prot · G809130 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta är den linje som ständigt sökt främja ivårt land. Det är väl knappast någon som ifrågasätterLandsorganisationens samhällsansvarighet i de stora och avgörande ekonomiskaoch sociala frågorna. Det väger därför tungt att Landsorganisationentillsammans med TCO nu stöder författarnas krav på förhandlingsrätt beträffandebiblioteksersättningen, I den debatt som förts har parallellen medlöntagarna och deras förhandlingsrätt avvisats med hänvisning till attförfattare och konstnärer inte skulle vara att betrakta som löntagare, utan isin ställning som upphovsmän på en marknad vore att hänföra tillgruppen företagare, vilket skulle försvåra möjligheten till förhandlingsrättgentemot staten som arbetsgivare. Det för fram till en analys av konstnärernas reellaställning i vår typ av samhälle, I grunden existerar de genom sitt arbete fören marknad, men deras ställning på denna marknad är inte enkel och entydig. Desaknar kapital och tillgång till de övriga medel som företagsamheten i enmassmark-nadsutvecklad samhällsstruktur i övrigt förfogar över. I en vissmening kan de sägas vara enkla varuproducenter, eftersom de äger sin pennaeller sin skrivmaskin, dvs, sina enkla verktyg för produktionen av t, ex, ettmanuskript i ställningen som upphovsmän. Eftersom de som enskilda skapare av sina verk inte kan förfoga över kapital för de övrigaleden ut till marknaden, blir de beroende av förläggare redan i andra ledet.Förläggaren gör sin bedömning av deras manuskript på basis av sinmarknadsanalys och sin lektörsnäsa för vad som på en gång kan vara litterärkvalitet och saluvärt som vara på företagarens-förläggarens marknad. Om nu företagaren, ty i detta sammanhang är detföriäggaren som har den odisputabla ställningen som företagare, bestämmer sigför att öppna marknaden för författarens "vara", dvs, boken, har detgjorts en satsning som kan ge konstnären-upphovsmannen hans eller hennesexistens. Förläggaren har ju i sin tur medel att öppna ocksådistributionsledet, i detta fall som regel genom Seelig, Går boken ändå inteatt sälja är det den egentliga företagaren, förläggaren, som ytterst, genom sinställning som kapitalägare, också blir ansvarig för insatsförlusten, I bästa fall kan författaren se sig som underleverantör ihänderna på en storföretagare, som genom tillräckligt kapital äger den reellatillgången till marknaden. På en annan nivå är hans ställning att hänföra tilllöntagarens. Han får sin inkomst för sitt arbete genom en reellföretagare-kapitalist under förutsättning att hans arbete går att sälja, men igrunden gäller att hans arbete ändå skapar förutsättningen förexistensen och levebrödet för de många människor som återfinns i bådeförläggar- och distributionsleden. Resultatet ser vi. Marknadsvärdet ersätter detsamhälleliga, mera mångfa-setterade bruksvärdet. Massmarknadsprodukterna i vårkultur bidrar till en förstärkning av främlingskap och utslagning i samhället. På något sätt i motsats till detta kan man säga attbiblioteksverksamheten bidrar till en förbättring. Genom den läses här i Nordenbetydligt fler verk via lånemöjligheter än genom köp på marknaden, vilket harfört fram till berättigade krav från författarnas företrädare på ersättning förlånen. Dessa krav tillmötesgicks av regeringen , ett tiotal årsenare i vårt land än i våra grannländer här i , Och alltfort gäller intenågon formell rätt för att förhandla om villkoren för dessaersättningar. Som upphovsman har författaren trots sin svåra ställningpå marknaden likväl rätt att ta emot eller förkasta en förläggares anbud föratt köpa manuskriptet-verket och ge ut det som bok. Den rätten finns inte förhonom när det gäller att förhandla om villkoren för det samhälleligautnyttjandet av verket genom den kommunala och statliga biblioteksverksamheten.Detta är en orimlighet. Det är dessutom orättfärdigt. Författarna-konstnärernamåste bli betraktade som fullvärdiga medlemmar i det svenska samhället. Utskottet har skrivit starkt i sitt betänkande utan attgöra en direkt beställning. Frågan har stötts och blötts tillräckligt länge.Det gäller att komma till skott. Regeringen bör ta ett initiativ och bestämmasig. Så snart man gjort det och givit författarna den förhandlingsrätt debehöver för att som part kunna driva sina intressefrågor kommer - precis sombeträffande de statsanställda - en rad motsättningar att upplösas, och efter entid kommer vi att fråga oss hur det som då kommer att te sig enkelt en gångkunde ses som så svårt. Med hänsyn till den skrivning utskottet nu har gjort har jag Anslag tdl kulturverksamhet m. m. Anslag till kuUur-verksamhet m. m. inget särskilt yrkande under punkt 9, Jag har likvälönskat redovisa några synpunkter som inte framkommit underutskottsbehandlingen, I övrigt ansluter jag mig till de yrkanden för utskottetshemställan och de reservationer som mina partikamrater har gjort i dettaärende. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 33INGA-BRITT (): I det nu aktuella betänkandet behandlas enmotion om det statliga stödet till , stadsteatersamt , Folkteatern och i , Motionen är ettförsök att bryta den öronbedövande tystnad som i bidragshänseende sedan mångaår råder kring dessa teatrars situation, kulturproposition pekar departementschefen påatt det fanns en så gott som enig remissopinion för att bygga ut regionalateatrar. Detta skulle inte utesluta teaterinstitutioner med mer renodlat lokalförankring, men också dessa teatrar borde kunna ta på sig uppgifter utanför denegna kommunens gränser, I den fortsatta utvecklingen kom stadsteatrarna snabbt påmellanhand. Det fanns flera orsaker till detta. Staten hade inte gett några direkta garantier för attökade satsningar från kommunerna automatiskt skulle leda till ökade statsbidrag. Sambandet mellan antalet årsverken och antalet grundbelopp - där det dessutom skulle finnas utrymme för att köpa tjänster; högst - ansågs ändå av kommunerna vara en väsentlig beståndsdel i den nya kulturpolitiken. Den regionala utbyggnaden fick företräde - kanske inte bara därför att den var angelägen utan också därför att den gav ett intryck av fortsatt reformpolitik utan att vara alltför kostnadskrävande, gör i anslutning till sinaanslagsframställningar visa långtidsbedömningar, I långtidsbedömningen från1983 konstaterar man att staten inte har kunnat fylla ut klyftan mellanregionalt och kommunalt beviljade tjänster och antalet grundbelopp. Därför ärdet inte möjligt att hävda önskemålen i kulturpropositionen om attförstärka insatser riktade mot nya publikgrupper samt mot barn och ungdom.Detta är att trolla bort probleinet med stadsteatrarnas anslag. skriver att det är oroande att man i mindre utsträckningsynes spela professionell teater för barn och ungdom, inte minst på grund avminskade beställningar från skolor, från fritidssektorn, osv. Man kan hålla medom att det är beklagligt, men det kanske finns ett samband mellan dessabesparingar och det minskade stödet från staten i fråga om de viktigagrundbeloppen. En öppen, realistisk och bred analys av vad stadsteatrarmed regional verksamhet kan göra skulle visa hur konstnärliga och ekonomiskafaktorer kommer att flätas ihop och leda till att vi ifrågasätter den nuvarandeinriktningen på stödet till teatrarna. Vi kan beräkna hur stor sammanlagd publikstadsteatrarna når och hur man med relativt små medel skulle kunna vidgadessa teatrars regionala insatser. skulle vi kunna se att dessateatrar har en mycket mångsidigare och från konstnärlig synpunkt mycketintressantare repertoar än vad de små regionteatrarna kan uppnå, även om de fåren förstärkning med vissa grundbelopp. Om man ställer problemet så, betyder detinte att vi vill avskaffa regionteatrarna utan att vi vill ge dem realistiskaarbetsuppgifter och att dessa skall bedömas utifrån den förutsättningen att denuvarande stadsteatrarna och har möjligheter att ta på sig relativtomfattande uppgifter i regionerna. Medsådana utgångspunkter har de framfida problemen inte diskuterats, och det är juinte så underligt när man inte alls har ägnat någon större uppmärksamhet åtstadsteatrarna. Jag vill kortfattatberätta om de fem berörda teatrarna. Göteborgsstadsteater bedriver sin verksamhet vid huvudscenerna på , i Angeredoch i - skolteatergruppen. Både teater och teater hartillkommit som en följd av den nya kulturpoHtis-ka målsättningen som riksdagenbeslöt om 1974. Av begärda nya grundbidrag har inte fåttnågot /79. Hösten1984 inleddes ett samarbete om teaterbussar och uppsökande verksamhet medGöteborgsregionens kommunalförbund och lokaltrafik. Diskussioner harockså tagits upp med TV om transmittering eller adapfioh avföreställningar. Förteaterns verksamhet vid , i och i är de uppställdaramarna för personalens storlek för trånga. teater behöver enväsentlig ökning av personalresurserna för att bli en komplett teater. Den ären unik skapelse. Den ligger i ett nybyggt förortsområde vägg i vägg med dennya gymnasieskolan med vilken den också byggt upp ett fint samarbete. Densamarbetar även med och har hjälpt denna med att sättaupp mycket uppmärksammade amatörföreställningar, bl, a, Lysistrate, ochtillsammans med invandrarorganisafionerna i stadsdelen en spansk-svenskuppsättning om , Skolteatern,som återfinns i , alltså i en annan förort, kan för närvarandeinte möta den ökande efterfrågan på skolteaterföreställning-ar och inte hellerintresset från ungdomarna i stadsdelen som vill ha samma stöd som man får iAngered, Med små ökade resurser skulle teatern kunna ta ett större ansvar förbåde barn- och ungdomsteatern, inte enbart