prot · G809108 · 1984-12-31 00:00:00 — Ett enigt utskott ansåg det önskvärt att denna fråga fick ensnar lösning och att det ankom på regeringen att lägga fram erforderligtförslag i ämnet. Försäkringskostnaderna, vilka uppskattades till ca 15 milj.kr., skulle enligt utskottets mening finansieras genom ianspråktagande avskogsvårdsmedel. Utskottets hemställan bifölls enhälligt av . Men inget hände. Förslaget aktualiserades åter i ettbetänkande från utskottet /85, där utskottet hänvisade till riksdagenstidigare uttalande i frågan. I budgetpropositionen anför jordbruksministernhelt kort: "Det står sålunda den enskilde eller t. ex.skogsägarorganisationerna fritt att träffa avtal med försäkringsbolag. "Den här frågan har alltså förhalats , och det finns anledning attvara mycket kritisk till hur regeringen har handlagt den. Det är väl därför ingen stor överraskning, när det tillårets riksdag ånyo kommer motioner från alla fem partierna med krav om entrygghetsförsäkring. Från vårt håll ansåg vi att inga skäl fanns till ettändrat ställningstagande i förhållande till vad utskottet och riksdagenenhälligt beslutat /83. Vi ansåg emellertid att vissa villkor måste ställas.Med anledning av att var förvånad över att vpk har övergettsin mofion kan jag säga att vi hade ställt vissa villkor som vi inte ansåg varuppfyllda. Dessa villkor var dels att finansieringen skulle rymmas inom ramenför influtna medel, dels att krav inte skulle ställas om borttagande avskogsvårdsavgiften. När utskottet behandlade motionerna visade det sig att detinte var problemfritt. hade nämligen ställt krav till om ettavskaffande av skogsvårdsavgiften. har följande skett: t skatteutskottets betänkande, sombehandlades här i kammaren , hade avgett enreservation med förslag om att skogsvårdsavgiften skulle avskaffas. Till detbetänkande som vi nu diskuterar har , tillsammans med ochfolkpartiet, fogat en reservation i vilken man kräver att trygghetspaketetskall finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel. Jag kunde inte tänka mig attdetta skulle vara möjligt. Det är knappt man kan tro sina ögon. I det ena utskottetföreslår ett avskaffande av skogsvårdsavgiften, i det andra attavgiften skall finansieraett trygghetspaket för skogsbrukare. Tryggheten för skogsbrukarna kan knappast garanteras medsådana polifiska kullerbyttor som här presterar. Det ligger i ställetnära till hands att reformen ytterligare försenas genom ett sådant agerande.Men vi får väl hoppas att så ändå inte blir fallet. I det tillkännagivande som utskottsmajoriteten föreslår attriksdagen skall göra till regeringen sägs klart ut det angelägna i att frågannu får sin lösning. Där sägs också att man bör pröva en finansiering genomskogsvårdsavgiften samt att bör hållas underrättad om resultatet avde överväganden som kommer att göras i frågan. Med detta vill jag yrka bifall till dereservationer i betänkandet som vår ledamot i utskottet biträtt och i övrigtbifall till utskottets hemställan. 60HÅKAN (): I det betänkande som kammaren nu har attdebattera har jordbruksutskottet förutom budgetpropositionens bil. 11 rörandejordbruksdepartementets verksamhetsområde behandlat drygt hundratalet motioner.Detta är det största antal motioner som utskottet har behandlat i samband medpropositioner angående budgeten för verksamhet. Därmedkan man säga att propositionen utsatts för en intensivare granskning än vad somnågonsin har varit fallet. Denna granskning har på sätt och vis ocksåbidragit till att det fill utskottsbetänkandet fogats inte mindre än 37reservationer. Det är dock med mycket stor tillfredsställelse som jag kankonstatera att utskottet till en så övervägande del, och med stor majoritet,ställt sig bakom proposifionens innehåll. Det är endast på två punkter somutskottet - med knappast möjliga majoritet - avviker från propositionens förslag. På dessa punkter, som berör dels lånen tillfiskerinäringen, dels främjandet av rennäringen, har vi socialdemokrater i detill betänkandet fogade reservationerna redogjort för