prot · G809167 · 1984-12-31 00:00:00 — Då har jag ändå inte räknat medcenterns idéer om slopad moms på baslivsmedel, vilket skulle kunna kosta 10miljarder, och inte heller med den av föreslagna återgången till dengamla uppbördsordningen för skatter och socialavgifter, som skulle innebära ettengångsborffall av inkomster för staten på 7 miljarder. Medtanke på allt det som sade om konkreta budgetpolitik finnsdet anledning fråga vad def egentligen är för någonfing. Hur konkret är denpolifiken när def gäller urholkningen av sjukförsäkringen? Är det på den frågan som gäller för centerparfiet, eller är def alla deindignerade angrepp på syn som kommer från andra centerpartistersom gäller? Vilken är den konkreta beståndsdelen i def avseendet? Vadär den konkreta budgetpolitiken för någonting - är def de allmännaskrivningarna i den gemensamma reservafionen om besparingar på 10 miljarder,eller är def den försvagning av budgeten på åtskilliga miljarder som eramotioner de facto leder till? Hur konkret är tankeri i def förslag om ensänkning av momsen på mat som lägger fram i ett särskilt yttrande? Ärdet en konkret poHtik, eller är det en av de svalor som man skickar upp iförhoppningen om atf en och annan väljare skall tro atf det utbryter encenterpartistisk sommar med anledning av dessa signaler? Dessutom har skillnaden mellan de borgerligaparfierna ytterligare ökat när def gäller synen på budgetpolitiken. Jämför manmoderata samlingspartiets och budgetpolitik finner man attskillnaden är 6 miljarder, är skillnaden beträffande denpolifik man vill lägga upp 11 miljarder . Tittar man på motionerna, där de konkreta yrkandena.harframförts, uppstår en rad åtminstone för utomstående intressanta frågor om huren gemensam borgerhg budgetpolitik skulle kunna se ut. Jag måste fråga de härnärvarande: Hur tänker ni göra? Skall livsmedelssubventionerna och stödet tilljordbruket minska som och vill, eller skall stödet filljordbruket ytterligare öka som vill? Hur skall ni göra medsjukförsäkringen? Skall den reduceras enligt förslag, enligtfolkpartiefs förslag eller enligt förslag, vHket kanske intelängre är ett förslag? Skall u-hjälpen skäras ned med 800 miljoner sommoderaterna kräver, eller skall enprocentsmålet hållas som säger, ellerskaH u-hjälpen höjas fHl av bruttonationalinkomsten som folkparfiet talarom? Vilken väg skall ni gå? Ni talar mycket om barnfamiljerna och om hur mycket nivill hjälpa dem, men hur skall det gå till? Skall man använda sig av denmoderata metoden med sänkta skatter per barn, eller skall man införafolkpartiets vårdnadsbidrag tillsammans med höjda barnbidrag, eller skaH manha beskattade vårdnadsbidrag? Vilken väg skall ni gå där? Hur skallbarnfamiljerna kunna komma fram till någon slutsats om vad ni i praktiken kanuträtta? Jag kan inte se annat än att man på de områdendär man är ense om aft man skall spara - def finns några sådana områden - dockär oense om hur det skall gå till. På åtskilliga områden vill man gå åt raktmotsatt håll. Vissa partier vill nämligen öka utgifterna. Andra vill minskadem, MöjHgen är det så, atf det vi har kallat för den tredje vägens politikskall bli något slags fre vägars polifik, om ni kommer i regeringsställning ihöst, I stället för atf ha ett sådant kaos i finanspolitiken,som i varje fall i sina huvuddrag har väsenfliga och betänkliga likheter meddet man sysslade med under de olyckliga , vill visocialdemokrater fortsätta längs den väg som vi hittiHs har gått och somfaktiskt har lett till ett minskat budgetunderskott. Det finns fyra komponenteri den politiken: 1, Vi vill sfimulera den ekonomiskatillväxten. 