prot · G809161 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:161 Förhandlingarnaleddes fill en början av andre vice talmannen, 1984/85:28 om vissafelefrågor (prop, 1984/85:100 delvis och 1984/85:158), 1984/85:30 om rätt attdriva lokal och regionalkollektivfrafik på väg (prop. 1984/85:168)samt 1984/85:29 om vissa körkortsfrågor (prop. 1984/85:137). Trafikutskottetsbetänkanden 28, 30 och 29 kommer aff debatteras i nu nämnd ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsåtrafikutskottets betänkande 28 om yissa felefrågor. 110 (): betänkande om vissa felefrågor behandlar dels denormala, årsvis återkommande frågorna i budgetpropositionen om televerketsinvesteringar, servicemål och ekonomiska mål, dels mer framtidsinriktadefrågor, som regeringen tagit upp i en särskild proposition. För att i någon månspara kammarens tid skall jag i mitt anförande beröra endast den framtidatelepolitiken. Informationsteknologinbefinner sig i ett oerhört dynamiskt och expansivt skede. Runt om i världensatsas oerhörda resurser på forskning och utveckling. Konkurrensen är knivskarpmellan länder och meHan företag när det gäller både utveckling ochmarknadsbearbetning. Någratydliga drag framträder i den pågående utvecklingen. Teleteknik och datatekniksammansmälter alltmer. Kostnaderna för anläggning av kommunikationsnät sjunker,ÅtskiHiga länder omprövar den organisatoris- ka formen för sinatelekommunikationer. Under1950- och utgjorde telefoni och databehandling helt olikaverksamheter, men i och med aff man började förbinda olika datorer med varandraförändrades bilden. Dagens situafion kännetecknas av att teleprodukter ochprodukter från den ständigt expanderande privata dataindustrin smälter sammantekniskt i generellt användbara apparater. Det blir då allt svårare attupprätthålla olika organisatoriska former för datakommunikafion ochtelekommunikafion. Litet tillspetsat kan man säga att någon måste ge sig.Hittills har ingen mig veterligt föreslagit aft dataindustrin skallnationaliseras och monopoliseras - det torde för övrigt vara hart när omöjligtatt genomföra. Följaktligen, herr talman, får de nafionella telemonopolenstryka på foten förr eller . Utläggningav tunga, kraftigt isolerade kopparkablar var från början den dominerandetekniken för telekommunikation. Kostnaderna för anläggning av nät var myckethöga. Därför byggdes nationella teleförvaltningar upp, skyddade av monopol, Defvar rationellt . Nusjunker anläggningskostnaderna, och def finns nya tekniska överföringsmetoder:tunna optiska fibrer, radiolänk, satelliter. Man kan därför inte längre tala omett enda nät för telekommunikation. Även detta gör det svårare atf bevara denationella telemonopolen. Ettantal länder har dragit konsekvenserna av de senare årens utveckling. Det gåren våg av avmonopolisering och privatisering över världen. Dessa länder läggersjälvfallet inte om sin telepolitik för att försämra telekommunikationerna.Tvärtom gör de så därför atf det, som jag sagt, blir alltmer omöjligtatf behålla monopolen. Eller, positivt uttryckt: Eftersom det numera finnstekniska förutsättningar för ökad konkurrens, tar man till varamarknadsekonomins möjligheter atf skapa en ännu snabbare utveckling och ännubättre telekommunikationer, Iregeringens proposition om vissa telefrågor redovisas regeringens syn påteleverkets roll och uppgifter. Vidare föreslås att - utöver en av televerketlevererad basapparat per abonnemang - typgodkända telefonapparater av andrafabrikat skall få anslutas till televerkefs nät. Dessutom föreslås aft statensaktier i skall överlåtas till Ericssonkoncernen,Slufligen ger propositionen besked om atf regeringen inte tänker verkställariksdagens beslut aft , , skall överföras tHlaktiebolagsform , DeborgerHga partierna har en gemensam syn på hur den svenska telepolitiken börbedrivas. Det var därför naturligt att vi väckte en gemensam trepartimotion. Vipekar där på det orimliga i trippelroll, som måste driva inorganisationen i ett tillstånd av schizofreni. är för det första