varför vi anser attpropositionens förslag också i dessa delar borde ha kunnat vara utskottetsmening. Jag vill också framhålla att det vid behandlingen avpropositionen har varit glädjande att konstatera att det trots det pressadeekonomiska läge som vi har att arbeta i har funnits utrymme för ökade anslag påen rad viktiga områden. Det har också, som framgår av propositionen, gjortsvissa omfördelningar av anslagen till områden där det har varit angeläget attgöra betydande satsningar. Bl, a, har anslaget till mark för naturvård kunnathöjas från 20 till 40 milj, kr. Jag vill vidare framhålla - för den som kanske har varituppmärksam och saknar ytterligare åtgärder på vissa områden som vi i dettasammanhang brukar behandla - att vi kommer att få taställning till ytterligare åtgärder inom jordbrukspolitiken, t, ex, frågor somrör försurningsproblemen och vissa frågor inom fiskets område. Låt mig därför, herr talman, övergå till att kommenteravissa av de till utskottsbetänkandet fogade reservationerna. socialdemokrateri utskottet kommer senare här att redogöra för de övriga punkterna. Denfördelning som vi har gjort kan innebära att jag inte besvarar en del av defrågor som har ställts här tidigare, och det kanske verkar litet underhgt. Menom man vill dela upp ett ärende går det inte att undvika att hamna i en sådansituation. Vår syn på reservationerna och de kommentarer som har gjorts kommeremellertid att redovisas. I reservation nr 1 föreslås från sida attanslaget till lantbruksstyrelsen, genom förenklingar ijordförvärvslagstiftningen och upphävande av investeringsförbudet inomanimalieproduktionen, kan minskas med 3 milj. kr, Jag vill påpeka att det i budgetpropositionen föreslås,genom de allmänna nedskärningar som vi har tvingats till på grund av detrådande budgetläget, en anslagsminskning på drygt 4 milj. kr. föreslår nu att skall bifalla dekrav som har ställt om förenklingar ijordförvärvslagstiftningen -krav som har avvisat. Att med detta somgrund planera myndigheters verksamhet och minskade anslag är knappastgenomförbart. Därför är det inte ens teoretiskt möjligt att minska dettaanslag, som föreslår. Det är inte heller möjligt på grund avtidsplanen för personalminskningar, även om det skulle ske vissa förenklingar. I reservation nr 2 föreslås att lantbruksverket skulle påtasig kostnader för utbildning av klövvårdare. Jag vill framhålla att kostnadernaför sådan utbildning självfallet bör åvila näringen. Vi har inget emot attlantbruksuniversitetet via veterinärinrättningarna eller attlantbruksnämnderna anordnar sådan utbildning, men då skall den självfalletbekostas av uppdragsgivarna. Samma principer anser vi också bör gällalantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet. Denna rådgivning syftar till att geökade kunskaper och bättre ekonomi för dem som utnyttjar rådgivningen. Då kandet inte heller vara orimligt att den som utnyttjar rådgivningen också bekostarden. påpekade mycket milt att det borde vara möjligt att hittamedel på annat håll. Det skulle i så fall vara budgetmedel som togs i anspråk,och det anser vi inte vara nödvändigt. Det måste åvila näringen att bygga uppdenna kunskap. När det gäller lantbruksstyrelsens disposition av rörligakrediter för markförvärv för rationalisering föreslår i en reservationen uppräkning utöver vad som föreslås i budgetpropositionen. Vi har inteansett att en sådan uppräkning är nödvändig. Jag vågar påstå att man inomlantbruksverket har ett bra grepp om vilka markförvärv som behöver göras förnödvändiga strukturförändringar. Även om utförsäljningen av det markinnehavsom lantbruksnämnderna disponerar kan komma att påskyndas bedömer vi saken så,att detta skall kunna ske på ett tillfredsställande sätt ur struktursynpunkt.Vi bedömer det också så, att nödvändiga markförvärv skall kunna inrymmas underdet anslag som föreslås i budgetpropositionen. Att ange utförsäljningen av lantbruksverkets markinnehav iökad procentandel, såsom sker i reservation 5 från , skulleinnebära en betydligt försämrad strukturplanering