2, Vi villfortsätta att minska arbetslösheten, 3, Vi vill hållaskattetrycket oförändrat, 4, Vi vill dämpastatsutgifternas tillväxt på praktiskt taget alla utgiftsområden. Det är den poHfiken som obestridligen har varitframgångsrik. Den goda tillväxten har gett ökade statsinkomster vid ettoförändrat skattetryck. Ett bättre industriklimat och en minskad arbetslöshethar sparat stora pengar i industri- och sysselsättningspolitiken. Vidare hareff hårt och metodiskt besparingsarbete på bred front hållit nerestatsutgifterna, så atf dessa nu minskar - realt sett. Det är faktiskt lärorikt att jämföra resultatet av dennabudgetpolitik med den av flertalet industriländer tillämpade nedskärnings- ocharbetslöshetspolitik som vill att skall "närmasig" - som han säger. I vårt land har den offenfliga sektorns underskottsom andel av bruttonationalprodukten, som jag sade, minskat från fill 3%sedan 1982. I har samma underskott bara sjunkitfrån fill av BNP. Def betyder att har ett underskottsom ligger under genomsnittet i industriländerna. OECD-ländernasinternationella sekretariat har också konstaterat aft åstramningspolifiken, somden förs i åtskilliga länder och som den började föras i slutet av denborgerliga perioden i - i flertalet länder inte har lett fill avsettresultat. De borgerliga partierna anser sig också ha en lösning påinflationsproblemet. I motsats till deras budgetpolifiska alternativ är denlösningen åtminstone möjlig att analysera. Den består helt enkelt i attregeringen, om den misslyckas med inflafionen, skall låta verkningarna häravslå igenom i form av öppen arbetslöshet, I sin gemensamma reservation skriverde borgerliga parfierna atf statsmakterna inte skall "genom återkommandedevalveringar och genom omfattande arbetsmarknads- och industripolifiskaåtgärder fa ansvar för konkurrenskraft och sysselsättning". Insikten omdenna statens passivitet skall fungera som ett s, k, incitament förarbetsmarknadens parter - läs löntagarna - att sluta fillräckligt lågalöneavtal. På en punkt delar jag helt opposifionens uppfattning. Somjag redan har deklarerat kommer det inte att vara möjligt för en svenskregering aft ta bort effekterna av en för hög kostnadsutveckling i vårt landgenom nya devalveringar. Det är fillfredsställande att de borgerliga partiernagör en så pass klar markering i samma riktning som de gör. Däremot tror jag inte att den allmänna attityd som manintar fill inflationsproblemet kommer att kunna lösa detta utan mycket svåraskadeverkningar för ekonomi. All erfarenhet visar nämligen atf detgår alltför väl aft förena fortsatt inflation med växande arbetslöshet. För aftnå resultat krävs av mycket hård åtstramning, under vilkenefterfrågan på både varor och arbetskraft kraftigt minskar. Först vidarbetslöshetstal på och däröver har åtsframningspolifiken börjat ge effektnär def gäller inflationstakten. Eftersom borgerlig budgetpolitik mest ser utatt bh en våldsam omfördelning av välfärden - åt, ur löntagarnas synpunkt,komplett fel håH - är därför den mest troliga utgången av ett sådant experimenti att vi får både hög arbetslöshet och inflation. belyser detta var det verkliga problemet finnsför inflationsbekämpningen i , I vår omvärld har man, fill priset avstora välfärdsförluster och hög arbetslöshet, väsentligt dämpatinflationstakten, I vårt land skall denna uppgift lösas vid full sysselsättning,hög efterfrågan på arbetskraft och ett gott vinstläge i näringslivet. Enligtregeringens mening kan det bara ske genom samordnade löneförhandlingar, därparterna i hög grad tar ett samhällsekonomiskt ansvar. Men det krävs också atfstaten för en aktiv fördelningspolitik,så atf löntagarna kan acceptera låga lönehöjningar Nr 167 äveni en god industri- och vinstkonjunkfur, -,. Denna "svenskamodell" fungerade hyggligt 1983, Men bröts den .... , iqo sönder, med både för storakostnadsökningar och aHmänt avfalskaos som Regeringensarbete har varit inriktat på att / -t , ' Den ekonomiska återupprätta den svenskamodellen i form av en samordnad lönepolitik, ., ,, anpassad till detsamhällsekonomiska utrymmet och målet full sysselsättning. Väsentligaresultat har också nåtts. Inflationen i nådde sin kulmen 1980/81, dåinflationstakten steg , har den stadigt sjunkit ner fillungefär hälften, trots två stora devalveringar. Lönekostnadernasuppgång torde stanna i närheten av , vilket bör innebära bibehållenkonkurrenskraft gentemot omvärlden. De av