prot · G809158 · 1984-12-31 00:00:00 — Det fanns alltså starka nationella skäl för ett omfattande och forceratutbyggande av många vattendrag för vattenkraftsproduktion av elkraft. Destöddes ofta av lokala opinioner, som där såg goda möjligheter till jobb i sinahemorter. Dessa utbyggnader genomfördes ofta utan några faktiskt mätbarakompensationer till berörda bygder och kommuner. Penningvärdet var också etthelt annat än dagens. Dagens vinster för dessa vattenkraftverk är mycketbetydande. Defär alltså en viktig nationell fördelningsfråga att återföra en del av dessavinster till de områden och län där skadorna av utbyggnaderna har uppstått ochdär de jobb som kunde ha funnits på den nu överdämda skogs- och odlingsmarkenhar försvunnit. Det är mot den bakgmnden vpk-motionen om produktionsavgift påäldre vattenkraftverk har kommit tUl. Den omfördelning av resurserna frånfjällbygd och inland, från regionerna i norr till de industritätare regionernai söder som vattenkraftsutbyggnaden innebar går inte att bestrida. Är , representantskapet för folkets makt, beredd att äntligengöra slut på denna orättvisa? Om denna vilja att återbetala någon del av deenorma vinster som kraftbolagen gör i de äldre vattenkraftverken till de ländär utbyggnaderna och skadorna av dessa finns, måste ge sitt stöd åtvpk:s förslag om en produktionsavgift på äldre vattenkraftverk. Då kanriksdagen också praktiskt motverka den övergödning av kraftbolagen somenergiminister trodde vara vpk:s linje i en energipolitisk fråga.Då kan man också uppnå den omfördelning tiU bygderna som i sitt anförande och krävde förhandlingar om. Meddetta vill jag yrka bifall till reservation 103 till näringsutskottetsbetänkande 30 samt till motionerna 457 och 2902 samt till motion 2784 om enutredning som syftar til! en minskning av förbmkningen av bensin och diesel,vilka motioner behandlas i skatteutskottets betänkande 50, 65 BO (): I föreliggande betänkande från skatteutskottet, som behandlarenergibeskattningsfrågor, finns även yttranden från näringsutskoftet ochjordbmksutskottet. Dessa yttranden överensstämmer i allt väsendigt medskatteutskottets betänkande nr 50, Detär inget tvivel om att energibeskattningsfrågorna hör samman med vår syn påmiljö och hälsa. Ett energisystem måste formas utifrån en helhetssyn, där oHkarisker vägs mot varandra och som ger minsta möjliga miljöskador. Därförmåste också beskattningen anpassas till de miljöpolitiska mål som man har ställtupp. Vi kan dock redan konstatera atf den socialdemokratiska regeringensmålmedvetna arbete för att minska svaveldioxidutsläppen verkligen gettresultat. Detär främst insatserna på energiområdet som har gett resultat. Det är minskningenav oljeanvändningen och stränga krav på förbränning tillsammans med tekniskutveckling som har spelat den största rollen. Men också de styrmedel som mananvänder genom energibeskattningen i olika former har haft stor betydelse. Med tanke på den långa debatt kring energipolitiken som vi har lyssnattill , skall jag i högsta grad begränsa mig, Ireservationerna som är fogade till betänkandet finns inte heller någontingdirekt nytt. Vi har diskuterat dem vid ett flertalfillfällen. Jag skall dock uppehålla mig något vid reservation nr 6, men ävenvid reservationerna 9, 10 och 11, Reservationen6 behandlar frågan om ett bottenavdrag vid beskattningen av mindre kraftverk.Regeringen har i proposition nr 120 följt förslag om attskattebefria alla anläggningar under 100 kW, var gränsen 50 kW,Motivet är självfallet att stimulera minikraftutbyggnaden för dem som inteyrkesmässigt distribuerar kraft. Denvanliga situationen för den som har en sådan generator är att man har enegenförbrukning och att resterande kraft levereras till lokal distributör. Allproducerad el blir då skattefri hos producenten. Säljs kraften däremot tillkonsumenter på så sätt att producenten anses vara yrkesmässig distributör blirall producerad kraft skattepliktig, oavsett generatorns storlek. Om man införett bottenavdrag för generatorer upp till 1 500 kW uppkommer förutom ettskattebortfall också en mycket tillkrånglad skatteadministration beroende bl,a. på att redovisningsperioderna kan vara en månad, eller ett heltår. Avdraget måste också begränsas