prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Starkaekonomiska krafter bagatelliserade effekterna. Så länge faran ansågs begränsasig fill att gälla människors hälsa och försurade sjöar mobiliserade dessakrafter sitt motstånd mot effektiva åtgärder med hänvisning till kostnaderna.Först när de svåra skogsskadorna kom in i bilden, och stora ekonomiskaintressen därigenom mera tydligt stod på spel, började man reagera, cyniskt nog, I kan vi glädja oss åt en bred opinion bakomkravet på kraftfulla insatser mot luftföroreningar och försurning. Frågan har en sådan ställning i det svenska folkets medvetande atf de polifiskaparfierna tävlar om att få framstå som de mest aktiva i sammanhanget. Man kräverkraftfulla åtgärder från statens sida. Socialdemokratin har hela fiden insett nödvändighetenhärav. Därför lade vi fram vårt första åtgärdsprogram 1976 för den då närmastetioårsperioden. Därför fullföljer vi med eft nytt handlingsprogram för denfioårsperiod vi nu har framför oss. Jag är naturligtvis glad över den uppslutning bakomproposifionen som vi har utsikt atf få i , Jag är övertygad om att denaktionsplan vi på kort fid under de sju statliga verkens medverkan tog framunderlättat våra möjligheter atf komma fram fill detta resultat. Jag ser de ytterligare uppslag som redovisas i mofionernafrån olika partiers sida som intressanta bidrag fill den diskussion vifortlöpande kommer att få föra i dessa frågor, Inga möjligheter skall lämnasoprövade. Det ankommer på att bedöma realismen i de olika förslagen.Utskottets företrädare har utförligt redovisat debatten på den punkten, och jagtänker inte ta upp någon ny debatt beträffande de frågor som i def sammanhangetdiskuterats . Eftersom exempelvis av det svavelnedfall vidrabbas av kommer över oss utifrån är def internationella samarbetetsjälvfallet av stor vikt och betydelse, har i högsta grad varit pådrivandei detta arbete. Jag har i propositionen lämnat en utförligredogörelse för det hittillsvarande internationella arbetet och Sverigesagerande i detta sammanhang alltsedan luftföroreningsproblemen på allvarbörjade uppmärksammas på det internationella planet i samband med i och den rapport som då avlevererades av dendåvarande socialdemokratiska regeringen. Jag har också i samband med interpellationer haftflerfaldiga fillfällen att redovisa alla de insatser som har gjorts från 1982och framåt. Jag skall därför här endast i korthet beröra utvecklingenpå internationell nivå och vad jag ser som det mestangelägna i det fortsatta arbetet. Förhandlingarna inom om ett bindandeprotokoll för en reducering av svavelutsläppen med fram fill 1993, ienlighet med det nordiska förslag som tog initiativet fill, har pågåttunder hösten och , Glädjande nog talar nu allt för attförhandlingarna skall kunna slutföras med positivt resultat, och jag förväntaratt en stor majoritetav konvenfionsparterna kommer atf underteckna protokollet vid def tredje mötetmed det verkställande organet för konvenfionen, EB, som avses äga rum påministernivå i . Utöver de 20 länder som tidigareanslutit sig fill 30-procentskravet finns def goda utsikter att nya skalltillkomma. Sålunda uppgav exempelvis till mig den ungerske jordbruksministernvid ett samtal vi hade , att kommer atf anslutasig. Trots att minskning av svavelutsläppen ärofillräcklig för att lösa våra försurningsproblem, ser jag ändå uppslutningenbakom detta nordiska krav som ett genombrott för det internationella arbetetmot luftföroreningar och försurning, kanske viktigare än själva konventionen.För första gången i historien kan länder komma atf enas om ett avtalsom i konkreta termer specificerar ländernas åtaganden för att minska utsläppenav luftföroreningar. Särskilt vikfigt är naturligtvis att vi har kunnat få östoch väst att enas i kampen mot den gemensamma fienden, den miljökatastrof somhotar. Jag befraktar emellertid de åtaganden som länderna nu göri detta sammanhang endast som ett första steg i den långa vandring som vitillsammans måste företa