prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — Låt mig barasäga när det gäller värdet av de insatser som kan komma från näringslivet attjag ser det angeläget att pröva den vilja och det intresse som kan finnas hosföretagen i det svenska samhället att gå in och medverka till utgivandet av ettuppslagsverk, att konkret ta det ansvar som man i talarstolar ofta talar om är beredd att göra. Utgivande av ett uppslagsverk är ju inte bara en frågaom att förse ett antal hem med böcker. Där är det också fråga om att se tillatt forskare, vetenskapsmän och författare får möjlighet att samlat dokumenterasina kunskaper. Ett nationellt uppslagsverk har faktiskt flera dimensioner,där i slutändan en produkt kommer som man kan inhandla och läsa i. Denförsta dimensionen är den att man under utarbetandet av uppslagsverketfaktiskt samlar och dokumenterar kunskap och vetande. Detta kan vara viktigtatt komma ihåg när någon ställer frågan: "Vad händer om man skulle få ontom pengar så att utgivningen tar slut vid bokstaven K som i kulturråd? "för att citera , Till detta vill jag bara säga att frågan likaväl kan ställas, om man skulle välja modell och geinköpsstöd till skolor för aft köpa ett uppslagsverk som redan är under utgivning;Vad gör man om det förlaget skulle göra konkurs vid bokstaven G somi "grundskola"? SkaH man då sitta med ett halvt uppslagsverk, ellerskall skolorna ge ut sitt eget? Jag tycker aHtså inte atf den anmärkningen varsärskilt relevant. Närdet gäller omfattningen av ett stöd från näringslivet vill jag säga till IngridSundberg att det i och för sig inte är så förfärligt stora summor man räknarmed. Om jag skall vara riktigt uppriktig hade jag mot bakgrund av de mångaentusiastiska anföranden som har hållit i denna kammare omsponsoring från näringslivet i sammanhanget hoppats att skullevara en av dem som hjäpte till att fixa de här pengarna. Tills vidare tiHåterjag mig att uttala förhoppningen att det skall kunna bli så och att vi kan fåHtet draghjälp. Låtmig så säga något om biblioteken, bibliotekslagstiftningen ochbibhoteksavgifferna, I detta sammanhang vill jag lämna datainformationsfrågornaåt sidan, har redovisat dem. Det handlar alltså om attvidare utreda både rätten till information för den enskilde och samhälletsskyldighet att tillhandahålla informafion. De komplikationer som finnsinblandade i detta sammanhang har vi alltså fått tiHfälle att ta del avtidigare i debatten, Vallentunahar figurerat i debatten. Det är intressant att ingen har talat om vad detegenthgen är man där har tagit ställning till. Det kan därför vara av intresseatt beröra detta. har, med ordförandens utslagsröst, beslutat ta uppavgifter: avgift för lån av språkkurser med , ; avgift för försent återlämnade barnböcker; den maximala övertidsavgiften för en veckassnabblån höjs ,; avgift för ett nytt lånekort om man harslarvat bort sitt första; reservationsavgiften höjs till . Det gälleralltså en avgiftssättning som faktiskt inte på någon punkt gällerbokutlånings-avgifter. Man får låna böcker gratis också i fortsättningen, Defintressanta är att den moderata gruppen led nederlag när man begärde att få taut avgifter för boklån på nyutgivna böcker. De förlorade på den punkten, ochdet är skälet till att vi har sagt att det kanske inte är så stor risk för atfman skall ta ut avgifter. Jag misstänker nästan att i Vallentunamed avsikt har dramatiserat de här avgifterna för att dölja att de i realitetenhar misslyckats med att få gehör för tanken att ta ut avgifter för vanligaboklån, IngridSundberg har tagit upp frågan och sagt att mat är nödvändig, men den får manbetala för. Hon menar att därmed skulle man kunna ta betalt även för boklån.Där ansluter hon sig värdigt till sin partiledare, som i en intervju förra åretsade att man med hänsyn till att man far betalt för simhallsbad borde ta betaltför boklån - är det viktigare att läsa böcker än att håHa sig ren?, som han såutmärkt formulerade det. Ja, def kanske är så atf vi tycker det är