av skogs- och jordbruksmark.För att nå upptill den fastställda procentsatsen skulle man kunna hamna i situationer därutförsäljningen sker helt oplanerat, I centerreservation nr 6 föreslås dels ett bibehållande avlån till jordbruksnäringen med uppskjuten ränta, dels slopande av denenprocentiga kreditgarantiavgiften. Lån med uppskjuten ränta är inget lån somman bör rekommendera, eftersom räntan eller delar av den läggs på lånesumman.På så sätt stiger låneskulden och senare också ränteutgifterna. Många som låneformen har säkert haft anledning att ångra sig på grund av attlönsamheten inte har blivit den beräknade, som räntekostnaderna harökat. Denna låneform har också praktiskt taget upphört. Därför tycker vi att låneformengott kan avskaffas. Den enprocentiga kreditgarantiavgiften har införts för atttäcka statens kostnader för kreditgarantierna. Här ser vi ingen anledning attsärbehandla jordbruksnäringen. Denna avgift tas ut hos andra låntagare inomnäringslivet, där staten ger kreditgarantier. Vi bör sträva efter att, därspeciella skäl inte föreligger, ha samma förhållanden för olika näringsgrenar.Vi tycker inte att det finns skäl att här ändra tidigare ställningstaganden.Därför vill jag också avvisa detta reservationskrav. När det gäller anslaget Bidrag till trädgårdsnäringen ochförslaget i reservation 8 om att detta bör räknas upp med 2,1 milj, kr,, kanjag dela uppfattningen att trädgårdsnäringen här i landet har goda möjligheteratt utvecklas. Den ambitionen finns också inom svensk trädgårdsnäring. Detberor delvis på de åtgärder som den socialdemokratiska regeringen vidtog hösten1982 genom devalveringen av den svenska kronan. Kan vi också hålla inflationeninom beräknade ramar, bör detta bidra till en bättre lönsamhet förträdgårdsnäringen. Därför är en uppräkning av det statliga bidraget fillträdgårdsnäringen inte det enda saliggörande. Jag vill ändå påpeka att vi på grund av det rådandebudgetläget inte ansett oss kunna öka anslaget utöver vad som föreslås ibudgetpropositionen. Beträffande vpk-reservationen om ändradstödområdesindelning för regionalt stöd till trädgårdsnäringen vill jagframhålla att sådana här gränsdragningar vållar problem för de intilliggandeområden som ställs utanför. Men det regionala stödet har tillkommit för despeciellt svåra förhållanden som råder innanför stödområdesgränsen. Det löserinte problemen att vidga stödområdesgränserna. Det vore bra om vi kundehitta andra former för stöd i regioner med speciellt svåra förhållanden. Manhar , då fattade beslut om stödområdesindelning, gjortvissa ändringar av indelningen men ändå inte funnit speciella skäl för attstödområdet borde innefatta de områden som föreslås i reservafion 7,Utskottsmajoriteten har heller inte funnit skäl som skulle motivera en sådanändring. När det gäller reservation 20 om ökat anslag för bidragtill byggande av fiskehamnar, har utskottet inte funnit speciella skälföreligga att i rådande ekonomiska läge öka anslaget till det belopp somföreslås i centerreservationen. Vad beträffar lån till fiskerinäringen harjordbruksministern i budgetpropositionen föreslagit en omfördelning avbidraget, I stället för den låga ränta påfiskerilån som kan erbjudas föreslås att räntan skall utgå medtvå tredjedelar av diskonto. Räntesubventionen föreslås upphöra,och i stället kommer bidragsdelen, således de direkta statliga bidragen tillfiskerinäringen, att höjasmed 1,4 milj, kr. Vi socialdemokrater i utskottetanser att det finns skäl som talar för att lån till fiskerinäringen likställsmed lån till andra näringar, i synnerhet som det inte skulle innebäraförsämrade förhållanden för fiskerinäringen eftersom den minskade lånesubventionenutgår som förhöjt bidrag. Därförvill jag yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen nr 21, När det gäller reservation nr 22 om en höjning avreservationsanslaget med 15 miljoner för lån till fiskerinäringen utöver vadsom föreslås i budgetpropositionen har vi inte heller här funnit skäl att göranågon ändrad omfördelning. Vi