enmyndighet, för det andra ett affärsverk, skyddat av monopol, och för det tredjeett konkurrerande affärsföretag. Konfliktenmellan roller har skärpts alltmera, och mycken kritik har riktatsmot för atf det skulle utnyttja myndighetsfunktionen ochmönopolskyddet för aft gynna sina konkurrensufsatta verksamheter. All kritik avdetta slag är kanske inte så väl underbyggd, men alltför ofta har krifikenvarit befogad. Dessutom- och debatten på denna punkt har varit av förvånansvärt liten omfattning ivårt land - är risken uppenbar att vårt land avskärmar sig från den snabbainternationella utvecklingen om vi infe omprövar feleverkets roll. Propositionensäger också på s, 3: "Telekommunikationernas internafionella karaktär göratt det infe är praktiskt möjligt för ett land aff bedriva en telepolitik som intetar hänsyn också till förhållandena i andra länder," Sårätt och så rikfigt! Men förmår socialdemokraterna attdra konsekvenserna avdetta? Nej, som vanligt klarar de inte av def. Frånborgerligt håll föreslår vi att televerkefs verksamhet skall renodlas och iförsta hand bestå i att förvalta feleverkets nät. Myndighetsuppgiften atftypgodkänna apparatur skall läggas på annat organ än . Vi föreslårockså att all konkurrensufsatt verksamhet skall skiljas ut till separata bolag,Eft mål är atf sedan successivt sälja ut aktier i dessa bolag till allmänhetoch anställda. Enså omfattande förändring av felepolitiken tarvar förberedelser. Vi föreslårdärför atf en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att utifrån deriktlinjer jag nu redogjort för lägga fram förslag om dels televerkefs framtidaroll, funktion och organisation, dels statens engagemang i övrigt påfeleområdet. Jag yrkarbifall till reservation 1, Såtill frågan om monopolområde. Detta omfattar i dagtelefonapparater, abonnenfväxlar och viss anslutningsutrustning för datakommunikation,s, k, modem. Därutöver kan man säga atf än så länge har ett faktisktnätmonopol. Televerkethar självt i en skrivelse till regeringen begärt att monopolet påtelefonapparater skall avskaffas. Detta försök till avmonopolisering-om änbegränsad - blev i regeringens proposition en "tumme". Den förstaapparaten på Varje abonnemang måste konsumenten fortfarande köpa för dyrapengar från . Frånborgerligt håll menar vi aft konsumenterna skall ha rätt att välja även förstaapparaten. Om televerkefs apparater och service är bättre än konkurrenternaskommer de även fortsättningsvis aft dominera marknaden. Om infe, får konsumenternatillgång till bättre apparater och ökad service. Oavsett vem som blir mestframgångsrik i konkurrensen kan man vänta sig atf priserna pressas. Även det äri konsumenternas intresse. Ävende båda andra monopolen - som gäller abonnentväxlar och höghasfighetsmodem -skall avskaffas, anser vi. Abonnentväxlarnahar en central funktion i många företags kommunikationssystem. Möjligheten attutnyttja växlarnas funktion rafionellt hämmas genom atf feleverket står somensam leverantör. Televerkefsabonnentväxlar är dessutom dyra. Varje växel som installeras och som inte känanpassas fullständigt efter användarnas krav innebär en merkostnad. Def gällerinfe bara företag utan även sjukhus, skolor, myndigheter, kommunala verk, etc. tjänstemän vetinte bäst hur skall lägga upp sitt Nr 161 interna telekommunikationssystem eller hur ASEA;s växel i Västeråsskall Tisdaeenden "' ' företagens eget folk bäst. 4 iuni 1985 ' '"8' tvivel om atf feleverket också kommer att tvingas släppa Man kan infe stå emot den tekniska Frågan är bara när detta kommer aftske. Monopolistisktorganiserade telekommunikationer tenderar aft anpassa informationssystemenefter monopolets villkor. Den mångfald och konkurrens som har en avgörandebetydelse för sysselsättningen och för näringslivefs UtveckHng kommer då atfblockeras. Deåtgärder som ett antal andra länder vidtagit har nära nog samfliga syftat tillatt öka dynamiken och utrymmet för experiment och enskilda initiativ. Infeminst för nyföretagande och småindustri är detta väsentligt. Jag