viktigt attfolk faktiskt läser. Och det är lättare att avstå från boken än aft avstå frånmaten. Det är faktiskt ett argument för avgiftsfria boklån, Jan-ErikWikström frågade om moderatpoHfikerna kunde gå i bräschen för att hävdaavgiftsfriheten. Nej, det tror jag inte. Den erfarenhet jag gjort under den härperioden är dess värre att kulturpolitiker sällan awiker från en enhefligmoderat partilinje. Det är ju så aff kulturkonservatismen i moderatasamlingspartiet sitter trångt och föredrar aft tiga still. Dess värre serman ofta att många som man hade hoppats skulle vara mycket aktiva förkämpar förett vitalt och fritt kulturliv inordnar sig i ett nyliberalt fälttåg, varssoldater sannerligen inte fillåts stiga ur ledet för att plocka några blommor;det kan vi i och för sig beklaga, frågade efter ett biblioteksmanifest, som en bibliotekslag. Låt migdå peka på att ett biblioteksmanifest redan finns i propositionen och iutskottsbetänkandet, Def talar om följande: "Folkbiblioteketär vår vikfigaste lokala kulturinstitution och det skall spela en aktiv rollsom initiativtagare och samarbetspart i det lokala kulturlivet. Det skall haett allsidigt mediebesfånd, stå öppet för alla och erbjuda sina tjänster utankostnad för den enskilde. Folkbiblioteketskall stimulera människor att söka kunskap och kulturupplevelser och arbetamålmedvetet för att nå ut med verksamheten till allt fler. Det skall bidra ökad medvetenhet och till ett engagemang i den demokratiska processen.Folkbiblioteket skall visa respekt för den enskildes önskemål och behov menalltid främja god kvalitet vid val av medier och aktiviteter," Det redovisas också fyra handlingsHnjer: - Folkbiblioteket skall föra enkamp för boken och läsandet, - Folkbiblioteket skall arbetaför en fri och jämlik tillgång tiH information, - Folkbiblioteket skall bygga utden uppsökande verksamheten och knyta till sig förmedlare, - Folkbiblioteket skall särskiltuppmärksamma barns behov av böcker och läsning. Detär således fråga om att föra en folkbildningskamp, och det manifest somCarl-Henrik efterlyste finns alltså redan. Låtmig allra sist när det gäller arbetsplatsbiblioteken bara säga till Jan-ErikWikström att det inte handlar om att skapa ett alternativt bibliotekssystem,utan om att engagera bibliotek och andra intresserade i uppbyggnaden avbibliotek också på arbetsplatserna. Det är lika rimligt att fömtsatta att andraintressenter än folkbiblioteket skall ta eft ansvar på detta område som det ärförutsätta att företaget kan medverka till att underlätta joggandet för sinaanställda. 22 () replik: Det är självfallet glädjande för mig att höra att kulturministern troratt våra aktiviteter för atf få utomstående att bidra till viktigakulturinsatser kan bära frukt, I min strävan att åstadkomma detta har jag bl.a. samtalat med presumtiva sponsorer av uppslagsverket. De har genomgåendesagt: Det gäller för oss att våra insatser, i Hkhet med reklamsatsningar, kanbli avdragsgilla. Kulturministern har här ett bra tillfälle att klargöra omsponsring av vår kan bli avdragsgill, I så fall tror jag attkulturministern knappast behöver min hjälp för att åstadkomma en god sponsring,som kan vara av värde. Det andra som jag vill bemöta är kulturministernsfördömande av den moderata kulturpoHtiken, Han ger sken av atf vi skulle gå ikonservativa spår, utan vilja tiH öppenhet och frihet. Det är faktiskt vi somkan plocka de blommor som kulturministern hävdade att vi inte kan plocka. Vikan göra det av den orsaken att i vårt kultursamhälle blommornas antal ochutseende inte nödvändigtvis är fastlagt av . Vi vill ha frihet ochmångfald, och det vet i högsta grad. Jagskall, herr talman, inte beröra resten av anförande. De övrigafrågorna har vi ju debatterat tidigare, och det kan vara onödigt att förlängadebatten. Anf.23 () replik: Vi skulle väl alla gärna vilja se ett nytt, modernt, stort svensktuppslagsverk. Man kan då fråga sig: Hur kan det komma sig att man i ochFinland klarar utgivningen av ett sådant verk