inhemska kostnadsfaktorer orsakadeprishöjningarna begränsar sig till , Men dessutom harprisnivån drivits upp av importerade prisstegringar, framför allt genomatf dollarn blivit dyrare, och med 0,genom räntehöjningen . Oppositionenär nu vild av skadeglädje över att regeringens inflationsmål därmedser ut atf överskridas. Snarare är det eft bevis på styrkan i den svenskamodellen atf en ekonomi, som arbetar nära full sysselsättning i en starkmedvindskonjunktur, lyckats att så pass kraffigt dämpa både kostnads- ochprisstegringstakten. Inflationen torde i alla händelser bli den lägsta vihaft på . Enligtmin mening har vi med avtalsrörelse lagt en bättre grund förinflafionsbekämpningen än vi haft på mycket . Kampen mot inflationen harvisserligen tagit längre fid och varit svårare än vi trodde. Men den väg vivalt är trots allt den enda som visat sig leda till eft läge då arbetslöshetoch inflation sjunker . Det placerar i en liten, exklusivgrupp av världens länder, som har lyckats förena två så goda fing, Efttema i de borgerliga talarnas anföranden var att regeringen inte ger besked omvilken ekonomisk politik som kommer att bedrivas efter valet. Dettapåstående är obegripligt. Regeringen har presenterat en budgetproposifion omsammanlagt 4 000 sidor, sedermera kompletterad med de propositioner som videbatterar , där regeringen i detalj redovisar vad som kommer atf skeunder def budgetår som börjar och sträcker sig framöver.Därutöver har regeringen presenterat och antagit en särskildproposifion om den ekonomiska politiken på medellång sikt där riktlinjernaframöver anges för den ekonomiska polifiken under hela nästa mandatperiod. Detstår naturligtvis de borgerliga fritt atf anse atf detta inte är tHlräckligt,Själv vill jag påstå att vårt alternativ är klart och tydligt redovisat, Defstår i detta avseende i välgörande kontrast tiH den politik som de treborgerliga partierna talar om. Såvitt jag kan förstå är splittringen ochosämjan , några månader före valet, så stora aft det inte finns ens ettembryo tiH en alternativ budget och skattepolitik. Hittillshar moderata samlingspartiet ändå påstått sig ha ett alternativ, det s, k, systemskiftet. Det sades vara nödvändigt för att rädda , eftersom 55 densvenska modellen hade kollapsat. Det svenska välfärdssystemet sades vara ruttetoch måste därför rivas upp från grunden, Def skulle krävas en rejäl socialnedrustning. Man måste avskaffa den enligt omöjliga jämlikheten.Facket skulle tämjas, samhällsansvaret för arbetslösheten skulle upphöra ochden offentliga verksamheten skulle privatiseras i stor utsträckning. Dettaär för de flesta ett skrämmande perspektiv, men def är åtminstone eft klartalternativ tiH den politik som socialdemokratin står för, fick jag tillmin häpnad höra säga atf moderata samHngspartiet minsann inteeftersträvar något systemskifte. Litet mer marknadsekonomi skulle det vara,litet mer omsorg om människor och framför allt högre standard för alla.Särskilt för de lägre inkomsttagarna ömmar nu . Denhär kovändningen skulle kunna kallas för mycket, t, ex, feghet inför upptäcktenatt planerna på systemskifte mött motstånd ute bland folket, Men framför allthandlar det om atf lägga dimridåer . Jag tror infe ett ögonblickatt nyliberalerna och de tongivande tänkarna inom moderata samlingspartiet hargett upp tanken på systemskifte. Vårpolifik har också en annan obestridlig fördel i fråga om tydlighet och klarhet.Den väg vi anvisar för framfiden har byggts upp i hög grad utifrån depraktiska, konkreta resultaten av den tredje vägens polifik. Vi skäms inte ettögonblick över vad vi har uträttat, tvärtom. Vi är stolta över vad som harskett under den gångna valperioden. Jag tycker atf man kan jämföra detta medden påtagliga och hörbara tystnad som de borgerliga talesmännen iakttar omerfarenhetema och resultaten från sina egna regeringsår. Man har uppenbarligeninsett att ingenting är sämre reklam för en ny borgerlig regering än vad sådanaregeringar ställde till med i def förflutna. Därför är det med