yrkarbifall till reservafion 6. Slutligen,herr talman, skall jag beröra frågan om , dvs. har för fleraår sedan beslutat atf skall överföras i bolagsform. Enligt det senaste besluteti frågan skall detta ske . Socialdemokraterna har alltsedan dekom till makten förhalat och schabblaf i denna fråga. fortsätter man i sammastil. Jagskall inte trötta kammaren med en genomgång av Teliaffären. Därvidlag kan jaghänvisa fill fidigare debatter i frågan. Deträcker med att konstatera att socialdemokraternas agerande när det gäller Teliär ett skolexempel på hur man förstör en fungerande verksamhet. Internastrider, konflikter mellan fackliga organisationer osv. har effektivt fått nerstämningen och arbetsglädjen till botfennivå. Regeringensäger sig ha för avsikt atf komma med ett förslag i nästa budgetproposition. skulle vara framme i form av fortsatt socialistisk majoritet eftervalet, är jag övertygad om aft socialdemokraterna har fler undanflykter pålager. Riksdagenbör visa sin auktoritet och ålägga regeringen att följa beslut. Detsker om kammarens ledamöter röstar för reservation 8, till vilken jag yrkarbifall. 111 (): Vi har i vårtland etableringsfrihef när det gäller telenät. Vem som helst får bygga telenät.Det innebär aff konkurrens i princip kan råda för anläggning av felenät. Varförhar vi då infe flera telenät, som konkurrerar? Ja, svaret ligger förmodligen iatf de gjorda och planerade jätteinvesteringarna från televerkefs sidaomöjliggjort en fri konkurrens. Ingen har råd aft hålla emot. får dåeft fakfiskt monopol - förutom de monopol som verket redan har på teleområdet. Detsvenska var länge framgångsrikt när def gällde aft bygga ut ochunderhålla telenätet. Men har bilden förändrats. Deosäkra telefonräkningarna är ett färskt exempel. Överbelastade 138 telelinjer är eft annat. Vi har väl alla förvånat ossöver aft få höra en telefonsvarare meddela"tillfällig överbelastning, var god ring senare". Nr 161 har helt enkelt infe hunnit med i den tekniska utvecklingen,och den detta har drabbat abonnenterna. Vidare har feleverketmissbrukat sin monopolsfällning vad gäller provning _ avapparater som konkurrerar med egna produkter. har motarbetatmarknadsutvecklingen på modemsidan, men har där också utnyttjat sitt monopoltill att skaffa sig försprång beträffande apparater för harfördröjt utvecklingen avvideotex, och sedan självt skaffat sig taxefördelar.Televerket har motsatt sig en rimlig utveckling på Alltdetta hade knappast skett om inte haft sitt monopol att luta sigemot. Nuvill feleverket, i ett intensivt tempo, bygga ut bredbandskablar över vårtland, i hopp om att hinna få ett kraftigt försprång till den tidpunkt då det-förutom för kabel-TV- har utvecklats en efterfrågan på bredbandstjänsfer. Vivill naturligtvis inte ha det så. Men vi vill atf telekommunikation skall varaeffektiv och pålitlig och kunna erbjudas till så låga kostnader som möjligt. Samtidigtsom en omfattande monopolavveckling håller på att ske internationellt har detsvenska monopol i stort sett bestått oförändrat. Det är bara pålåghastighetsmodem och telexapparater som monopolet hävts, I propositionen, somstöds av utskoffsmajoriteten, föreslår regeringen en viss uppluckring avmonopolet på telefonapparater, men i , normalfallet skall fil] abonnemangetfortfarande höra en basapparat. Vianser att all teleutrustning bör öppnas för konkurrens. Härigenom kommerkonsumenterna snabbare och till lägre kostnad att erbjudas de fader avteletjänster som kommer fram i allt snabbare takt. monopol påtelefonapparater bör därför slopas helt. bör också monopolet påabonnentväxlar upphävas. Med tanke på den stora betydelse både för utvecklingenav industriella produkter och för våra möjligheter att upprätthållakonkurrens i fråga om informationsförmedling bör också monopolet påhöghasfighetsmodem hävas. Därför måste provningsverksamheten ochtypgodkännandena läggas hos annan myndighet än feleverket, t, ex, hos statensprovningsanstalt, Folkparfietarbetar för ett marknadssamhälle, inte ett monopolsamhälle. Inom