mot målet för atf få ned utsläppen fill en urmiljösynpunkt acceptabel nivå dvs, då inga skador förorsakas i miljön. Här hemma har lokaluppvärmningens bidrag fill föroreningshalteni tätortsluften sedan 1960-falet minskats kraftigt genom de åtgärder som tagitsikte på att ta ned svaveldioxidufsläppen. Genom att utsläppen från trafikensamtidigt har ökat, har dessa kommit att bli dominerande för luftkvaliteten ivåra tätorter. Det innebär atf för flera ämnen svarar numera motorfordonen förstörre utsläpp än de sammanlagda utsläppen från all annan verksamhet i landet,Def gäller t, ex, koloxid, kväveoxider och kolväten. Självfallet underlättas våra möjligheter att genomföraåtgärder för blyfri bensin och effektivare avgasrening om def kan ske isamverkan mellan flera länder. På svenskt initiativ uttalade sig de nordiskaländerna vid session i för att övergåtill blyfri bensin och skärpt avgasrening möjligt och i samverkan medandra länder i , I konsekvens härmed fann den detangeläget att inbjuda de länder som hade samma ambition till ett samarbete. Deländer som delfar i detta samarbete är, förutom de nordiska, ,, , , och , Dessa länder har kunnatförenas om att avgaskraven borde skärpas fill en nivå motsvarande den som förnärvarande gäller i , Detta förutsätter katalyfisk avgasrening, som i sinfur kräver tillgång fill blyfri bensin. Tyvärr pekar rapporter om hur samarbetet inom EGfortskrider i bilavgasfrågan på en från miljösynpunkt beklaglig sänkning avambitionsnivån i förhållande till vad 10-länderna uttalat sig för. Vi kommer från svensk sida att fortsätta våraansträngningar atf påverka det internationella samarbetet i positiv riktning.Samtidigt förbereder regeringen förslag atf påskynda utvecklingen här hemma,bl, a, genom ekonomiska styrmedel. Det har i debatten förekommitkrifik mot att vi inte redan i proposifionen föreslagit lagstiftningsåtgärderoch ekonomiska styrmedel för att påskynda införandet av blyfri bensin och eneffekfivare avgasrening. Vi redovisade i proposifionen atf vi skulle återkommapå den punkten. Anledningen var den, att vi ville se hur långt de tioländerna kunde nå i sitt samarbete innan vi spikade åtgärder här hemma. När viengagerat oss i och avvaktat resultatet av detta samarbete är det sålunda infeuttryck för passivitet utan för den aktivitet vi vill utveckla för att i vårteget och övriga länders gemensamma intresse få effektiva åtgärder påbilavgasreningens område genomförda i så många länder sommöjligt. Kan vi inte få en gemensam och obligatorisk lösning i envidare länderkrefs, måste välja andra vägar för att påskyndautvecklingen här hemma. Förberedelsearbetet härför pågår i departementet. Vitänker inte, det vill jag understryka, låta senfärdigheten i vissa andraländers agerande i dessa frågor gå ut över människor och miljö i vårt egetland. Kampen mot luftföroreningar och försurning har sedan längeutgjort en hörnpelare i det nordiska samarbetet på miljöområdet. Gemensamt harvi utvecklat forsknings- och övervakningsprogram, som successivt har kunnatföras ut i def bredare europeiska samarbetet. Gemensamt har vi fört fram kravetpå åtgärder för att minska utsläppen av luftföroreningar, särskilt svavel- ochkväveoxid. Att vi gått fram gemensamt har gett tyngd åt våra förslag. Om vi skall lyckas att bryta den allvarliga trenden idenna vikfiga miljöfråga måste vi arbeta för att åstadkomma något av enaktionsplan för , som far sikte på en definitiv lösning av de allvarligaproblem sonii orsakas av luffföroreningar och försurning, Def är naturligt attde nordiska länderna ställer sig i spetsen för en sådan plan. Vid det miljöministermöte vi höll i samband med Nordiskarådefs session i blev de nordiska miljöministrarna på mitt förslagense om att gemensamt förbereda vårt agerande inom i dettasyfte. Vi måste få en aktionsplan för som på bred front angriperproblemen på samma sätt som vi gör i , Det är naturligtvis viktigt att utöver def multilateralaförhandlingsarbetet inom konventionens ram ta varje tillfälle i