prot · G809153 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottefs hemställan bifölls med 240 röster mot 69 förreservafion 25 av m. fl, 2 ledamöter avstod från aft rösta. Mom. 16 b (bandelen Lesjöfors-Krisfinehamn) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 90 förreservation 26 av m, fl, 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 17 (trafik på bandelen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avSven - bifölls med acklamation. Mom. 18 (överförande av vissa bandelar fill riksnätet) Utskottefs hemställan bifölls med 239 röster mot 71 förreservation 28 av m, fl. Mom. 19 a, b, d-g, i och j (trafiken på vissa bandelar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avSven i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 19 c (järnvägen ) Utskottefs hemställan bifölls med 264 röster mot 46 förreservation 29 av i motsvarande del, 2 ledamöter avstod frånaff rösta. Mom. 19 h (järnvägen ) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 28 förreservafion 29 av i motsvarande del, 5 ledamöter avstod frånatt rösta, Mom. 22 d(återupptagande av persontrafiken vid station) Nr153 Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 29 för reservation 30 av , Mom.23 (handläggning av ärenden om nedläggning av icke lönsamma järnvägsstationer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 31 av - bifölls medacklamafion. Mom.27 (särskild ledning inom SJ för det ersättningsberättigade järnvägsnätet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av och med acklamation. Mom.28 (SJ;s företagsform) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom. 29 a (förnyad utredning av ) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 17 för reservation 34 av ,5 ledamöter avstod från atf rösta. Mom.29 c (försäljning av vissa bolag inom ) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 35 av -bifölls medacklamation. Mom.29 d (AB Vagnverkstad) Utskottetshemställan bifölls med 291 röster mot 20 för reservation 36 av , Mom.29 e (utarrendering av café- och restaurangverksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 146 för reservation 37 av , fl. Mom. 31 a (anslag till Investeringar i järnvägens infrastruktur) Först biträddesreservation 39 av m,fl,, som ställdes mot dels reservation 40 avRune och , delsreservation 41 av , med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 av RolfClarkson m, fl, - genom uppresning. Mom.35 (Mäiarpendeln m, m,) Utskottefshemställan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1057 av - bifölls med acklamafion, 97 7Riksdagens protokoll 1984/85:153-154 Nr 153 Mom. 36 e - g (fimmerterminal iTågsjöberg, m. Utskottets hemsfällan - somställdes mot reservation 44 av - bifölls med acklamation. Mom. 38 b(utbyggnad av järnvägs- och bannätet i ) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 19 förreservation 45 av , 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 40 (a nslag fill Ersättningfill vid köp av vissa tjänster) Först biträddes reservafion46 av m. fl, med 88 röster mot 18 för reservation 47 av SvenHenricsson, 203 ledamöter avstod från atf rösta. Härefter bifölls utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 46 av RolfClarkson m, fl, - genom uppresning. Övriga moment Utskottefs hemsfällanbifölls. Mom. 1(anslag till Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik) Förstbiträddes reservafion 1 av m, fl,, som ställdes möt delsreservation 2 av och , dels reservation 3 av OlleGrahn, med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 168 röster mot77 för reservation 1 av m.fl. 66 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (omfördelning av statsbidraget fill viss kollektivtrafik) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 6 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (statsbidrag till viss järnvägstrafik) Först biträddes reservation 7 av och - som ställdes mot reservation 8 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 233 röster mot65 för reservation 7 av och . 