i utan i hela regionen. Folkteaterni är en ekonomisk förening, förankrad i folkrörelserna i , Denspelar på den egna teatern vid och bedriver en uppsökandeverksamhet. Dess satsning på publikarbete är mycket omfattande - dagligakontakter med besök på arbetsplatser, i bostadsområden och på kursgårdar,dessutom sammankomster på teatern. Man informerar då om folkteaterns olikaverksamheter, och testar pjäser under repetitionstid samt ordnar diskussionerkring pjäsämnet. Besöken, som är kostnadsfria för organisationerna, varar iregel mellan 40 och , och AnslagtiU kulturverksamhet m. m. 4 protokoll 1984/85:130-132 Anslagtill kulturverksamhet m. m. detrör sig om en till fem medverkande - skådespelare och tekniker. Folkteaternsatsar mycket på att samarbeta med och stimulera amatörgrupper - en insats sominte bara amatörerna har nytta av utan som också ger erfarenheter och impulservilka är värdefulla i teaterns ordinarie arbete. Enuppgift ur anslagsansökan till 1984 bör särskilt uppmärksammas. Enundersökning som teatern gjort om effekterna av publikarbetet visar "ocksåatt den socialgmppsmässiga sammansättningen hos vår publik motsvarar detverkUga förhållandet i samhället." Det är en minst sagt sensationelluppgift som presenterades i förbigående. Folkteaternhar genom sin starka idémässiga inriktning och sin tilltro till att en teatergenom ett omfattande publikarbete kan nå nya grupper kommit att spela en viktigroll för teaterns utveckling, inte bara inom utan också inomandra delar av landet. Storateatern i är vid sidan av den enda specialiserademusikteatern i landet. Den har fast solistkår, kör, balett och orkester.Verksamheten bedrivs i den 125-åriga teaterbyggnaden, på balettscenen Rostrumoch som barnopera i projektet på biografen . Viss regionalverksamhet förekommer. Teatern driver balettskola, som är planerad att såsmåningom övergå i den obligatoriska skolans regi. /85 planeras 278egna föreställningar, varav 75 för barn och ungdom. Vidberäkning av teaterns anslagsbehov måste man utgå från att teatern är enrenodlad musikteaterinstitution med egen orkester. Den måste alltså frånbidragssynpunkt klassas som musikinstitution. Ettav mest framträdande problem är att den inte accepteras för vadden är - landets andra operascen. De diskussioner som har inletts medlandstingen i västra om ett regionalt huvudmannaskap kan knappastväntas leda till positiva resultat, om inte denna teaterns roll erkänns och ominte staten tar på sig ett ökat ekonomiskt ansvar för verksamheten. Malmöstadsteater har en omfattande verksamhet - operor, operetter, musikaler,balettprogram, dramatiska pjäser samt barn- och ungdomsteater. Dessutom driverteatern en balettskola för barn i åldrarna . Ett samarbete sker vidmusikteaterföreställningar med symfoniorkestern vid Stiftelsen . Storascenen - som är största scen - används i betydande omfattning förmusikteater och balett. Därför behövs flera scener för den dramatiska delen avteaterns verksamhet: Intiman, Nya teatern och Verkstan. Unga teatern bedriverdessutom uppsökande verksamhet i skolor. Medstörre statligt stöd skulle den uppsökande verksamheten kunna utbyggasavsevärt. Detta är inte möjligt , eftersom ensemblen har minskatsgenom vakanssättningar av tjänster vid pensionering, tjänstledighet o. d. Detgäller både konstnärlig och teknisk personal. Ettvisst samarbete med Skånelandstingen kommer att inledas fr.o.m. säsongen1985/86. startar en turnéverksamhet i , till vilkenlandstingen betalar ett grundproduktionsarvode på . Till detta kommer det som teaterföreningarna betalar för självaföreställningen, varierande . beroende på program. Helsingborgsstadsteater fungerar som både lokal och regional teater och Nr 130 har utom statsbidrag och anslag från kommunen också anslag från de båda Fredaeen den Skånelandstingen. Teatern har en angelägenuppgift i att turnera i . pågår för att kunna ökaefterfrågan. /,,;/j/. Teaternönskar också förstärka insatserna i skolorna och för förskolebarn. verksamhet m m I foajé har belysningsrör och uttag satts upp, ochpå så sätt har en mer permanent scen skapats, i första hand avsedd förbarnteater. /84 har teatern startat ett projekt med arbetslös ungdom. Syftethar varit att genomföra mera utåtriktade marknadsföringsåtgärder i skolor ochpå offentliga platser. Arbetsmarknadsmedel har lämnats till detta projekt. Teaternhar inga egna musikresurser. Ett visst samarbete finns med , men bara när hela orkestern kan användas. Teaternhar sammanlagt 68 grundbelopp och begärde /85 ytterligare 7grundbelopp. Det är tydligt att en sådan relativt marginell insats skullemöjliggöra avsevärt större insatser i skolor, ökad uppsökande verksamhet ochvidgad turnéverksamhet. Påsikt skulle teaterns utvecklingsmöjHgheter förstärkas om den disponerade överegna resurser av