avvisar därför också förslaget om dettareservationsanslag. Låt mig slutligen få kommentera förslaget i reservation nr23, som avser bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Utskottsmajoritetenhar ej mot bakgrund av de motiv som anförts i reservationen funnit anledningatt frångå sitt tidigare ställningstagande rörande ersättningen försalmonellabe-kämpande åtgärder i slaktnötsproduktionen. Vi förutsätter attnäringen och berörda myndigheter nu fått nödvändigt rådrum att genomföra de åtgärderbeträffande slaktnötsproduktionen som krävs för att det nya ersättningssystemetskall kunna träda i kraft enligt tidigare beslut. Eftersomersättningssystemet för slaktkycklingsproduktionen ännu inte varit i kraft ettår anser vi det vara för tidigt att redan nu göra en utvärdering av hursystemet har fungerat. Man bör, herr talman, ha på sig för atten sådan utvärdering som föreslås i reservationen skall kunna bli värdefull. Som jag sade inledningsvis kommer andra socialdemokrater iutskottet att ta upp de övriga punkterna och redogöra för vår syn på dessa. Menjag vill redan nu yrka bifall till reservationerna nr 10 och 21.1 övrigt yrkarjag bifall till utskottets hemställan. 61BÖRJE () replik: Beträffande reservation 1 och de prutningarsom anmärkte på måste jag medge att också regeringen har prutatpå de anslagskrav som framförts från de verk som sorterar under jordbruksdepartementet.När vi har försökt finna möjligheter till prutningar har vi gjort det ienlighet med tidigare ställningstaganden. Jag vet att majoritettidigare har fattat felaktiga beslut i vissa avseenden, vilka har orsakat onödigaarbeten och kostnader, exempelvis inom lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna. De arbetsuppgifter som tillkommit och som vi har bedömtvara onödiga har givetvis kostat pengar. Av den anledningen har vi ansett skulle kunna pruta på det här området. Jag tycker att det är fel att vi somredan tidigare har framfört synpunkter på detta skall vara med och betala dessakostnader. Enligt skulle ett bifall till det somföreslås i reservafionen 5 från kunna medföra en oplaneradutförsäljning. Det tror jag inte. Men om man inte ställer rimliga krav på attdet skall vara stora enheter och på skall fortsätta den strukturrationalisering som har pågått under någradecennier är det säkert möjligt att finna köpare som vill skaffa sig mark. Omockså lantbruksnämnderna i litet större utsträckning kunde låta bli att iförväg bestämma vem som skall få köpa en fastighet som blir till salu, skulledet medverka till en ökad försäljning. Det vore helt enkelt angeläget med enmer aktiv försäljningsdrive. Man borde kunna bortse från tidigare mycket hårtställda krav på att en viss bestämd granne skall köpa och att det måste vara enviss bestämd storlek på den enhet som skall bildas vid en jning. AnL 62 (vpk) replik: Jag skall i min replik beröra två frågor. För det första gäller det stödet till trädgårdsnäringen.Det är självklart att man alltid kan diskutera olika gränsdragningar. Vi vetsedan tidigare att sådana kan ha sina problem. Vi tycker ändå att när en kommuni får detta stöd, så borde man kunna ge del till hela landskapet. För del andra gäller detfiskerilånen. Där tänker jag ställa en fråga till , Kan HåkanStrömberg verkligen hävda att en i stort sett fördubblad ränta kommer attuppvägas av en högre bidragsdel? Enligt min mening borde man kräva enförbättring av villkoren. Jag har mycket svårt att se att en högre bidragsdelkan uppväga den högre räntan. Jag har fått en del beräkningar från personer somjag anser bör kunna räkna på sådana här lån. Dessa uträkningar visar ettresultat i helt motsatt riktning. Därför skulle det vara bra om jag kunde få enredogörelse för hur kommit fram till det resultat som hanhävdar. 