dettamarknadssamhälle skall en social trygghet finnas på viktiga, områden. Dennatrygghet innebär i fråga om teleområdet att god telekommunikation skall finnastillgänglig över hela landet och levereras av och privata företag ikonkurrens. Detta för låga taxor för användarna. Folkpartietönskar också att kvalificerad marknadsinformation om teleprodukter ochtjänster skall göras tillgänglig för användarna med moderna metoder.Datoriserad konsumentupplysning är en form för detta. En väl upplyst konsumenthar goda förutsättningar aft genom kloka produktval och inköp påverka marknadenså aft en effektiv balans och en fungerande mångfald uppnås. Vianser alltså aft televerkefs nuvarande verksamhet bör delas upp så att verket har kvar sitt ansvar för riksnätet, men atf teleutrustningar i övrigtbör 139 Nr 161 utvecklas och säljas av fristående bolag. Tisdagenden °' ' '" privatiseras, 4 iuni 1985 Våren1982 fattade beslut beträffande , innebärande att skulle blibolag , ändrades detta beslut, och i Vissn telef Sp ställetfick i uppdrag aft närmare utreda frågan om aft överföra till bolagsform,har på regeringens uppdrag redovisat sin bedömningav framtida konkurrenssituation och konsekvenserna i olika avseenden avom blir bolag eller inte. Härefterhar verket föreslagit att ombildas till bolag den 1 juli 1984,1 olikamotioner från de tre icke-socialistiska partierna har frågan om bolagsbildningden fått stöd. Trots ställningstagande för bolagsbildning har nuåterigen utskottets majoritet snällt fogat sig i departementschefens förslag,som i realiteten tydligen innebär aft den verksamhet som bedriver, i nurådande majoritefsläge i , infe skall få bolagsform, detta trots attfeleverket självt funnit aft denna verksamhetsform skulle vara till gagn förbåde verkets egna anställda, de anställda i och för verksamheten. Jag vill med detta inlägg i debatten om trafikutskottets betänkande1984/85:28 yrka bifall till reservationerna 1, 5, 6 och 8, Anf.112 (vpk): Den allmänna utvecklingen uppvisar en kraftig expansion inom tele- ochdatakommunikationsområdet. Stora internationella privata koncerner, t, ex, ,har enorma kapitalresurser och därmed en överlägsen strategisk kapacitet föratt dominera och styra utvecklingen. Några ord om som kullkastar alla gamlaidéer om industriverksamhet, 1976 kontrollerade av världensdataindustri. Tolv andra datorföretag får dela på resten av marknaden.Konkurrenterna vid sidan av ett fåtal jättar som det nyssnämnda , ,och är tämHgen små internationellt sett. Ettav de långsiktiga problemen är hotet aft internationella privata monopoltränger ut vår nationella telekommunikationssektor, som dock är relativt liten.Härigenom kan sociala aspekter och beredskaps-, indusfri- och regionalpolifiskaaspekter komma att skjutas i bakgrunden och äventyras. Vpk vill slå vakt om ennationeU svensk tele- och dataverksamhet. Detta gäller infe barakommunikationsservice utan även den industriella verksamhet på området somfinns och som har stor betydelse för landets tekniska utveckling och industriellaframtid. Denna sektor får inte hamna i klorna på multijättarna. Målsättningenmåste i stället vara en nationalisering av densamma. Denna målsättning är inteminst vikfig från beredskaps- och sårbarhetssynpunkt och överensstämmer med vårgrundsyn att människornas behov av kommunikationer helt enkelt är en socialrättighet precis som rätt till undervisning, vård osv. De borgerligas, främstmoderaternas, intentioner är i stället atf uppnå en ökad kommersialisering ochprivafisering av televerksamheten och anslutan- 140 de produktion. En sådan politik är aningslöst inriktad på vägröjandeockså för destora tele- och dataföretagens ännu kraftigare inträngande på svensk marknad. De, krafter som förordar en sådan strategi talar ofta omnyttan med konkurrens och faran med monopol, men man bortser då,tydligen fråndet hot som utgöres av internationella enskilda monopol. Vad sedan gällerkonkurrensen vill jag framhålla att den tenderar aft inskränkas mer och mer,allteftersom