konstnärlig personal inom musik- och dansområdet. Defem teatrar vilkas villkor jag har beskrivit i det föregående har fleragemensamma problem. Den främsta anledningen fill deras trängda ekonomiskasituafion är den politik som staten drivit i fråga om tilldelning av anslag -heltäckande till och Operan - och grundbelopp. Defem teatrarna erhåller mindre än en tredjedel av de stafliga anslag som kommerDramaten, Operan och fill del. Jämförelsen är gjord medutgångspunkt i 1983/84, beroende på speciella förhållanden /85. Beträffandegrundbeloppen gäller följande: Av 252 fördelade grundbelopp under fiden1975/76-1981/82 fick de tre storstäderna 34. Samtliga 100 nya grundbelopp1982/83-1984/85 fördelades regionalt. Detframgår tydligt av detta att hänsyn måste tas både fill storleken.av anslagenfill de helstatliga teatrarna. Operan och , och fill fördelningen avgrundbeloppen till kommunala och regionala teatrar. Om man är medveten om attstaten aldrig har gjort någon utfästelse att antalet gmndbelopp skall motsvara antalet årsverken betyder det att den fördelning som har skett inte kan godtas. De fem teatrarna har efter beslutet om kulturpolitiken 1974 haft en mycket viktig roll i det svenska teaterlivet och har i hög grad bidragit till utveckling och förnyelse av teatern som konstform. En realistisk analys av vad stadsteatrar med regional verksamhet kan prestera jämfört med regionala teatrar skulle visa att systemet med grundbelopp har använts på ett sätt som har ställt de fem teatrarna nästan helt åt sidan, trots deras både från konstnärlig och från allmän kulturpolitisk synpunkt mycket betydelsefulla insatser. Några egentliga motiveringar för denna fördelningspolitik har inte getts. Anslagtill kulturverksamhet m. m. Jaghar snarare ett intryck av att man velat dölja problem och förlitat sig på attkommunerna undan för undan skall vara villiga att öka sina åtaganden.Kostnaderna för kommunerna har emellertid nu nått en sådan höjd att man intelängre kan förlita sig på detta. Statsbidragens andel har sjunkitfrån , som högst , till lägst . Den utvecklingen ärnaturligtvis från synpunkt helt oacceptabel. Jag har inte för avsikt att framställa något yrkande med anledning avvår motion. Jag har bara velat ta tillfället i akt att påpeka att det faktisktfinns kulturella behov även utanför huvudstaden och att dessa fem teatrar medsmå tillskott skulle kunna spela en mycket större regional roll än de förnärvarande orkar med. Vi går snabbt mot ett läge då det blir fråga omavveckling i stället för utveckling. Det är heller inget tvivel om vilka somkommer att drabbas. Det blir inte de stora institufionsbyggnaderna som drabbasav en nedskärning av verksamheten, utan det blir den uppsökande verksamhetenoch förortsscenerna. Vi kan bara hoppas att den av aviseradeuppföljningen kommer att understryka våra krav på en omfördelning avstatsbidragen från till vår landsända. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (uttalande om riktlinjer för kulturpolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 188 röster mot 68 för reservation 1 av ,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (en parlamentarisk utredning för utvärdering av kulturpolitiskabeslut) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 36 för reservation 2 av ochStina , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (översyn av det statliga stödet fill regional kulturverksamhet) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 3 avIngrid m, fl,, delsreservation 4 av och , bifölls med acklamation. Mom.4 (samordning av turnéverksamhet med musikteater) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 5 av och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (sponsring) Förstbiträddes reservation 6 av m, fl, med 125 röster mot 16 förreservation 7 av , 116 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls reservation 6 av m, fl, med 127 röster mot 116 förutskottets hemställan, 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 11 (utredning om kulturarbetarnas ekonomiska ochsociala villkor) Utskottets hemställan bifölls med 192 röster mot 63 förreservation 8 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 14 (uttalande om utställningsersättning) Först biträddes reservafion 9 av imotsvarande del med 22 röster mot 16 för reservation 10 av . 220ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 230 röster mot27 för reservafion 9 av i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Anslag tid kulturverksamhet m. m. Punkt 2(uppgifter m. m. samt anslag fill ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(bidrag till centrumbildningar) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 14 förreservation 12 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (medel till disposition för kulturellaändamål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (beräknande av medel för utveckling avkulturverksamhet på Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot 67 förhemställan i reservation 14 av m. fl. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation15 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 1(bidrag till arkiv- och dokumentationsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avIng-Marie m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 (besparing under anslagsposten Till regeringensdisposition under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19av m, fl, - bifölls med acklamation. Nr 130 Punkt 6 (anslag tillVisningsersättning åt bild- och formkonstnärer) Fredagenden Utskottets hemställan bifölls med229 röster mot 25 för reservation 21 av 26 april1985 och , 1 ledamot avstod från att rösta. Anslag tid kultur- Punkt 7 Mom. 2 (tonsättarfond) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avJan-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till Inkomstgarantier för konstnärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avJan-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 3 (ökning av antalet inkomstgarantirum) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. I(biblioteksersättningens gmndbelopp) Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot 61 förreservation 25 av m, fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Punkt 10 (anslag till Ersättning till rättighetshavare påmusikområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation. Punkt 15 (anslag till Bidrag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avJan-Erik och - bifölls med acklamafion. Mom. 1(stöd till frilansmusiker) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avJan-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 2 (Rikskonserters fonogramutgivning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 av m, fl, - bifölls med acklamation. Punkt 18 (anslag till Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation, Mom. 1 (anslag till Bidragtill fria teater-, dans- och musikgrupper) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 35 avIngrid m.fl., delsreservation 36 av , bifölls med acklamation. Anslagtill kulturverksamhet m. m. Mom.2 (översyn av vissa teatrars medelsbehov) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 37 av - bifölls medacklamation. Mom. 1 (beräknande avmedel för Stiftelsen för verksamheten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 38 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.2 (beräknande av medel för Stiftelsen för föreställningsverksamheten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 39 av m, fl, -bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag tillFörvärv av konst för statens byggnader m, m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 43 av m, fl, -bifölls med acklamation. Mom. 1 (beräknande avmedel under anslaget för ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 44 av m.fl, -bifölls med acklamation. Mom.2 (beräknande av medel under anslaget för Konstfrämjandet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 45 av m, fl, -bifölls med acklamation. Mom. 2 (beräknande avsärskilda medel för fornlämningsvården) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 48 av - bifölls med acklamation. Mom. 1 (besparing på medelavsedda för forskning vid ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 50 av m,fl, -bifölls med acklamation. Anslagtid kulturverksamhet rn. Mom. 1 (beräknande avmedel under anslaget för Arbetets museum) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 52 av m, fl, -bifölls med acklamation. 6 § Föredrogs betänkanden 1984/85:34 TilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /85 (projj, 1984/85:125delvis) 1984/85:37 Ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392) (prop,1984/85:154) 1984/85:28 Anslag tillåtgärder för invandrare (prop, 1984/85:125 delvis) 1984/85:25 TilläggsbudgetIII (prop, 1984/85:125 delvis) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt, 7 §Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:41 Företagsbeskattning m, m. 1984/85:19 Bidrag fillallmän sjukvård m,m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:20 Anslag tillsocialdepartementet m, m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:21 Anslag m,m,till Hälsoupplysning (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:22 Anslag fill omsorgom äldre och handikappade (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:13 Anslag tillfilm och kulturtidskrifter, m,m, (prop, 1984/85:100 delvis)1984/85:15 Förbud att använda metallsökare för s,k, skattletning, m,m, (prop, 1984/85:128) 1984/85:18 Anslag tillgymnasieskolor m,m, (prop, 1984/85:100 delvis)