10 ledamöter avstodfrån aff rösta. Övriga motnent Utskottetshemställan bifölls. 6 § Föredrogs betänkande 1984/85:23 Anslag fillFörsvarsinvesferingar vid (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:20 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Vad utskotten hemställt bifölls. 1984/85:59om nya bosättningsregler i skattelagstiftningen samt nya regler vid beskattning av lön vid uflandstjänstgöring (prop.1984/85:175), 1984/85:61 om ändringar i uppbördslagen (prop. 1984/85:192) samt1984/85:62 om beskattning av konvertibla skuldebrev och optionslån (prop. 1984/85:193). Nya bosättningsregler i skattelagstiftningen, m. m. Kammaren biföll falmannens förslagatt ärendena skulle avgöras efter endast en bordläggning. betänkanden 59, 61 och 62 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså skafteutskottefs betänkande 59 om nyabosättningsregler i skattelagstiftningen samt nya regler vid beskattningen avlön vid uflandstjänstgöring. Nyabosättningsregler i skattelagstiftningen, m. m. 76GÖRAN RIEGNELL (m): Svenskar som flyttar utomlands eller somarbetar utomlands är litet besvärliga människor från lagsfiftarens synpunkt. Depassar inte riktigt in i våra svenska lagar och förordningar, Lagarna ärnaturligtvis i första hand avfattade och utformade för att passa svenskar sombor och arbetar här i landet. Utlandssvenskarna hamnar ofta mellan olika lagstiftningar,kommer i kläm och får problem. Då är def vår skyldighet att se fill att detfinns sådana regler aft de värsta problemen kan avhjälpas. Jag vill i detta sammanhang peka på eft särskilt yttrandesom de borgerliga ledamöterna har fogat till utskottsbetänkandet när def gälleröversyn av utlandssvenskars situation. Vissa förbättringar har skett på senareår, men mycket finns kvar atf göra. Regeringen har i en proposition föreslagit atf man skalländra bosättnings-begreppet. måste den skaftskyldige som flyttarutomlands visa för skattemyndigheterna aft han intehar någon väsenflig anknytning till och atf han därför inte skallbeskattas här. Efter övergår bevisbördan tillskattemyndigheterna, som då har atf visa att den skattskyldige har väsentliganknytning till . föreslår regeringen atf man skall förlänga dennaperiod med omvänd Nya bosättningsregler i skattelagstiftningen, m. m. bevisbördafrån tre till . Dessutom föreslås atf bosättningsbegreppet, kriteriernaför bosättning i skall utvidgas. Vi moderater och även denfolkpartistiske ledamoten av skatteutskottet yrkar avslag på detta förslag. Den nuvarande treårsregeln och den kommande femårsregelsom regeringen har föreslagit är riktade mot skenbosättningar utomlands, menregeringens förslag är så utformat atf det får verkningar som sträcker sigbetydligt längre än vad som är motiverat för att hindra skenbosäftningar. har påpekat i ett yttrande över utkastet till proposition tarregeringen här in i bedömningen vissa omständigheter, t, ex, svensktmedborgarskap samt innehav av fritidsfastighet och andra ekonomiska intressen iSverige som kan föreligga utan att def är fråga om skatteflykt. Den som avolika skäl väljer att lämna bör enligt vår mening rimligen ha rätt tilldetta utan att behöva klippa av alla band med . Det kaninte vara i intresse att så måste ske. En annan förändring som regeringen förslagit är aftbevisskyldigheten, som således enligt förslaget skulle gälla för denskattskyldige, nu måste fullgöras för varje beskattningsår för sig, oavsett hurbedömningarna har utfallit för tidigare beskattningsår. Det innebär atfbeskattningsmyndigheten kan hävda att en tidigare utflyttad person åter ärbosatt i . En skattskyldig som inte ansetts vara bosatt iSverige kan, om någon faktor som enligt propositionen skall fas med ibedömningen har ändrats eller tillkommit, komma att betraktas såsom återinflytfad.Detta anser vi vara eff visst ingrepp i rättstryggheten. Ett annat förslag i regeringens proposition är att maninför en sexmåna-dersregel för svenskar, som är bosatta i men