kapitalismen utvecklas. Dyra reklam- och försäljningskampanjersom kunderna får betala - vem skulle annars betala dessa kampanjer? -ersätternu priskonkurrensen. Jag har tagit upp detta, eftersom justkonkurrensargumenfet är det som synes bära upp den borgerliga reservationen nr1, där det falas om bildandet av fristående bolag för olika verksamheter. Denlångsiktiga strategin bakom denna kampanj mot den offentliga sektorn och förbildandet av flera fristående bolag, liksom för nedskärningar, anges varaeffektivisering. Man vill helt enkelt ersätta soHdarifet ochsamhällsinflytande med privafisering, individualism och vinningslystnad. Bakomallt detta ligger en strävan från det privata näringslivefs sida att skapa nyavinstkällor. Kravet på privafisering har knappast uppstått bland konsumenterna.Skulle den borgerliga offensiven mot den offentliga sektorn få verkligframgång, riskerar vi atf villkoren försämras för flertalet människor. Detta gäller också televerksamheten, som bedrivitsframgångsrikt i . lär vara världens billigaste och fätastefelefonland. Den svenska feleverksamheten åtnjuter respekt i hela världen. Enförklaring härtill torde bl. a. vara atf feleverket har arbetat på helatelekommunikationsområdet. Från den egna verkstadsindustrin har levereratsprodukter av erkänt hög kvalitet. Utvecklingsarbetet har skett i nära samarbetemed Ericssonkoncernen. Det är enligt vår mening mycket värdefullt ur nationellsynpunkt aft har ett felenät i samhällets ägo och en egen samhällsägdtillverkningsindustri, som kan förse landet med utvecklade teleprodukter. Inteminst ur beredskaps- och sårbarhetssynpunkt är detta av stort värde. Det ärockså en trygghetsfaktor aff ha en samhällelig produktion - jag tänker på ,som sätter kvalitet och hållbarhet i första rummet. Visst finns det billiga "pirattelefoner" m. m.som många på grund av nyhetens behag har lockats aft köpa. Men erfarenheten harvisat atf det låga priset i de flesta fall motsvaras av en dålig kvalitet.Nyhetens behag har snart tonat bort. Def här är några av de skäl som utgör grundenför vpk:s reservationer 1,4,7 och 9, där vi markerar vårt motstånd mot allaförsök fill privatisering eller bolagsbildning. Vi vill slå vakt om detsamhälleliga monopolet och vi hävdar atf nuvarande verksamhetsform ärfullt godtagbar i jämförelse med bolagsformen. Det finns exempel från , därman slagit in på sönderdelningslinjen vad gäller det s.k. Bell-sysfemet.Erfarenheterna för vanliga abonnenter - främst hushållen - är verkligen dystra.Konkurrensivrarna har misslyckats att leva upp till sina löften om att systemetskulle ge stora fördelar för konsumenterna. Det säger i varje fall defamerikanska konsumentförbundet i en rapport med statistik över kostnads- utvecklingen under 1984.Grundavgiften steg med i genomsnitt . Jagfrågar mina borgerliga kolleger i trafikufskoffet: Är def en sådan ordning somde borgerHga reservanterna eftersträvar? Def blir inte bra för de svenskaabonnenterna och de svenska hushållen. Målsättningenbör i stället vara aft eftersträva en nationalisering av svenskteleindustri. Frågan om landets telekommunikationer har stor strategisk ochpolifisk betydelse. I konsekvens härmed måste en ansvarig styrelse klartåterspegla de politiska ansvarsförhållandena i landet. Generaldirektören börfungera som högste tjänsteman och infe etableras i en självskrivenordförandefunkfion. Utskottetsmajoritet hänvisar i detta fall till en pågående utredning. Trots detta finnsdef goda skäl att uttalar sin principiella uppfattning, som viföreslår i reservation nr 3. Ireservafion nr 7 betonar vpk atf televerkefs apparafmonopol är en beredskaps-och regionalpolifisk fråga. Def gäller i hög grad sysselsättnings-underlagetför Teli-verksfäderna i bl. a. och . Denna frågasammanhänger med den länge diskuterade frågan om bolagsform för , Vi anseratt denna fråga nu kan avföras från dagordningen, verksamhet går mycketväl aft utan olägenhet bedriva i verksform. Då blir också personalens önskemåltillgodosedda. Meddetta, herr falman, yrkar jag bifall till reservationerna 2, 3,4,7 och 9 ianslutning fill def nu behandlade betänkandet från trafikutskottet. 