så att det maximalt uppgår tillskattepliktig nivå. Dessutomtycker jag att reservanternas resonemang är något underligt. För att minskabyråkratin undantar man de allra minsta generatorerna i de fall kraften nästanuteslutande används av producenten eller säljs till loka! Som enföljd av detta krävs nu en utökad byråkrati för att ge även andra grupper,alltså de större producenterna, en utökad skattefrihet för större aggregat. Vitycker det rimmar väldigt illa att införa krångliga och för övrigt omotiveradeskatteregler för att tillgodose detta önskemål. Det anser vi iutskottsmajoriteten vara obefogat, Ianledning av reservation nr 6 vill jag bara poängtera att regeringens förslagändock innebär en stimulans för utbyggnader av de mindre kraftverken. Jagvill också kommentera det som har sagts i talarstolen vad gällerreservationerna 9, 10 och 11, Jag skall börja med reservationerna 9 och 10, somgäller blyfri bensin och avgasrening. Regeringenföreslår en obHgatorisk avgasrening fr, o, m, bilmodeller och ettfrivilligt system fr, o, m, bilmodeller. regler bör givetvis imöjHg mån samordnas med fler länder i , Det har varit regeringensförhoppning att en sådan överenskommelse skulle kunna upprättas. Regeringenarbetar dock alltjämt med atf få till stånd en internationeHöverenskommelse,Kan nu inte en sådan överenskommelse träffas anser utskottetatt det för del är angeläget att det program regeringen har lagt fastfullföljs. Vi har också erfarit, bl, a. genom det tal höH och i den proposition som har åberopats, nr 217, att det kommer en sänkningav skatten på blyfri bensin och en sänkning av bilaccisen för de bilar sominför effektivare avgasrening. Detta kommer att föreläggas underhösten, och jag finner att det då finns möjligheter atf diskutera de detaljersom är förknippade med detta. Genom de ekonomiska styrmedlen kommer såledesönskemålen i reservationerna 9 och 10 att i huvudsak tillgodoses. Oppositionenondgör sig nu och säger att det tog för finansministern att springaifrån utskottsmajorifeten i skatteutskottet, och gör stor dramatik av dethela. Jag tycker atf man inom oppositionen hellre borde vara tacksam. Om manläser utskoftsbetänkandet finner man att skillnaden mellan utskottsmajoritetensoch reservanternas uppfattning är obetydlig. Det är egentligen bara när detgäller i vilken takt åtgärderna skall vidtagas som åsikterna skiljer sig,beroende på att man vill ha en så bred lösning på dessa problem som möjligt.Det har hänt en del saker i EG-sammanhang som har försvårat genomförandet av demålsättningar och förhoppningar den har haft. Jag tyckerinte det finns anledning för oppositionen att slå sig för bröstet och säga: Detär tack vare oss som regeringen tvingas tillgodose dessa krav. Jag kan försäkraKarl Björzén m,fl. att den målsättning som regeringen tidigare satt upp ocksåskall fuHföljas, Jagvill avslutningsvis anknyta tiH vad säger. Han ställer krav påen höjd vattenkraftsskatt för de äldre kraftverkens del, Def är inte så längesedan vi hade denna fråga uppe till behandling och införde en extra kraftskattför äldre kraftföretag. Det finns skäl att vänta innan vi gör nyaöverväganden och fattar nya beslut. Reservationnr 11 strider mot vpk:s yrkande. Reservanterna vill ha en befrielse och vpkvill ha ytterligare belastning eller jämställa priset på flygbränsle med prisetpå bilbränsle. Denna fråga har också diskuterats i kammaren i flera olikaomgångar. Vi har sagt aft öm bestämmelserna är ett kineseri och om deinnebär en besvärlig administration skall regeringen givetvis se över dem.Regeringen har också gett i uppdrag att i samråd medluftfartsverket kartlägga situationen såvitt gäller administration ochkontroll av de nya reglerna och föreslå de åtgärder denna kartläggning kan geupphov till. Så får man återkomma till frågan, och med det bör reservanternakänna sig nöjda. Jag yrkar bifall till hemställan i skatteutskottets betänkande nr 50och avslag på vpk-yrkandena och de reservationer som är fogade tillbetänkandet. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas kl, 19,30, 5 § Anmäldes ochbordlades Nr 158 1984/85:27 Ny omsorgslag(prop, 1984/85:176) 3 j g 1984/85:33Livsmedelspolifiken (prop, 1984/85:166) 6 § Kammaren åtskildes kl,17,53.