akt tillbilaterala kontakter med berörda länder. Syftet med bilaterala kontakter är självfalletatt påverka. En lång rad sådana kontakter har också förekommit under de senasteåren. Jag kommer atf få tillfälle atf diskuteraluffföroreningsproblemen med den engelske miljöministern, , somjag inbjudit till besök här i , Ett möte med den polske miljöministernär också planerat. Jag bedömer dessa två kontakter som mycket viktiga då det ibåda fallen rör sig om länder som ännu inte anslutit sig till 30-procentskravenoch i fall inte heller ratificerat själva konvenfionen. Sammanfattningsvis bör vi med def beslut som nuär på väg atf fatta ha lagt grunden fill ett samordnat och effektivt arbete påden nationella nivån för att komma till rätta med luffföroreningarna ochförsurningsproblemen. Detta program kan självfallet under utvecklingens gångoch med stöd av nyavetenskapliga rön och en fortsatt teknisk utveckling kompletteras ytterligare.Men jag menar att vi har fått en god plattform att stå på, och vi drar på fleraområden i gång eft viktigt utrednings- och forskningsarbete för att underlättavåra möjligheter att gå vidare, kommer att vara pådrivande i det internationellasamarbetet, har befunnit sig och befinner sig fortfarande i täten ikampen mot luftföroreningar och försurning. Detta är känt och omvittnat i våromvärld. Jag har för min del, herr talman, med glädje konstateratatt i denna vikfiga miljöfråga kan regeringen påräkna stöd från en bred opinioni svenska folket. Jag har vid åtskilliga tillfällen understrukit angelägenhetenav en bred samling i , vilket även ger ökad slagkraft åt Sverigesuppträdande i internafionella sammanhang. Vi borde också i gemensamt intresse, i intresse,vara angelägna om atf ge en riktig och rättvisande bild av de ansträngningarsom görs från svensk sida för att här hemma och i det internationellasamarbetet avvärja den miljökatastrof som hotar. Jag tror att svenska folketskulle uppskatta om vi i en fråga där enigheten i grunden är så stor förmårsamla oss till gemensamma tag. 67Andre vice talman () replik: Det är ju infe i många frågor som regeringenkan glädja sig åt atf ha oppositionen i så stor utsträckning med sig bakom ettförslag, att opposifionen f,o,m, vill gå längre än regeringen. Vad jag harkritiserat regeringen för är att man infe har tagit till vara denna möjlighetatt gå längre än vad man nu har gjort. Jag gratulerar jordbruksministern och regeringen somhelhet när det gäller def internationella arbete som man håller på med. Men jagmåste säga att jag tycker def bär dålig frukt, och jag vet infe vadsom egentligen kommer ut av arbetet. Därvidlag är jag oroad. Varför är det inte längre angeläget atf vi sopar rentframför egen dörr? Varför är det infe längre angeläget atf är ettföredöme? Vore det inte då lättare att driva det internationella arbetet, somvi har gjort och där vi kan visa på så många fina resultat? är det ju på det sättet atf regeringen låter sig styrasoch drivs av den internationella utvecklingen, Def är ju t, o, m, så att närdet gäller katalytisk avgasrening säger regeringen att skall sådanrening bli obligatorisk fr, o, m, bilmodeller - under förutsättningatf EG kommer överens. Vidare säger man: "Utgången av de inom EG nupågående diskussionerna om samordningen av bestämmelserna blir därför avavgörande betydelse," Alltså: av avgörande betydelse. Det är ju för detta jag har kritiserat jordbruksministernoch regeringen -att man inte har en egen linje, Och det blev sannerligen, herrjordbruksminister, inte bättre , när statsministern framträdde iradioekot. Då blev det totalförvirring! sägerjordbruksministern: Ja, se man kan ju inte låta de här staterna drivaoss hur långt som helst, utan vi får då gå vår egen väg, och därför pågår detett arbete härvidlag inom . Viär nu inne . När blir det här offentligt? Är def i valrörelsen somman skall släppa ut de nya tankegångarna? Varför låter ni inte riksdagvara med och diskutera detta, och varför ansluter ni er inte till våraförslag, för det