arbetarutomlands. Man föreslår också ändringar i den tidigare ettårsregeln för sammakategori personer. Införandet av sexmånadersregeln är i och för sig eft stegframåt. Det innebär att ansluter sig till vad som gäller i många andraländer. Men tyvärr har regeringen föreslagit att skattefrihet skall föreliggaenbart om den skaftskyldige arbetar utomlands och får sinlön från arbetsgivarens fasta driftsställe i arbetslandet. Detta är enallvarlig begränsning. Den ettårsregeln som gäller föreslårregeringen skall inskränkas så atf enbart den som arbetar utomlands iett och samma land skall få åtnjuta skattefrihet. Även detta är en allvarliginskränkning. Jag skall be aff få citera ett brev som skatteutskoftef har fåttvid en uppvaktning av ett svenskt byggnadsföretag, , I brevet står bl, a,följande: "Så snart ABV - eller andra svenska byggbolag -erhållit kontrakt på ett bygguppdrag sker produktionen från ett s, k, fastdriftsställe. Svårigheten med den nya restriktionen 'i samma land' vidvistelser överstigande 12 månader är aft marknadsföring och bearbetning av nyaprojekt i nya länder icke är baserade på fasta driftsställen. De nya reglerna för skattebefrielse får de någotmotstridiga konsekvenserna aft i tidsperspektivet 6 månaders utlandsvistelsekan medarbetare byta mellan olika byggprojekt (fasta driftsstätlen) i olikaländer. Däremotkan medarbetare som har utlandstjänstgöring och som inte tjänstgör påfasta driftsställen infe byta tjänstgöring från ett land till ett annat. Förett byggbolag räcker inte eft land som eft geografiskt område för marknadsbearbefning utan marknadsföring sker från stationering i ett land med frekventa vistelser i närliggande länder, , Närman övergår från marknadsföring till kalkylarbete stiger arbetsinsatsen från1-2 personer till en arbetsgrupp på 4-10 personer, Def är angeläget att kunnarekrytera en del av medarbetarna i dessa kalkylgrupper från befintliga projekt,d, v,s, fasta driftsställen, till andra länder där företaget ännu inte harnågot fast driftsställe. Urföretagets synpunkt är det viktigt att i tidiga projektskeden kunna flytta utlandsvana medarbetare från ett land fill eft annat, , Ändringeni den nu gällande 12-månadersregeln ger således ur ett byggföretags synpunktkraftiga olägenheter och restriktioner i ansträngningarna att skaffa nyabyggprojekt," Jagkan tillägga, herr talman, att de åsikter som framkommer i brevet tillskatteutskottet från detta företag inom byggsektorn, som jag citerade, harframförts även från andra delar av det svenska näringslivet. Jagövergår till att slutligen beröra beskattningen av ombordanställda på fartyg. Denav regeringen föreslagna sexmånadersregeln kommer att under tre beskattningsårvara tillämplig även för de svenskar som arbetar ombord i utflaggade fartyg ioceanfart. Sjöarbetsmarknadens parter har träffat ett s. k.internationaliseringsavtal som innebär att den svenske redaren flaggar ut sittfartyg men har kvar den svenska personalen arbetande ombord. Sålångt är allt gott och väl, och det är ett steg framåt atf detta förslag harkommit - äntligen. Men problemet uppstår när man jämför olika kategorier avombordanställda. Jagvill ta exemplet att styrmännen bor grannari någon svensk kuststad - låt mig säga . De är anställda i sammasvenska rederi och har samma typ av arbetsuppgifter. Men styrman på en utflaggad båt under internationaliseringsavtalet. arbetar på eft fartyg som är inchartrat på s, k, bare-boat-kontraktav redaren. Styrman arbetar på eff fartyg under svensk flagg, som ägsav hans arbetsgivare. Detre fartygen går i exakt samma trafik, men har olika flagg i aktern. Dessa trestyrmän behandlas skattemässigt helt olika, trots att de har helt Hkartadearbetsuppgifter, Eft sådant förhållande anser vi vara orimligt. Vi menar attkriteriet för huruvida sexmånadersregeln skaH komma till användning för enombordanställd skall vara om fartyget går i oceanfart eller inte. Vilken flaggsom råkar finnas i aktern av fartyget skall infe ha någon