utan statsstöd? Vihar också exempel på att Bra Böckers Lexikon, som jag personligen tycker ärbra, har sålts i några hundratusen exemplar - och verket förnyas ständigt. Ärdet någon som tror att man efter ett statligt engagemang i denna branschnågonsin mer kommer att få se ett uppslagsverk, som ges ut av ett privat förlagutan statsstöd? Jag var med om att tillsätta en utredning somskulle pröva denna fråga. Den slutsats som jag kom fram till, liksom de flestasom var engagerade i utredningen, var också denna att det är större risker änmöjligheter, om staten engagerar sig i denna utgivning. Självfallet tackar intePrisma eller nej, om de får ett erbjudande om 20 milj, kr. Det är enunderbar present, men jag tillåter mig betvivla att det är avgörande för, omman vill ge ut ett verk eller ej, ty resten skall ändå finansieras på vanligtsätt. Jag tror att det kan finnas förlag som kunde vara intresserade, om devisste att de när verket är färdigt har garantier för att få sälja någottusental exemplar till skolorna och något tusental exemplar till näringslivet,så att man vet atf det verkligen finns en marknad för detta. Jag tycker alltsåatt det är nödvändigt att man funderar mycket noga över konsekvenserna av från statens sida ger sig in i ännu en bransch. Om ett enskilt förlag utanstatsstöd inte orkar med utgivningen utan avbryter den är ju en sak, men omstaten har varit initiativtagare och skaffat fram ett grundläggande kapital ochdet sedan visar sig att man inte orkar med, skulle jag vilja se denkulturminister som då karskt säger: Nej, nu får det vara slut, vi var med ochgav pengar, nu får det vara nog. Då tvingas man naturligtvis tillförhandlingar. Jag tycker att man skall undvika att försätta sig i en sådansituation. ställde frågor om villkoren för ekonomiska bidrag frånprivata företag till uppslagsverket. Jag kan förstå att det kan varaskattetekniskt avgörande om företaget vill ge ,, 1 milj, kr, eller 2milj, kr. Men jag förutsätter att viljan att bidra ändå inte är beroende av får sådana skatteförmåner atf staten betalar alltihop. ändå företagen betala. Dåkan det vara intressant att pröva på vilken nivå man med hjälpkan åstadkomma tillräckligt mycket för att ge ut ett nytt uppslagsverk, IngridSundberg är besviken på mig för mitt påpekande aft moderata kulturpolitikerfronderar mot en del av de svajigaste nyliberala uttalandena. Jag har undersenare år faktiskt med en viss förvåning noterat att så många moderater numerauppträder som konformismens apostiar i sina politiska uttalanden, eftersom jagvet att de i sitt privata liv gärna tillhör dem som plockar blommor inte baratill höger utan emellanåt också fill vänster om vägen, Jan-ErikWikström påpekade att det är större risker än möjligheter med utgivningav ettuppslagsverk. Han påminner mig därvid om den litteraturvetenskapligainstitution i landet som har skrivit till mig och påpekat det farliga i att geut klassiska verk till unga människor, utan att en litteraturvetenskapliginstitution noga har granskat utgåvorna textkritiskt, gjort kommentarer i formav fotnoter och sett till att alla lärare har fått specialutbildning i attundervisa. Man tycker inte att vi skall ta risken att utsätta våra barn förStrindberg okommenterad. För att upprätta humanismen har i varje fall jag sagtatt jag för min del är beredd att ta den risken. Och, , skullevi inte också kunna ta risken att medverka tUl att dokumentera svenskt vetandei en ny nationalencyklopedi? Anf.25 () replik; Jag tycker att vi skall ta risken beträffande Strindbergsutgivning,och det har jag faktiskt också varit med om att göra. Vad vi talar om nu ärformerna för stöd ifrån statens sida vid tillkomsten av eft nytt svensktuppslagsverk. Här tycker jag aft man skall vara försiktig med att snedvridamarknadsförutsättningarna och branschen, om det finns en annan modell för stöd.Det är det som jag tycker är så viktigt. Sedanvill jag gärna tillägga, att om det nu finns 10 milj, kr, att satsa påkulturändamål, tror jag att jag skulle vilja använda pengarna på ett annatsätt, så att man kan tillgodose en del av de önskemål som har varit aktuellaunder denna vårriksdag. Får jag också innan jag slutar instämma med IngridSundberg och i deras vädjan om att kulturministernprövar vad som kan göras för att rädda Marionetteatern i en svår situation. 