tillförsikt visocialdemokrater inför svenska folket lägger fram både resultaten av vårpolitik och hur vi vill fortsätta den åren framöver. Underdetta anförande övertog förste vice falmannen ledningen av kammarensförhandHngar, 18 LARSTOBISSON (m) replik: är som en ruskprick, Def spelar ingen roll hur defstormar och strömmar omkring honom, han står där rödfärgad och grann och låtersig inte påverkas i sina ljusa bedömningar . Nyligenmyste han belåtet med anledning av , som tagits fram inära samråd med . Tolkningen på andra håH var mindreuppskattande. Jag såg i en rubrik på första sidan: varnarför svensk devalvering. Inne i texten var nästa rubrik; Inflationen förbHrSveriges stora problem. Medanledning av finansministerns anförande känner jag eft behov av attställa några frågor, berörde bara i förbigående inflationen.Det här är en fråga jag ställt tidigare och den är enkel atf besvara - ja ellernej: Tror fortfarande att prisstegringen stannar vid ?Finansutskottet tror det inte, ingen annan heller. Håller finansministern fastvid aft bytesbalansen förbHr i stort sett i jämvikt ? Hur ser Kjell-OlofFeldt på sin utfästelse att inte låna mer utomlands? sattfinansministern på affischtavlor varifrån han såg ned på svenska folket ochförklarade att nu gör rätt för sig gentemot andra länder. Hur stämmerdet med att man har lånat 12 miljarder och har aktuella planer på atf låna ännumycket mer? Medanledning av finansministerns avslutning: Hur kan han tro att lönekostnaderna iår skall stanna i närheten av , när utfallet på statens eget område är 6 %plus ett nästan lika stort överhäng till och närlönestegringen ute på företagen är mycket snabb? Varjegång jag debatterat med har jag frågat; Var tänkerregeringen spara? kände ett behov av att lägga till enavslutning på sitt anförande för aft åtminstone beröra detta . Men det varändå inte eft svar på frågan, för era egna kalkyler säger att ni behöverbudgetförstärkningar på mellan 15 och 40 miljarder nästa treårsperiod.Finansutskottet har ställt sig bakom den lägre siffran. Vi moderater pressasalltid på uppgifter om var vi vill dra ned någonstans. Det är bra, väljarnabehöver besked. Men det är ännu större krav på regeringen aft lämna sådanabesked. Den vill över huvud taget inte uttala sig om hur man tänker klara hemde minst 15 miljarderna under nästa mandatperiod. Vilka statliga åtagandentänker ni skära bort? Är orsaken till att ni inte vill svara aft ni inte hunnitgöra upp med vpk ännu? 19 ()replik: Det lät nära nog patetiskt när finansministern stod här och sade:Ge oss av fillväxt. Ja, def är naturligtvis en from önskan.Det är dock så aft vårt land med def exportberoende vi har är i avgörande månberoende av den internationella utvecklingen, Def är t, o, m, sannolikt atf vifår konjunkturväxlingar även i fortsättningen och att vi kan möta en nylågkonjunktur, kanske . Vilken beredskap har då regeringen ochsocialdemokratin atf möta de påfrestningar som kommer? Bokslutet efter de treår ni har haft i regeringsställning är faktiskt inte mycket atf skryta med.Inflationsmålen har spräckts gång på gång, sysselsättningen är sämre än när nitillträdde om man ser till den del av arbetskraften som finns utanför den reguljäramarknaden. Bytesbalansen är nu på väg raskt utför igen. Enligt era prognoserskulle vi hamna på minus . Vi vet att vi redan är på 10miljarder kronor. Statsskuldenhar nära nog fördubblats, och det är intressant att märka atf finansministerninfe längre skyller på andra, dvs. på de borgerliga regeringarna, som defhette förut. Det är helt enkelt så att den förskräckliga tillväxt i statsskuldsom vi har kunnat registrera, - det är en gigantisk summa- beror på att regeringen inte ens under de två högkonjunk-turår vi har upplevthar haft förmåga att samla sig till konkreta åtgärder för aft begränsakostnaderna, begränsa utgifterna och få balans i ekonomin. Sedan till vårtbudgetalternativ. Jag ber finansministern atf litet mera seriösttitta på vårt förslag. Vi har fakfiskt ett biidgefalternativ som