betydelse. Medregeringens förslag finns ett klart incitament för de svenska rederierna attutflagga svenska fartyg. Och det tror jag att egenfligen alla i denna kammarevill undvika. Jag ber atffå yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3, Nyabosättnings-regler i skattelagstiftningen, m. m. Nyabosättningsregler i skattelagstiftningen, m. m. Anf.77 (); I skatteutskottefs betänkande 59 behandlas bl, a, nya regler vidbeskattning av lön vid uflandstjänstgöring. Detär angeläget atf man genom olika åtgärder stärker företagens internationellakonkurrensförmåga. Den nya sexmånadersregeln är ett värdefullt inslag i ensådan politik. Denutformning som sexmånaders- och ettårsregeln har fått i propositionen kommeremellertid aft medföra problem och försämringar för företag som vill flyttaanställda mellan olika länder. Även organisationer och konsulter in,fl, som kan använda ettårsregeln skulle drabbas, detta främst beroende på attettårsregeln i proposifionen begränsas fill atf avse tjänstgöring i ett ochsamma land. Denföreslagna sexmånadersregeln medgör tjänstgöring i flera länder. En tillämpningav regeln förutsätter dock atf arbetsgivaren driver en näringsverksamhet frånfast driftssfälle i dessa länder. Detta kommer att begränsa rörligheten mellanländer med resp, utan fast driftssfälle, Ireservation 3 hävdar vi att en viss utvidgning av den föreslagna provisoriskasexmånadersregeln för sjömän är motiverad för atf regeln skall stå i bättresamklang med det s, k, internationaliseringsavtalet, harutförligt redovisat sakskälen för reservafionerna 2 och 3, så jag kan nöja migmed detta korta konstaterande, Iett särskilt yttrande finner vi det anmärkningsvärt atf regeringen ännu intehar kommit med något förslag om omläggning av sjömansskatten, I proposition1981/82:217 om vissa sjöfartsfrågor aviserades en översyn avsjömansbeskattningen. Bland de ändringar som diskuterades var att denombordanställdes samfliga inkomster skulle läggas samman vidlandbeskatf-ningen. Syftetmed omläggningen av sjömansbeskaftningen var bl, a, atf stärka den svenskasjöfartsnäringens konkurrenskraft, har utrett frågan och ioktober 1982 lämnat förslag till en teknisk lösning. Vi anser detanmärkningsvärt att frågan på nytt skall utredas innan kan taställning. Vi avstår från att nu framställa något yrkande men förutsätter aftregeringen kommer med förslag i detta ärende. Jag yrkarbifall till reservationerna 2 och 3, 78 (): När åter samlades efter pingstuppehållet förelåg en aviseringsom talade om, att det ärende vi nu diskuterar samt de två efterföljande skullebehandlas här i kammaren under morgondagen. Jag har givetvis ingenting emot aftvi av praktiska skäl gör ändringar i behandlingsordningen eller att vibehandlar olika betänkanden efter endast en bordläggning, men jag måste ändåvända mig emot det sätt på vilket det här har skett. Ett minimikrav bör i såfall vara att de som skall delta i debatten aviseras tidigare än samma dagsmorgon om när ärendena kommer att behandlas, Idet betänkande vi nu debatterar behandlas dels ett förslag till utvidgning avbosäftningsreglerna i skattelagstiftningen, dels ett förslag om aft den s, k. ettårsregeln ersätts meden sexmånadersregel. Ur fiskal synpunkt föreligger ju eft intresse av atfskattskyldiga för vilka bosättning och verksamhet kan vara svår atf fastställabeskattas i def land fill vilket de har sin väsentliga anknytning och varssociala och andra system de därmed belastar, Å andra sidan finns också ensträvan att undvika dubbelbeskattning av internationellt verksamma personer, Defsäger sig självt att det inte är så rasande enkelt att göra en lagstiftning avdetta slag generellt heltäckande. Tveksamma fall kommer alltid att uppstå, ochi ett rättssamhälle är det väsentligt att den skatfskyldige inte hamnar i ettorimligt underläge i förhållande till lagstiftaren och fiskus. Folkpartietsställningstagande till denna proposition har präglats av den grundinställningsom jag inledningsvis velat skildra. Dennuvarande