63HÅKAN () replik: Låt mig först till såga på talom av lantbruksverket disponerad mark för strukturrationaliseringar, att detinte går att binda sig för att försälja en tiondel av den marken. Manär nämligen beroende av de strukturförändringar som sker. Det kan också vara såatt man vill avvakta olika markägares avsikter och vad som kan tänkas ske närdet gäller ägandeförhållanden. Om man vill verka för en effektivstrukturrationalisering går det aldrig att ange att så och så stor areal av dendisponibla marken skall avvecklas, utan man måste anpassa sig till deförhållanden och de möjligheter som dyker upp. Sedan sade att har fattat ettfelaktigt beslut när det gäller jordförvärvslagstiftningen. Det är möjligt attbeslutet ur synpunkt kan anses felaktigt, men när haravvisat det förslag som framställt kan man väl ändå inte hävdaatt det skall gälla. Vi måste väl ändå följa den lagstiftning som harantagit. Jag vill till säga när det gäller räntesubventionernatill fiskerilånen att om man har beräknat kostnaderna till1,4 miljoner och i stället lägger detta belopp på bidragsdelen, så har jagsvårt att se att inte detta skulle likställas. Anser man att räntan uppgår tillden summa som man lägger på bidrag, så blir det detsamma. AnL 64BÖRJE () replik: Vad jag och är ute efter, HåkanStrömberg, är att vi , i med något annorlunda förhållanden, skall gåifrån det gamla storlekstänkandet när det gäller strukturrationalisering avsvenska jordbruk och i stället söka få till stånd en marknad där mindre enheterkan säljas och köpas utan att lantbruksnämnden och staten i så storutsträckning lägger sig i och strukturrafionaliserar för att åstadkomma störreenheter. Man skall vänta och avvakta, säger . Det är inte allsnödvändigt att göra det, menar jag. I stället skulle man i större utsträckningsöka tillmötesgå de önskemål som jag tror är mer framträdande ,nämligen att jordbrukare skall få sälja och köpa mindre enheter utan attlantbruksnämnden nödvändigtvis skall bestämma att den ena eller andra grannenmåste ha fastigheten i fråga som tillskottsmark eller för att man skall bildaen större enhet. Jag tror att kommer att hålla medmig om att det skall vara en framkomlig väg både att få loss resurser urjordfonden och att få en intressantare struktur på svenska jordbruk - ävensmåbruk. AnL 65 () replik: När talar om det gamlastorlekstänkandet när det gäller jordbruket, vill jag påpeka att genomsnittsarealenpå de svenska jordbruken är . Det finns knappast någon jordbrukare somkan. försörja sig enbart på ett sådant jordbruk. Därför strävar man efter altåtminstone få bärkraftiga familjejordbruk. Att nu ytterligare dela marken ochlåta andra köpare komma in i områden där de verksamma jordbrukarna är i behovav alt skaffa sig ytterligare mark tycker vi är helt felaktigt. , det är mycketsällan det finns enbart en köpare vid försäljning av jordbruksmark, utan oftafinns det ett antal köpare att välja mellan. Då är det självklart attjordbrukare som har närliggande fastigheter och som är intresserade och harbehov av mer mark får företräde. Vill ni, - när ni nu vill ha enförändrad jordförvärvslag till stånd - ge köpare som kommer utifrån företrädeatt köpa mark och därmed inte ge denna möjlighet till de i området redanverksamma jordbrukarna? AnL66 (): Jag vill säga litet grand om naturvården. Avbudgetpropositionen framgår det att regeringens förslag skiljer sig en hel delfrån förslag. Vi anser att landskapsvården är beroende av attjord-och skogsbruket ges så goda förutsättningar att brukarna själva harmöjlighet att ta ansvar för den. För att vi även i fortsättningen skall kunnabibehålla landskapet med dess mångfald kan det offentliga naturligtvis behövaingripa med bestämmelser och åtgärder som garanterar vissa naturtypers fortbestånd.Därför måste det finnas vissa naturreservat, som bevarar växt- och djurliv medvetenskapligt värde. Inom dessa områden kan det ju vara nödvändigt att manbegränsar rätten till tillträde för att växt- och djurlivet skall få etttillräckligt skydd i den naturliga livsmiljön. I propositionen föreslås alltså att anslaget fördubblas,från 20 milj. kr. till 40 milj. kr. Avsikten sägs framför allt vara den att manvill bevara områdena Tandövala, , nedre och Sånfjället.Detta är de större aktuella projekten. För vår del anser vi att man inte bör utvidgamarkinnehavet utan vårda det som redan har förvärvats. har jubegärt ytterligare nästan 30 milj. kr. för vård av de områden som redan äravsatta för naturvårdsändamål. Verket har fått drygt 1,5 milj. kr. För vår deltycker vi att man bör ha av de nämnda 20 miljonerna. 