fortfarandehåller och som jämfört med regeringens innebär besparingar i storleksordningen9-10 miljarder kronor. Men finansministern säger här att slopandet av momsskulle kosta , trots atf jag sade aft det finns mycket somtalar för aft man skall lätta beskattningen på vissa baslivsmedel och göra detgenom en differenfiering av momsen. Man får fakfiskt ta ansvaret för att höjamomsen på sådana artiklar som inte är så angelägna ur hushållens synpunkt. Detär på det sättet man skulle behöva lägga om beskattningen av konsumtionen. Menom finansministern använder argumenten på det sätt som han gör, förstår jagatt han kommer till den slutsats om budgetalternativ som han har gjorthär. 20BJÖRN () replik: Finansministern fortsätter atf sprida eftantal socialdemokratiska myter som man brukar sammanfatta under rubriken dentredje vägen. Låt mig börja med bytesbalansen. Finansministern sade ifinansdebatfen atf de senaste kalkylerna tyder på atf vi inte behöverräkna med något som helst underskott i bytesbalansen. Vi kan konstatera atf deförsta fyra månaderna 1985 har lett fill ett underskott på 10 miljarder kronor.Då är det inte så konstigt atf valuta har runnit ut ur landet. Vi har heltenkelt köpt mera från utlandet än vad vi kunnat sälja till utlandet. Det är defsom är förklaringen till valutautflödef. Pratet om valutaspekulation är baraeft försök fill bortförklaring. Def är klart atf om vi har ett stort underskott i bytesbalansen,leder def till att pengar går ur landet. Det väsentliga måste naturligtvis dåvara att se till att vi kommer ifrån underskottet i bytesbalansen. På denpunkten kan man verkligen inte säga att vi är på rätt väg. Sedan upprepar finansministern vad han har sagt mångagånger, nämligen aft det är något unikt med och att vi har lyckatsnedbringa inflation och arbetslöshet . Men, , detta ärvad som sker överallt i världen. Vad var def som hände 1984 i ?Man kan tycka vad man vill om president politik i övrigt, men nog varden framgångsrik när det gäHde att pressa ned inflation och arbetslöshetsamfidigt. Frågan är sedan: Har den svenska regeringensinflationsbekämpning varit framgångsrik? sade man: Vi skall klara 4%inflation. Det blev , dvs, den näst högsta bland industriländerna iEuropa, har man sagt att def skall bli , och man har kört fram med ettprisstopp. Målet har redan överskridits. Sannolikt kommer inflationen atf blimer än dubbelt så hög. Detta kan väl inte i någon rimlig mening beskrivas somen framgångsrik inflationsbekämpning. När def sedan gäller besparingsarbefet ochbudgetunderskottet har gett eft besked . Man skall skjutapå statsutgifter om sammanlagt . Detta är naturligtvis intenågra besparingar, men det är möjligen lovvärt i sig. Men vad är det förutgifter man skall skjuta på? Det kan infe gärna vara statstjänstemannenslöner. muntra upp TCO-S, Vad ärdef? Är det pensioner, u-hjälp, barnbidrag eller driffsbidrag till SJ?Riksdagen måste ha rätt att få ett besked om vad def är för statsutgifter - somvi kommer atf fa in i statsbudgeten -tänkersenarelägga för att tillfälligt förbättra budgetunderskotfsproblematiken. Närdef gäller att ge besked om vilka bestående besparingar som densocialdemokratiska regeringen planerar är man märkvärdigt tyst. Jag villupprepa den fråga som ställts otaliga gånger; Vad tänker ni göra på lång siktför att klara budgetunderskottet? Låtmig, fru talman, bara med anledning av finansministerns fråga sägaaff vi i går i debatten om kommunernas ekonomi visade aft def med vårtbudgetalternativ är möjligt med en volymökning på några tiondels procent, somjust skulle användas för atf ge eft eget rum åt människor i sjuk- ochåldringsvården. 