treårsregeln är ju tillkommen för att förhindra skatteflykt genomskenbosättningar utomlands, I det syftet anser vi att nuvarande regler hadevarit tillfredsställande. Propositionens förslag innebär ju en utvidgning.Lagrådet har anfört aft denna inte bara får verkningar gentemot skenbosättningari uflandet utan även i övrigt. Lagrådet påpekar aft svårigheten att visa atfman definifivt lämnat ökar. Underbehandlingen i utskottet av detta förslag har vi därför anslutit oss tillyrkandet om avslag på det utökade bosäftningsbegreppet. Jag yrkar därför, herrtalman, bifaH till reservation 1, Omvårt ställningstagande då def gäller bosäftningsbegreppet präglas av tesenhellre fria än fälla, torde ett liknande resonemang kunna anbringas på vårtställningstagande till beskattningen av de svenskar som arbetar i utlandet.Även här är det ju fråga om avvägning av olika intressen, Å ena sidan har vimöjligheten för svensk industri att så effektivt som möjligt verka i utlandet,Å den andra sidan finns intresset att medverka till en lagstiftning Som innebäratf svenskar som är verksamma i utlandet fullgör sin skaftskyldighet. Frånfolkpartiets sida menar vi här atf det är vikfigt atf infe försämra svenskaförefagskonkurrens- och rekryferingsmöjligheter då det gäller arbetskraft. Viställer oss därför bakom kravet att nuvarande etfårsregel bibehålls oförändrad.Beträffande förslaget tHl ny sexmånaders regel ställer vi oss bakom kravet attskattefrihet även skaH kunna medges i de fall då de skatfeskyldiga genom intygeller på annat sätt gör troligt att beskattning sker i det land vederbörandetjänstgör. Även detta innebär en mindre utvidgning i förhållande tillpropositionen. Det går i rätt riktning menar vi från sida. Jag yrkar, herr talman,bifall till reservation 2, EfterGöran Riegnells pedagogiska utredning om sjömännen , ochLundströms olika beskattning beroende på vilken flagg de seglar under finnsinte mycket att tillägga då def gäller reservafion 3, Jag nöjer med mig attyrka bifall tiH denna reservafion. Tillsist, herr falman, några ord om det särskilda yttrande som behandlaruflandssvenskars situation. Utöver vad som framhålls i detta särskilda yttrandeframgår av och av motioner aft Nyabosättningsregler i skattelagstiftningen, m. m. Nya bosättningsregler i skattelagstiftningen, m. m. det finns en deloformligheter i beskattningen av svenskar i utlandet, Def är därför väldigtviktigt att en allmän översyn över deras situation kommer fill stånd. Anf.79 (): Först en liten kommentar till inledning omärendebehandHngen, Det är faktiskt så, , att detta ärendeaviserades till behandling i kammaren , alltså . Sedankan man aHfid diskutera om det verkligen är nödvändigt att representanter förtre borgerHga partier går upp och försvarar precis samma reservation. Sedantill själva sakfrågan. Att exporten är mycket viktig för ett lands ekonomi trorjag att de flesta håller med mig om. Det är bl, a, den insikten som gjort attvi socialdemokrater under den gångna riksdagsperioden inte sparat någon somhelst möda för att ge vår exportindustri så stort svängrum som möjligv.. Det ären poHtik som har varit bra för vårt land och lett till ett förhållandevissnabbt tillfrisknande i den svenska ekonomin, Föreligg2indeproposition om ändrade bosättningsregler och nya regler vid beskattning av lönvid uflandstjänstgöring är ett viktigt led i denna framgångsrika poHtik, Detgäller då främst förslaget om att ersätta den s, k, ettårsregeln med ensexmånadersregel. har det varit så att en person som är bosatt iSverige men haft sin anställning utomlands kunnat slippa att betala skatt iSverige, En grundläggande förutsättning för detta har emellertid varit attanställningen och vistelsen i det främmande landet varat . Förslagetinnebär att det i fortsättningen - om vissa villkor uppfylls - skall räcka i anställningslandet för att skattebefrielse i skalluppnås. Självfallet måste vederbörande - precis som - betala skatt idet främmande landet. Men eftersom är ett