26 (vpk): Kulturutskotte deler mine synpunkter om va vektiff dä ä å ha rätten teett ege språk. Rätt som dä ä so stöter en på dä förhollane att folk töstner. Ditöstner för att di, di tåler te hör itte va di säj jer utta bare höss disäjjert. Fråga ä häcken dä på sekt ä mast sönn om i tåkkre sittvasjoner. Sjölluter ja nåck öt dä hölle att dä blir mast sönn om di som sluter å lössne, fördä att di vet itte va di går meste om. Dää so möe som ligger i e männisches språk, å blir dä föst so töstner itte baretalinga utta e stor del tå själve männischas historie, kulfur å sociale Å hört ä männischa da? Folk ä påkka te å harätten fe å bäre sett språk å sine o'l mä löfta panne. Tänkom hor å en kunne begripe att i mett språk setter mett liv å mine maner. Viä påkka te å värne om den rätta här i riksdann åg. Dä gäller bådde för allesorters infödinger i Svärrje å för alle di som utta olike anledninger flötterhit ifrå uflanne, Dä ä nog dags åg, å se åpp mä dänna amerikaniseringa som sker mä däsvenske språke. Skadä va nödvänditt å få, ett quenumber på displayen när en ha fögge sä ennommerlapp te settplassbiljätten på tåge. Nären fråger om noe so känn en få te svar att: "Det finns inte i dennafilen", eller att "det saknas på desken". Nä hä säjjer ja da, Åhäcken desk ha'ler dätta på? Vekke bo'l har du't på? Dä blir litte kranglit iblann, Språke är vektiff som ett instrument för å åskådliggjöre å belyse ettmännscholivs sociale å klassmässige orsakssammanhang å sambann mä'r6m lokalebetingelserna å förufsättningera. Uttaspråk är männischa historielös å ett lätt offer för den kommersielle skräpkultur'n. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (statens roll på litteratur- och biblioteksområdet) Utskottetshemställan bifölls med 252 röster mot 55 för reservation 1 av ochSfina . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (hemmets och skolans roll för litteraturintresset) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 77 för reservation 2 av . Mom.4 (fasta eller fria bokpriser) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 18 för reservation 3 av Carl-HenrikHermansson. Mom.5 (frågorna om en bibliotekslag och om avgiftsfrihet för boklån från de Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 17för hemställan i reservation 5 av . Utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets motivering med den ändring däri somföreslagits i reservation 4 av m.fl, -godkändes medacklamation. Mom. 7 (handhavandef avutgivningssfödet) Nr 163 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av o H m, fl. - bifölls med acklamation. Mom.8 (statligt stöd till utgivning av klassiker för skolan) Litteraturoch folk- Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av /,,/,/, u m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom.9 (formen för stöd till utgivning av klassiker för skolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av - bifölls medacklamation. Mom.11 (statligt stöd till utgivning av ett svenskt uppslagsverk) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 89 för reservation 10 av . fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.12 (En bok för alla) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m, fl, -bifölls med acklamation. Mom.24 (statligt stöd till lokal biblioteksverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.25 (arbetsplatsbibliotek) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 91 för reservation 14 av , fl. Mom.26 (sammanslagning av anslagsposter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av och imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.28 (statligt stöd till verksamhetsutveckling vid