är väl dessa som kommer atf gälla i valrörelsen? och jag har ju i en rad interpellationsdebatter haftmöjlighet att resonera om de problem som def här gäller, och vi har försöktbedöma varandras insatser. Jag har nog anledning, tycker jag, att instämma i desynpunkter som gav uttryck åt när det gällde både vad somvarit haver och vad som är ambitionsgraden . Mendet som jag finner beklämmande är, trots allt, atf fortfarandeinte tycks inse vilken roll det internationella samarbetet måste få spela viddenna typ av arbete - när man skall driva kampen mot luftföroreningar ochförsurning. Detär ändå så, att vi löser aldrig dessa problem om vi eftersträvar att isoleraoss och eftersträvar atf gå vår egen väg. Nej, vi bör ta fill vara varjemöjlighet att få en bred uppslutning bakom åtgärderna, eftersom vi vet att viär så beroende av vad som sker i vår omvärld. Vi vet ju att exempelvis när defgäller svaveldioxidutsläppen kommer kanske infe från vårt eget landoch från omvärlden. Vihar då haft ett utomordentligt samarbete på nordisk nivå. Det redovisades bl,a, vid session i , Där tycktes alla bedöma de insatsersom de nordiska miljöministrarna gemensamt har gjort som utomordentligtpositiva. Det anfördes infe ett ord av kritik från närvarande centerpartister,inser att def här arbetet har gett frukt. Men är såoinformerad att han säger: Jag har inte sett några resultat. kan jag inteupprepa hela mitt tidigare anförande. Det är överflödigt atf jag står här ochberättar om dessa 20 länder som anslutit sig till 30-procenfskravet, Jag trorfortfarande att det är viktiga resultat som vi har utsikter att nå iHelsingfors när man skall träffas för att skriva avtal om att förbindasig att uppfylla kraven. Jag tror att det är av stor betydelse. Jagavstår, , från att för min del upprepa alla de inslag i dedebatter som vi forflöpande haft om vem som borde hagjort vad och vad som borde göras i fortsättningen. Jag skall med andra ordinte lägga sten på den börda som ändå lade på när han redovisade katalogen över de insatser som gjordes under deborgerliga åren. Jag skall nöja mig med att säga att om lyssnadepå mitt anförande, måste han erkänna att det inte är så illa som han vill göragällande, att nu sladdar efter, att icke har någon posifion iinternationella sammanhang. Litet bedrövligt är def faktiskt att när någon iSverige försöker skapa den föreställningen gentemot oss och inför omvärlden,kan def skada den sak där vi gemensamt borde försöka enas om att komma fill enlösning. Jag utgår från ambitionen - hela mittanförande hade den prägeln - att vi nu borde sluta med dessa debatter för att istället göra någonting konstruktivt för framtiden, Anf.69 vice talman () repHk: Det är just den konstruktiva debatten som jag har efterlyst. Jag harfrågat varför regeringen inte vill gå längre. Det skulle vara mycketbesvärligare för jordbruksministern om jag anklagade jordbruksministern för atthan gått för långt. har jordbruksministern fått stöd av oss. Det har jagsagt otaliga gånger. Denkatalog som jordbruksministern refererade till var ju ingen nyhet. Det är enstudie utgiven av en arbetsgrupp på den socialdemokratiska partiexpeditionenoch heter och miljöpoHtiken, Den har vi svarat skriftligt på för längesedan. Det var intressant i och för sig att kunna lyssna på ett anförande ochläsa innantill i rapporten . Men det gav inte mycket i sak. Denfråga som jordbruksministern bör svara på är varför man nu inte vidtarnationella åtgärder. Det är litet synd att behöva säga, som jordbruksministernuttryckte sig, att det bara är av föroreningarna som vi förorsakar självai - får vi på oss. är det inget annat enskilt land somsmutsar ner så mycket som vi gör själva. Varför tar vi då inte tag iproblemet? Det är detta som är frågan, Varför gör vi ingenting på bilsidan?Varför går vi inte längre på svavelsidan? Jag får inget svar avjordbmksministern mer än att han säger att det här är ett internationelltarbete. Det vet vi ju. Varför gäller det nu inte att vi skall sopa rent