21 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk) replik: När def gäller den fråga som sist berördes i def förra anförandet - defgällde def uppskov med vissa statsutgifter som regeringen vill ha - vill jagerinra om atf vi från vpk:s sida bestämt har motsatt oss denna nyordning. Vianser det orimligt att regeringen själv skall kunna avgöra frågan om ett sådantuppskov. Om har beslutat om vissa utgifter, förutsätter naturligtvisockså att besluten genomförs i normal ordning . Jag villbestämt hävda atf den nya regel som införs icke står i överensstämmelse medgrundlagens anda. Jag beklagar atf de borgerliga parfierna i finansutskottetinte har kunnat ansluta sig till vår kritiska ståndpunkt. Då hade vi på den härpunkten fillsammans kunnat bli en majoritet mot regeringens förslag. Det villede borgerliga, som sagt var, inte göra, trots aff de här hade chansen. Närdet gäller den överenskommelse som träffats mellan den socialdemokratiskaregeringen och vpk vill jag säga atf jag med fillfredsställelse noterar depreciseringar som finansministern har gjort i sitt anförande. För oss har def ifrågan om bilaccisen varit väsentligt aft vi har fått denna precisering avsambandet i tiden mellan en kommande nedsättning av bilaccisen och demiljörenare bilarna. Här har fattat flerabeslut som innebär att vi kommer snabbare fram emot en bättre miljörening änvad som såg ut aft bli fallet . Detta är alltsåtillfredsställande. Jagställde i mitt första anförande en fråga om finansministerns och regeringensinstäHning fill räntepolitiken. Är målet en låg ränta eller en hög ränta? Jagtror att detta är en väsentHg fråga. Man får lätt av vad som hänt under desenaste åren - och särskilt, tycker jag, av agerande -intrycket atten övergång har skett fill någon sorts teori om att räntan inte skall vara sålåg som möjligt utan atf den bör hållas relativt hög. Vi tror att detta är enosund och oriktig polifik. Jagvill gärna höra regeringens uppfattning om detta: När kan vi räkna med enräntesäkning? Den frågan vill naturligtvis finansministern inte svara på. menden fråga han borde kunna ge besked om gäller regeringens intentioner atf såsnart det blir möjligt se fill aft vi får en sänkning av det höga diskontot, har länge sysslat med atf förfala och svenskekonomi. Han gav ytterligare ett exempel på detta, när han genom att citera enrubrik i en utländsk tidning mer eller mindre ville skapa ett intryck av inom anser aft en svensk devalvering är oundviklig. Varför infe citeraur rapporten, om man vill ge en rättvisande beskrivning av vad dennaorganisation anser? Av rapporten framgår alldeles uppenbart att infeväntar sig någon devalvering av den svenska kronan, Def vore det sista dennaorganisation kunde komma på idén atf uttala, Def borde t, o, m, i stället för att försöka inbilla folk att viH fa sådana ord i sinmun. Men, som sagt, det är typiskt för den förfalskampanj som sysslarmed. Sedan må def kosta landet miljarder kronor, som rinner ut. Det bryrmoderaterna sig inte om. Makfen är vikfigare än landets intressen. Jaghar åtskilliga gånger beträffande inflationen förklarat atf regeringensinflationsmål genombröts månad såsom ett resultat av de faktorersom jag redogjorde för i mitt anförande. Det är oerhört svårt atf göra någonprognos för utvecklingen i ett läge, där osäkerheten om dollarkursensutveckling är oerhört stor, där också andra valutor är ganska rörliga och därvi fortfarande har en alltför hög räntenivå, som - och det skall jag svara C,H, på om - vi naturligtvis på alla sätt kommer atf inriktaden ekonomiska politiken på aft sänka, frågade; Hur skall ni minska budgetunderskottet med 15 miljarderkronor under nästa mandatperiod? Mitt svar är atf vi har minskatbudgetunderskottet med 25 miljarder . Med samma metoderskall det gå att minska budgetunderskottet även fortsättningsvis. Jagställde en liten fråga fill , Hade jag hört rätt? Var def slut medsystemskiftet? Skulle det inte bli något sådant? Men vart tar då den moderatapolifiken vägen? Jag måste utfärda en liten varning till moderatasamlingsparfiet: sjunk inte ned i det allmänna moras där ochcentern befinner sig. Det skulle för egen framtid vara ödesdigert. TillNils ÅsHng vill jag säga aft det gör eft parodiskt intryck på åhörarna, närsamma verklighet beskrivs på ett så diametralt olika sätt i anförande efteranförande. Men jag måste ändå notera hur byterargumentations-teknik.