folkbibliotek) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m, fl, -bifölls med acklamation. Mom.30 (stöd till kulturtidskrifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av - biföHsmed acklamation. Mom.41 (beräknande av medel för Lokalt utvecklingsbidrag inom anslagsposten Lokalbiblioteksverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av -bifölls med acklamation, Mom. 42 (beräknande avmedel för Inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av -bifölls med acklamation. Mom.46 (medelsberäkning för andra bidrag till folkbibliotek än dem som behandlats itidigare moment) UtskottetshemstäHan - som stäHdes mot reservation 31 av - biföllsmed acklamation. Mom.48 (anslag fill Bidrag till regional biblioteksverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 36 av -bifölls med acklamation. Mom.49 (anslag till biblioteksverksamhet vid svenska skolor i utlandet) Utskottetshemställan - som stäHdes mot reservation 37 av m,fl, - biföllsmed acklamation. Mom.50 (videogram för döva) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 18 för reservation 38 av Carl-HenrikHermansson, 1 ledamot avstod från atf rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar. betänkande 1984/85:33 om livsmedelspoli tiken (prop,1984/85:166), 27 vice talmanANDERS (); betänkande nr 33 om livsmedelspolitiken är intemöjHgt att diskutera med mindre än att man gör en återblick efter 1977års jordbrukspolitiska beslut. Det gäller framför allt i de delar därsocialdemokraterna haft olika meningar, Idet anförande som riksdagsman höH i den 11 juni 1982angavs anledningen till jordbmkets pressade ekonomiska läge vara den ekonomiskapoHtik som förts under de icke-socialistiska regeringarnas tid. RiksdagsmanSvante menade att det nu var hög tid att starta upp en nyjordbmksutredning och skapa en jordbmkspoUtik som kunde mötas av förtroende avbåde konsumenter och producenter, Ianförandet angavs i princip de rikflinjer som livsmedelskommiftén senare komatt arbeta efter. Om livsmedelskommitténs arbete skulle mycket kunna sägas, men jag villinskränka mig till omdömet att livsmedelskommittén gjorde så gott den kundeunder den korta tid som den hade till sitt förfogande. Livsmedelskommitténmöttes av en stark förväntan från inte minst LRF:s sida - en förväntan attutredningen ordentligt skulle kartlägga vid vilka stationer under varans väg,från producent till konsument, som den fördyrades och med hur mycket. Dennaförväntan upplöstes i besvikelse och missnöje. De uppgifter som kom fram var avallmän karaktär och förut kända - utredningen hade av oHka anledningarmisslyckats méd uppgiften. Redaninnan utredningen var färdig med sitt arbete bröts delar ut och allmännariktlinjer för jordbrukspolitiken förelades för beslut. En, som jagredan vid det tillfället uttryckte det, slarvigt hopkokad proposition, varsförslag i väsentliga delar infe remissbehandlats, blev beslut. Påväsenfliga punkter avvisades emellertid jordbruksministerns förslag -exempelvisnär det gällde hur Norrlandsstödet skulle finansieras. Redan vid den härtidpunkten kunde man ana atf utredningsresultatet inte skulle nå upp tilljordbruksministerns målsättning - en jordbrukspolitik som skulle omfattas medförtroende av både konsumenter och producenter. Närvi har att behandla jordbruksutskottets granskningsförslag med anledningav propositionen kan vi för historieskrivningens skull konstatera att fåutredningar och få propositioner har mött ett sådant motstånd och missnöje,inte bara i den direkt beslutande församhngen, utan även ute hos dem som direktberörs av besluten. Den23 maj - efter det aft riksdagsmannen att socialdemokratin ville skapa en jordbrukspolitik som omfattadesmed förtroende av både konsumenter och producenter -demonstrerade mer än 20 000producenter mot jordbruksministerns och regeringens jordbmkspoHtik, Det var enmäktig och djupt imponerande demonstration som ägde rum. Från alla Sverigesbygder kom demonstranterna öch genomförde värdigt sina protester mot denpolitik som