113 (): Det svenska har uppgiften atf till låg kostnad och med godkvalitet tillgodose såväl samhällets som enskildas behov av säkratelekommunikationer. Jag vill här med en gång slå fast att med bramarginal klarat den uppgiften, Sverigeär världens telefonfäfasfe land vad gäller både telefonapparater ochhuvudledningar. Telefontaxorna är låga internationellt sett. Också beträffandedatakommunikafion har en internationell fätposition. Antaletdataanslutningar per capita är långt större än i övriga och är i nivåmed , Def nordiska mobiltelefonnätet; där intar en ledande roll, är- möjligen vid sidan av - det största mobiltelefonsystemet i världen.Listan med liknande exempel kunde göras längre. har en bredverksamhet inom teleområdet. Senastredovisade verksamhetsår för feleverkskoncernen blev ett framgångsrikt år -bättre än vad som budgeterats. Omsättningen ökade till ca 14 miljarderkronor. Resultatet efter planmässiga avskrivningar samt finansiella intäkteroch kostnader ökade , Resultatels ökningstakt dämpades dock av ökadekapitalkostnader sammanhängande med moderniseringen av nätet,.Televerkskoncernen klarar med god marginal statens avkastningskrav påsfatskapitalet. Avkastning på eget kapital beräknas bli högre än under årenframöver. är det avkastningskrav som gäller enligt riksdagsbeslut. Ingagenerella faxehöjningar erfordras under detta år. Den stabila ekonomin geralltså direkt utdelning till kunderna. Förändringenpå feleområdet går mycket snabbt. Om det är kraven som Tisdaeen denpåverkar utveckling och möjligheter eller om def är utveckling ochmöjlighe- 4 j 1 ggc ter som påverkar kravenkan diskuteras i vissa sammanhang. Men en sak står klar: Skall vi få glädjeav den revolutionerande teletekniska utvecklingen. Vissa telefråsor måste vivara beredda på stora satsningar. Regeringen lägger sådana förslag ibudgetpropositionen. Vi tar stora steg in i informationssamhället. Genom demycket stora teleinvesteringarna räknar vi med att uppnå starkt förbättradetelekommunikafioher av olika slag för i första hand företag och offenfligförvaltning. De skall således bli ännu bättre. Även hushållen kommer säkert afti ett längre perspektiv få glädje av de nya kommunikationsmöjligheterna. Bytettill digital teknik i nätet ger möjligheter att även ifortsättningen hålla internationellt sett låga priser. "Digitaleri87" - uppbyggnaden av det digitala långdistansnätet - innebär atfframkomligheten kommer att förbättras och avancerade teletjänster kommer atferbjudas över hela landet. Def skall bli möjligt att med kort leveranstiderbjuda mycket hög kapacitet för datakommunikation varhelst i landet som denefterfrågas. Kapaciteten för datakommunikation blir 25 gånger större än i dag.Ingen etablering av företag i glesbygder kommer atf hindras av brist påtelekommunikafion. Satsningen har även andra regionalpolitiska fördelar.Digitaliseringen minskar den avståndsberoende kostnaden för kommunikationen.Detta skall återspeglas i taxorna. är avgifterna för vissa typer avdatakommunikation helt oberoende av avståndet. Taxorna för allmänna tjänster ärdessutom självklart alltid oberoende av den teknik som valts eller av deinvesteringar som gjorts för enskild förbindelse. Sverigeär ett föregångsland på teleområdet och skall även i fortsättningen vara det.Def har stor betydelse för vår konkurrenskraft. Def finns i en vana vidteletekniken och en beredvillighet atf anamma nya idéer som är och kommer attvara oss till stor glädje. Den positiva attityden skall vi ta vara på genomriktiga satsningar. Enväsentlig styrkefaktor i den svenska feleutvecklingen har varit samar betet - och konkurrensen - mellan , numera , och . Det samarbetet hade aldrig blivit så fruktbart om inte hade haft en egen tillverkande industri. Utan en egen tillverkning skulle motiven för insatser för utveckling tillsammans med i ELLEMTEL och på egen hand inom verket kraffigt minska.