna talarstol. Det ar inte fråga om några nya pengar för altla bort de lärarlösa lektionerna. Medlen ni låtsas tillföra kommunerna för attla bort de lärarlösa lekfionerna är inget annat än räntepengar på skolanslag,som ni tar från kommunerna. Summa summarum blir ju att någon annan del avkommunernas skolverksamhet drabbas, och för statskassan blir nettoeffektenplus minus noll. Det är flera förhållanden i vårt samhälle som gör det viktigt att försvara de svagare eleverna i skolan. Att slåssför deras rätt till bildning och fostran. Att fast och fullt motverka derasuppsorlering och utslagning i den skola som var tänkt som ett avstamp förstegel ul i det vuxna livet. Ett inträde i det vuxna livet där de skulle förslåsambanden och villkoren för det samhälle de lever i och få insikt om hurde kan förändra det gemensamt. En gemenskap som vilade på solidaritetens grundoch inte på den starkes rätt. En solidaritet vilande på kunskap om ens villkoroch om argument för förändring. Rätten till fred, frihet och jämlikhet viabildning och fostran är en hörnsten i arbetarrörelsens samhällsbygge. Från vpk:s sida är vi beredda att gå vidare med dettaarbete. Men vi ser också hur detta arbete kraftigt attackeras frånframför allt SAF:s och sida. I sin iver över vädrad morgonluft drar sig från att skapa ren hets gentemot sina politiskamotståndare. Metoderna är beprövade; ljus- och ljudeffekter för att skapa hal.Förespeglingar för alt skapa falsk gemenskap, fri från sociala villkor ochsamband. En förljugen propaganda i syfte alt nollställa ungdomar i vad avserderas historia, deras kulturarv och dessas samverkande faktorer. Jag vill påstå att just denna dissekerade verklighetsbildunderblåses kraftigt av moderata samlingspartiets utbildningspolitik här iriksdagen. Deras partimotion om utbildningspolitiken är fylld av fraser, frifrån politiskt ansvar och mycket dåligt underbyggda påståenden om människorsoch framför alll då barns funktion utifrån vissa villkor, eller kanske ingavillkor. Man påstår att regelmässigt avslår krav på altkunskapsmålet skall sättas före andra mål, som kan uppställas för skolarbetet.Man påstår att tyngdpunkten förskjuts från grundliga studier till övergripandeorientering. Vad här gör är att skjuta in sig på demöjligheter som finns för våra elever alt se sambandet mellan kunskaper inomämnen. Kunskapen om orsakssamband och dess verkan har allfid varit ett hot motöverklassen och kommer alltid att vara det. Alt sätta in ämnen i deras inbördesrelationer lill varandra innebär inte på något sätt att man förhindrarkunskapsdjup. Man kanbara ställa sig några enkla frågor om detta med kunskapsdjup: Har viinget kunskapsdjup inom miljöteknik ? Har viinget kunskapsdjup inom bioteknik ? Har viinget kunskapsdjup inom religionspsykologin ? Vad menar egentligen med ödmjukhet införvärdet av kunskaper som sådana? Skall vi falla på knä inför fackidioter? Anserni alt samordning av ämnen som biologi och kemi har förtunnat vår kunskap omdioxiner och deras miljöpåverkan? Så till frågan om betyg. Från vpk:s sida har vi aldrigstuckit under stol med våra ambitioner att skapa en betygsfri skola. Vi anseratt en betygsfri skola ökar möjligheterna för eleverna att samarbeta och allgemensamt lösa problem och finna kunskap. Vi är övertygade om att lärare,elever och vårdnadshavare tillsammans kan skapa sig en bild av studiearbetet.Vi sätter en mycket större tilltro till dessa människor och deras förmåga änvad gör. Vi delar inte uppfattning att borttagande avbetyg strider mot elementär kunskap om hur barn fungerar. Vi anser att barn ärmänniskor i utveckling, och då skall man passa sig myckel noga för att stämpla,utsortera och slå ut - oavsett om man har en skala från 1 lill 5 eller från 1fill 25. Del finns all anledning att närmare studera deutbildningspolitiska effekterna av förslag här i . Jagskall återkomma som ges - på