10 milj. kr. kan,enligt vår åsikt, användas för naturvård. framhåller attdet är stora problem med exempelvis renhållningen i de här områdena. Bara dettaförhållande har gjort alt vårdarbetet har fått stå tillbaka. Jag vet attpersoner bakom kampanjen är mycket bekymradeöver att inte kunna bedriva verksamheten i samma omfattning som . Jagvill också framhålla att naturvårdsmyndigheterna nu i rätt stor utsträckninganvänder domänverket för skötseln av 10 nationalparker och 160 naturreservat.Jag hänvisar till vissa moderata motioner angående domänverkets verksamhet pådet här området och vill understryka att vi moderater ju skulle vilja se attdet faktiskt blir en neddragning här. kommer frågan om beredskapsmedeltill naturvården att diskuteras i samband med behandlingen avarbetsmarknadsutskottets betänkande. Här har ett särskilt yttrande,där det redogörs för vår syn på AMS. Jag vet att det finns större skäl attompröva möjligheterna till vård och att upprätta skötselavtal med markägarna änatt förvärva mera mark. Jag yrkar alltså bifall till den moderata reservationen 31. AnL67 (): Av naturliga skäl krävs en långsiktighet i den politik somriksdagen lägger fast för hushållningen av landets skogar. Det är också ettkrav som näringens utövare med all rätt kan ställa på oss i . Det harett speciellt värde att beslut som rör de areella näringarna kan omfattas av enså bred politisk uppslutning som möjligt. Vi har kanske också levt i denföreställningen att så var fallet i och med att skogspolitiska besluttogs av . När man studerar de skogspolitiska motioner som underallmänna motionstiden lagts fram av de borgerliga partierna står dock någrasaker helt klara: För det första att det är socialdemokratin iregeringsställning som är garanten för en långsiktig och konsekventskogspolitik. För det andra att de borgerliga partierna, i den här fråganliksom i så många andra, visserligen är splittrade, men ändå nu är beredda -vilket alla förslagen har gemensamt - att på väsentliga punkter riva upp deskogspolitiska beslut som man i regeringsställning själv var med om att läggafram för . Man ifrågasätter skogspolitiken rent generellt i allmännatermer. Man vill urholka skogsvårdslagstiftningen. Man vill frånhända samhälletett av de skogspolitiska medel som skogsvårdsavgiften varit . Manvill dra ner resurserna för den organisation vars uppgift del är att förverkligade skogspolitiska målen. går som vanligt längst. De vill i något slagsnyliberalistiskt rus i grunden förändra den nuvarande skogspolitiken. Vi ser en uppmjukning av skogsvårdslagen som enfrihetsfråga, säger talesman i pressen, som enkommentar lill att det inte gick alt få med bröderna på denborgerliga kanten på den moderata motionen. Frihet är att göra vad, ? Enligt mening är det konjunkturen och den enskildeskogsägarens ekonomi som skall bestämma om skogen skall skötas eller inte. Detvill man ha in i portalparagrafen i skogsvårdslagen. Genom stegvisaförändringar av skogsvårdslagen vill man ha en återgång till den lagstiftningsom tillkom , med ett undantag-naturvårdshänsynen iskogsvårdslagen bör vara kvar. Del är ju ett välkänt faktum - kanske också förvissa moderater - att när det gäller att ta mijöhänsyn så är marknadskrafternainte mycket att lita på. Det ser vi i många sammanhang. har valt en annan väg med samma syfte, att urholkaskogspolitiken. Man angriper de resurser som står till.skogsvårdsorganisationens förfogande för att förverkliga skogspolitiken.Resurserna för tillsyn av skogsvårdslagen skall minskas. var först påplan med förslaget att skogsvårdsavgiften skall slopas. De andra partiernaföljer nu efter med olika förslag. Genom medel från skogsvårdsavgiften lämnasstöd för återbeskog-ning av marker med glesa skogar.