land med ett internationelltsett högt skatteuttag på arbetsinkomster, så innebär det här förhållandet enicke obetydlig förmån för den anställde. Det leder i sin fur fill att det blirlättare för bl, a, exportföretagen att rekrytera personal tillutlandstjänstgöring. Det innebär emellertid också - och det är inte det minstviktiga- att företagen får lägre lönekostnader, vilket stärker deras internationellakonkurrensförmåga. Dettaär den ena sidan av saken. Den andra sidan är att den internationalisering somskett av näringslivet och den till följd härav ökade rörHgheten blandnäringslivets personal lett tiH att det är möjligt att under ganska långtid hålla sin definitiva bosättning svävande, och det är något som mindrenogräknade personer i allt större utsträckning utnyttjat för att slippa betalaskatt i något land. Därförhar regeringen också - på initiativ av kommissionen mot ekonomisk brottslighet- lagt fram förslag som syftar fiH att förbättra kontrollen på det här området.Jag tänker då främst på förslaget att utvidga def skatterättsligabosättningsbegreppet till att i princip omfatta alla fysiska personer soratidigare har haft sitt egentliga bo och hemvist i och som under beskattningsåret harväsentlig anknytning till vårt land. Vidare föreslås en förlängning av den tidunder vilken den som flyttar från fill utlandet skall visa att haneller hon inte har väsentlig anknytning till , från tre till . Somjag tidigare nämnde finns det vissa villkor förknippade med den föreslagnasexmånadersregeln. Också här är det en fråga om att förbättra kontrollen. Detgäller att så långt möjligt undvika regler som kan leda till att denskattskyldige undgår skatt både i och i den stat där arbetet utförs.Villkoren för att sexmånadersregeln skall tillämpas är därför att det rör sigom en anställning hos en arbetsgivare som driver rörelse från fast driftsställei det land där arbetet utförs och att den anställdes inkomst belastar driffsställetsom omkostnad. Detfinns emellerfid fall där någon rörelse inte bedrivs i det andra landet men därdet ändå är önskvärt att medge skattebefrielse. Det gäller t, ex, arbete hosideellt verkande organisationer och hos institutioner som bedriver undervisningoch forskning. Det kan också gälla från utsända konsulter. För attmedge skattefrihet i också för dessa kategorier föreslås ipropositionen en alternativ regel, en s, k, etfårsregel. Villkoret i dennaregel är att arbetet skall ha pågått i minst eft år i ett och samma land. Propositioneninnehåller också, som tidigare talare har nämnt, ett förslag om en särskildsexmånadersregel för sjöfolk. Den som är anställd av svensk arbetsgivare,bosatt här i riket och tjänstgör ombord på utländskt fartyg befrias enligtdenna regel från inkomstbeskattning i . Avsikten är alltså att en svenskredare skall kunna använda svensk besättning på svenskägt fartyg som ärregistrerat utomlands, med tillämpning av denna sexmånadersregel. Undantagna ärenligt sjömansskattelagen de rena s. k. bare-boat-villkoren. Samtligaregeringsförslag syftar, som jag nämnde inledningsvis, till atf skapa gynnsammaförhållanden för exportnäringarna, som man så långt möjligt sökergardera sig för att dessa gynnsamma förhållanden leder till missbruk. Det är enutomordentlig besvärlig balansgång, som regeringen klarat med stor skicklighet- något som också lett till många positiva omdömen, inte minst från det svenskanäringslivet. Dettahar dock inte kunnat avhålla oppositionen från kritik och sterilt nejsägeri iform av eft antal rätt långa och omständliga reservationer. Jag skallavslutningsvis kommentera dem något. Ireservation 1 av moderater och folkpartister kritiseras det ändradebosättningsbegreppet och den nya femårsregeln. Det är ingen ny kritik. Denåterkommer nästan allfid när vi socialdemokrater försöker utvidga kampen motskatteflykt och ekonomisk brottslighet. Den debatten behöver vi därför kanskeinte fa . På en punkt vill jag emellertid bestämt protestera motformuleringen i reservationen.