framföregen dörr för att vara ett föredöme? Jordbruksministern,den socialdemokratiska regeringen och det socialdemokratiska partiet har ju enkolossal majoritet hos svenska folket som vill se effektiva åtgärder. De villinte se falla undan för den gemensamma marknaden som desjälva inte är anslutna till, och svenskarna vill själva lösa sinamiljöproblem. Men jordbruksministern säger att vi måste vänta och se. Det ärinte bra. börjar jag tycka synd om , Det förefaller nämligensom om han varken har läst propositionen eller lyssnat på mitt anförande. Dettycks ännu inte ha framgått för att det föreslås ett heltåtgärdspaket, ett helt handlingsprogram, som innebär att inget land går längrei minskning av svavelutsläppen än vad gör. Inget bilproducerande land iEuropa går heller längre än vad gör när det gäller avgasreningen. Jag tycker därför att bör besinna sin situation ochinte vara så desperat inför det val som vi har framför oss att han till varjepris bortser från alla fakta i den debatt som vi borde bedriva i någotannorlunda former än vi gjort. 6 protokoll 1984/85:138-139 71 (): Som jordbruksministern alldeles nyligennämnde hade vi en interpellationsdebatt här i kammaren för ungefär ett halvårsedan, och där ställdes försurningsfrågorna verkligen i centrum. Mer ellermindre blev väl den debatten orsak till den proposition som ligger bakom dagensdebatt. Jag deltog i nämnda interpellationsdebatt och har alltsåmed stort intresse lyssnat till debatten . Jag skall av naturliga skälinte lägga mig i utskottsdebatten - den överlåter jag åt utskottsledamöferna. Istället vill jag ge en lägesrapport från mitt eget län. Den kan tjäna som eftpraktiskt exempel från verkligheten, och jag är rädd för att den också kommeratf tjäna som ett exempel på rapporter som i allt ökande grad kommer också frånandra mellansvenska län och Norrlandslän. Låt mig citera ur en av våra länstidningar. Där står:"län har drabbats av omfattande skogsskador. Frost- ochtorkskadorna är störst i yngre granplanteringar. I hela länet lyser många granar rödbruna. En del granarkommer atf dö. De flesta får tillväxten avsevärt försämrad de närmaste åren.Hårdast har frostforkan slagit mot yngre granplanteringar som är . Vi har fått tillbaka resultatet på de prover på skadadskog som vi skickat till Larifbruksuniversitetet i , säger jägmästareLennart Rudqvist på skogsvårdssfyrelsen i län. Resultatet är att mångayngre granar inte klarat de onormala klimatförhållandena vi haft sedan ihöstas. Norra länsdelen, främst området , hardrabbats hårdast av skogsskadorna. På görs i dagbedömningen att de allra flesta träden kommer att klara sig. Men tillväxtenblir nedsatt framåt." I artikeln sägs inte att det direkt är försurningen somhar skadat skogen men väl indirekt. Artikeln avslutas nämligen med följande ordav jägmästaren på : "Jag har inte hört talas om atf skog tidigaredrabbats så allvarligt i på grund av onormala klimatförhållanden. Kanskeär också det här ett tecken på att skogens motståndskraft infe är som förrgenom det ständiga försurningsregn som skogen utsätts för." Det verkar som om vi har nått den gräns som gör att vi fårallt större skador i vår skog. Jag tycker att just skogen inte har nämnts såmycket som den borde ha nämnts. Det är ett praktiskt och mycket påtagligtexempel på försurningsproblem. Självläkningen i vår skog är mycket hög. Men blir påverkanför kraftig och för långvarig, då kommer obönhörligen skadorna och effekterna ialltmer accelererande grad. I den radiointervju i går där vi fick höra statsministerntalal försurningsfrågor fanns en passus som gjorde mig mycket bekymrad. Jagskall inte ordagrant citera statsministern utan mera beröra den infallsvinkel somhan hade. Han sade ungefär: Vi skall gå den internafionella vägen,och leder inte den fram skall vi gå vår egen väg, men inte för . Jagundrar: Kan det bli för tidigt i det här läget? Och kan det inte vara så att vikan få bred uppslutning från andra länder om vi har ett gott föredöme atf visaupp? Dethär är en viktig fråga som är central för många. Den berör många viktigaframtidsområden. Den berör ekonomi och sysselsättning men framför allt vårmiljö och vår framtid. Jagvill här bara lämna vidare ett ord som jag fick på vägen en gång: Kom ihåg attdet inte är vår generation som har fått miljö och natur i arv. Det är vi som ärförvaltare av kommande generationers tillgångar. Detär någonting som borde ligga till grund för allt vårt handlande i sådana härfrågor. 