varje punkt och isamband med varje belänkande där dessa frågor behandlas. Man måste också ställa sig frågan mot bakgrund av dennegativa bild ger av vårt utbildningsväsende: Har ni inget somhelst ansvar för den utbildningspolitik som utvecklades ? , fru talman, några ord om lärarnas roll iskolan. Vi anser att lärarnas undervisning spelar en avgörande roll iskolarbetet, att denna roll på alla sätt bör understödjas och utvecklas. Mendet är för mig en gåta hur kan påslå sig anse att lärarnas roll avsjälvklara skäl är central och att undervisning av hög kvalitet främjararbetsordningen, som ni först har varit med om alt införa lärarlösalektioner i gymnasieskolan och halsslarrigt försvarat detta pedagogiskaäventyr. Hur kan ni tala om lärarnas centrala roll, som ni medverkarlill införande av lärarlösa lektioner i ? Hur kan ni la ordetutbildningskvalitet i er mun, som ni skär ner skolanslagen mednärmare 800 milj. För vår del är utbildning en investering för framtiden.Vi vänder oss därför starkt mot den fragmenlerade och hårt beskurnautbildningspolitik som högern förespråkar. 80PER () replik: Låt mig lämna tre kommentarer till . Den första kommentaren handlar om moderaternasbesparingar. Har man inget krav på sig alt ta ansvar för landets ekonomi, dåbehöver man inte spara. Vpk har ingen sådan ambition, och man är alltså 110 %ansvarslös. Min andra kommentar handlar om betygen. Vi konstaterar allvi är på kontrakurs med vpk i belygsfrågan, men gläder oss i någon ringa mån ålalt av svenska folket tycker som vi. Min tredje kommentar handlar om del första , nämligen ämnenas roll i skolan. Jag noterade med viss tillförsikt attalla de exempel nämnde på ämnesintegration i ell senare stadiumbaseras på ämneskunskaper av traditionellt snitt i och gymnasiet. 81 (vpk) replik: Per använder en debatteknik här ikammaren som är mycket ytlig och enkel. Går man på djupet och ser på hur hanbehandlar utbildningspolitiken, då ser man att han i sin utbildningspolitiskamotion byter ul ord som samband och samordning mot ytlighet och översiktlighetosv. I sill inledningsanförande sade han: Barn är i första handpersonligheter, inte komna ur olika socialgrupper. Jag bara frågar: Varurutvecklas en personlighet? Nej, Per , ni måste nog försöka all få litetmera kött på benen. "Marknadsekonomin är ett ekonomisktsystem för en effektiv produktion mätt med det enda möjliga måttet- denenskildes egna önskemål om tillgång till varor och tjänster. Den fria marknadenmåste stärkas i . Områden som omfattas av offentliga monopol måsteöppnas för förelagande och nyskapande. Utvecklingen av tjänstesektorn får intekvävas av monopol, regleringar och politiska hinder." Detta är ett citat ur en principiellt hållen motion avmoderaterna till vårriksdagen. Ambitionen är - vilket sägs senare i motionen -att områden som sköts av del offentliga - som barnomsorg, skola ochsjukvård - i större utsträckning skulle skötas av privata intressen. Motivet ärföreställningen att marknadskrafterna effektivt skulle kunna sköta t. ex.skolan. Man talar alltså om efterfrågans styrande effekt. Men i delsammanhanget är det viktigt att fråga sig: Vem är del som i marknadslermer kanefterfråga tjänsten skola? Föräldern eller barnet? Den ende som imarknadstermer skulle kunna efterfråga tjänsten skola är ju föräldern, men delär ju barnet som skall gå i skolan. Barnet har ju ingen möjlighet att agerakund, än mindre att vara kund i skolan. I åretsbudgetproposition heter det: "Varje medborgare har rätt till god utbildning. Dennaräll måste vara ovillkorlig, därför alt utbildning är en god förutsättning föralt var och en skall kunna utnyttja sina inneboende resurser, utveckla sinaanlag och intressen och fullgöra en för samhällsgemenskapen värdefullarbetsuppgift. Den självklara utgångspunkten för att hävda allas rätttill kunskap är uppfattningen om allas lika värde. En