man uppfattar leder till utslagning av människor och bygder. Viär många som delar deras oro. Oron grundas i det förhållandet att den politiksom nu har en majoritet bakom sig i av socialdemokrater ochkommunister leder till en minskning av antalet brukningsenheter och av dentotala åkerarealen. som man konstaterar aft jordbruket självt skall ståför den del av produktionen som infe kan avsättas inom minskar man denmöjligheten genom atf betona nödvändigheten av utbytesexport och åtgärder föratt lättare kunna lansera ersättningsprodukter till riktigt producerad mat -typ Vispädel och andra ersättningsprodukter. Dennya ekonomiska ersättning som staten nu går in med för att hjälpa till attlyfta ut spannmålsöverskottet är naturligtvis välkommen, men såvitt jag förstårskall den bara räcka . Utskottsmajoriteten säger ju, liksom ,uttryckligen ifrån att def "ankommer på jordbruket att under denna periodaktivt arbeta för en anpassning av produktionen så att samhällets delansvar kanupphöra", I klartext betyder denanpassningen en krympning av produktionen under prispress,vilket leder till aft def är stor risk atf eff stort antal jordbrukare försvinner,och det öppna landskapet växer igen såvida inte andra kostnadskrävandeåtgärder sätts in för att hålla landskapet öppet. Det får nog betraktas somsannolikt att jordbrukets regionalpolitiska roll inte går aft upprätthålla,eftersom det oftast är i de sämre jordbruksbygderna som jordbmket har dennaroll. Det är förvisso inte bara i de bygder som kan påräkna ett s. k.Norrlandsstöd som jordbruket är viktigt. Det är viktigt att man ävenfortsättningsvis kan bedriva jordbruk i hela det småländska höglandet, i delarav skogsbygd, i stora delar av och i delar avVästergötland, för att ta några exempel, Detta är viktigt inte minst urberedskapssynpunkt, kunde man konstatera atf ur livsmedelssynpunkt viden avspärrning är mera sårbart 1984 än det var 1977, Anledningen är att viblivit mer importberoende framför allt av insafsmedel i jordbruket, exempelvishandelsgödsel i form av kväve. Utredningen konstaterar därför; "Försörjningenmed nödvändiga Hvsmedel vid en avspärrning torde bli acceptabel under förstaoch andra krisåret. En längre avspärrning skulle medföra svåra påfrestningar påförsörjningen," egentligen säger är att vi klarar men inte det tredje, ochdetta är under nuvarande förhållanden, dvs, med odling på 2,9 miljoner hektar.Då har man dessutom räknat med import av kväve. Med det nu anförda har jag velat påtala hur de uttalanden som gjordes1982 nu 1985 leder till beslut som i allra högsta grad är kontroversiella ochsom är så långt från samförståndslösningar man gärna kan komma. Regeringen ochregeringens jordbmksminister har själva bäddat för denna situation, och detkommer för oss i att vara en angelägen uppgift att rätta till demisstag som begås genom de beslut som kommer att fattas . De 49reservationer som är fogade till detta betänkande vittnar om hur olika syn påjordbrukspolitiken reservanterna har i förhållande till regeringen ochsocialdemokratin. Tidenmedger inte att jag här redogör för aHa reservationerna, men jag vill någotkommentera de förändringar som har skett av regeringens förslag underbehandlingen i jordbruksutskottet. Fördet första viH jag fästa kammarens uppmärksamhet på vad utskottet skriver omfamiljejordbruket och dess roll: "Utskottetdelar jordbruksministerns uppfattning att familjejordbruket också i framtidenkommer att vara den dominerande företagsformen i jordbruket. Familjejordbrukethar enligt all hittillsvarande erfarenhet visat sig vara den meständamålsenliga formen för bedrivande av ett effektivt jordbruk i vårt land.Någon anledning att förmoda att det skulle bli någonändring i nämnda hänseende finns enligt utskottets mening inte," Jagvill gärna uttrycka min uppskattning över atf alla parfier nu står bakom dessaformuleringar, som i sig är ett uttalade tack för de insatser som de mångafamiljejordbruken gjort i vårt land och som har visat sig vara så effektiva,