72 AXEL (): I motion 2005, som är undertecknad av mig och övriga socialdemokrafiskariksdagsledamöter i , föreslår vi en snabb kartläggning avskogsskadornas utbredning i samt förordar användande av den nyametoden flygfotografering med infraröd film. Utskottet har emellertidenhälligt avstyrkt vår motion. Närdet gäller förslaget om val av metod kan utskottets avvisande till nödsförstås. Man säger att def inte ankommer på utan på vederbörandemyndigheter att bedöma vilka inventeringsmetoder som skall komma tillanvändning. Vadsom är mera nedslående är att mofionens krav på en så snabbt som möjligtgenomförd totalinventering av skogars hälsotillstånd inte med ett ordberörs i utskottsbetänkandet. Inte minst skulle en markering från utskottetssida innebära ett tydligt ställningstagande till förmån för regeringensambitiösa arbete när det gäller att skaffa fram de nödvändiga kunskaperna omhur det står till med våra svenska skogar. levererar dessa våra skogar råvara till en stark ochkonkurrenskraftig skogsindustri. Över 300 000 svenskar får sin utkomst genomskogen, som måste må bra om def skall gå bra för , bidrogskogsbruket med drygt 40 friska miljarder i exportintäkter och underströkdärmed eftertryckligt sin roll som hörnsten i vårt lands ekonomi. Det är av denanledningen, herr talman, som jag beklagar att utskottet inte har funnit detmotiverat att uttala sig för en snabb kartläggning av den svenska skogenshälsotillstånd. Ju förr vi känner skogsskadornas omfattning och art, destosnabbare kan vi sätta in verkningsfulla motåtgärder. Som vanligt gagnar def föga att gå emot ett enhälligt utskott. Men jagvill poängtera att den här frågan är djupt allvarlig och grundläggande för attvi skall kunna klara av den smygande skogssjukdom som är på väg söder- ochvästerifrån. Vi får som vanligt följa frågan, som det heter, och jag lovarkammarens ledamöter att vi, om utvecklingen går för sakta, återkommer ifrågan. 73 (vpk): Axel Anderssonsinlägg är på en punkt felaktigt. Det finns inget enhälligt motstånd i utskottetbeträffande infrarödfotografering. OmAxel hade läst reservation 21 i betänkandet skulle han ha sett attdet finns en reservation till förmån för flygfotografering med infraröd film, 74 (): Jag förstårledamöternas oro för skogsskadorna. Skogsindustrin och skogsvården är juviktiga verksamheter här i , men vi får väl bli överens om att deninriktningen hos den proposition vi behandlar- att vi skall sätta in mycketkrafter för att försöka minska de försurande utsläppen, såväl i som iandra länder vilkas luftföroreningar bringas hit med vindarna - ändå ärden riktiga vägen att gå. Detär naturligtvis väsentligt att vi känner fill omfattningen av skadorna, men vikan inte sätta av för mycket pengar till inventeringar och på det sättetmedverka fill att vi har mindre pengar att satsa på den synnerligen viktigaåtgärden att minska försurningen och bringa ned luftföroreningarna - tillglädje för såväl skogen i som svenskarnas hälsa, Anf.75 AXEL (): Jag är glad över att har upptäckt att det infe var etthelt enhälHgt utskott som avstyrkte vår motion. Men vpk:s sympatier gälldesjälva metoden, flygfotografering med infraröd film. Däremot fann jag inteheller i vpk:s reservation någon viljeyttring som var likartad vad vi krävde ivår motion, nämligen att inventeringen av den svenska skogen skulleprioriteras. talesman vill jag säga följande: Det är klart atfdet är en fråga om prioritering av knappa medel, men när det gäller vad somskall prioriteras skiljer sig kanske våra uppfattningar litet grand.