utbildnings-, forsknings-och kulturpolitik som utgår från allas lika värde måste ha sin grundi insikten om alt alla människor är olika. Denna insikt måste innebära etthänsynstagande lill varje människas eget sätt att söka förverkliga sinaambitioner. Strävan efter jämlikhet slår därför inte i konflikt medviljan att underlätta för var och en all utveckla sina personliga intressen.Tvärtom är jämlikheten, som utgår från allas rätt att utvecklas efter sina egnaförutsättningar, en nödvändig grund för den enskildes frihet att förverkligasina 'livsprojekt'. En sådan frihet har bara ett fåtal haft möjlighettill. Att stärka den enskilde i hans eller hennes strävan tillförkovran och till fördjupning i kunskap och kultur är en huvuduppgift förpolitiken inom område. En sådan politik är ennaturlig del av den välfärdspolitik som lagtgrunden för bättre levnadsvillkor i vårt land." Om man godtar den i budgetpropositionen redovisadeskolsynen som bygger på respekt för individen, barnen, kan man inte ha ellskolväsende, som anpassas efter föräldrars ekonomiska bärkraft ellerbetalningsvilja. Barnet är del enda rättssubjektet i skolan. Skolväsendet måsteinrättas efter principen om varje individs rätt till god utbildning. Skolanmåste i första hand svara för att alla barn ges den utbildning som är nödvändigför alt de skall klara sig vidare i livet. Del är viktigt att alla får godakunskaper. Vi kan aldrig nöja oss med en ambitionsnivå, som ligger på . Del finns en klar skillnad i människosynen mellan dettasätt att beskriva ambitionerna och del som formulerats ungefär så här: "Vimåste ge plats ål de dugliga, så alt de kan tjäna pengar nog för att hjälpa deandra." Emellanåt möter man i slappa diskussioner den argumenteringen. Ett av svåra problem är den s. k.utslagningen på högstadiet. Alltför många elever lämnar utan altkunna läsa, räkna eller skriva ordentligt. Vi kan inte nöja oss med en lägreambitionsnivå än all alla skall få ordentliga kunskaper. Vad är del som gör attutslagning förekommer? Del finns många skäl. Misslyckanden i skolan kan mångagånger ha en social bakgrund. Svårigheter och splittring i hemmet ger mångaelever dåliga odds i skolan. Även om ett ganska klart socialt mönster kanurskiljas för många av dessa elever, är del inte lika självklart alt skolan kanundanröja de problem som finns i hemmet. Den uppgiften är för svår för skolanatt fullgöra. Skolan måste vara en bra skola. Skolan kan göra insatserför de enskilda eleverna på annat sätt. Skolan kanske inte kan bli elt andrahem för barn som har det svårt, men skolan skall kunna erbjuda lugn och ro förde barn som har sjögång på andra områden. På det sättet kan skolan spela enviktig roll för barn och ungdomar. Skolan skall vara den goda folkskolan. Arbetet mot utslagningen har resulterat i förslag somåterfinns i årets budgetproposition. Där betonas framför alll skolanspedagogiska och sociala klimat. Regeringen hänvisar lill skillnader i resultat sorn åstadkomsi olika skolor och som faktiskt kan hänföras lill det som skulle kunna kallasell socialt och pedagogiskt klimat. I de "goda" skolorna arbetar manmålmedvetet mot uppställda utbildningsmål. Man har höga ambitioner för allaelever och man månar om varandras resultat. I ett sådant klimat gynnas också demest begåvade. Detta är viktigt att understryka, eftersom.skolan skall vara braför alla. I den skolan är läraren den viktigaste personen, och del är viktigtatt lärarens arbete uppmärksammas och ges stöd. I budgetpropositionen föreslås all en av åretsfriluftsdagar skall kunna vara kullurdag. Regeringen föreslår vidare att skolanskall få tillgång lill klassiker i klassuppsättningar. Skolan måste se lill attindividenoch hennes behov av kunskaper och bildning tillgodoses. När man ser krav på kraftiga nedskärningar påskolans område, stärks man i uppfattningen alt det är den kulturlösanyliberala falangen som styr .