prot · G809164 · 1984-12-31 00:00:00 — investeringar.Jag har nog aldrig här i kammaren hört någon som har talat i eft så kortsiktigtperspektiv som , Löntagarfonderna har alltså verkat i ungefär ett halvåroch har lämnat sin första redovisning, men dom falleromedelbart. Denna typ av diskussion är ganska bedrövlig. Ha litet mera tålamod,Sfen ! Def kommer nog rapporter om litet bättre siffror och bättreinsatser från löntagarfonderna än dem som Sfen har lyckats plocka framhär . Innebörden i inställning tilllöntagarfondernas framfid känner jag inte till och kan självfallet inte säga omjag ställer mig bakom den eller infe. Vi har fastlagt löntagarfondernasverksamhet , och ärdet inte aktuellt att göra någraförändringar från vårt håll, Detta vet , men han kan naturligtvisställa frågor ändå. 100 STENSVENSSON (m): talar om kortsiktighet, ochdef är väl vad som har präglat inslagen i löntagarfondernas verksamhet. Trefonder gjorde ett gemensamt inhopp i AB , och efter en fid sålde en avde tre fonderna sin andel. Det var alltså infe fråga om någon långsiktigplacering. Detta visar att det fanns andra motiv bakom. Man råkade nämligenkasta masken före valet, vilket var ett olycksfall i arbetet. Därför beordradesman snabbt fillbaka fill kulisserna för att infe alltför tydligt redovisa delångsiktiga målen. Nej, fru falman, def som har hänt i praktiken, vilket jaghar redogjort för, har besannat de farhågor som vi från borgerligt hållredovisade i samband med fondbeslutet. Det gör atf vi på ännu starkare grundkan hävda aff fonderna med def snaraste skall avvecklas, 101 '(): börjar Sfen föra eff underligtresonemang. Kommer ihåg de förutsägelser som ni gjorde ilöntagarfonds-debatten när beslutet fattades? Kommer ni ihåg allt elände sommålades upp på väggarna när det gällde hur det skulle gå för detta land omlöntagarfonderna infördes? I själva verket har def skett en stark tillväxt avbruttonationalprodukten, industriprodukfionen har ökat,industriinvesteringarna har ökat, sysselsättningen har ökat markant - även meddet konstiga sätt aff räkna sysselsättning på som brukar använda.Vi har en arbetslöshet i som är mycket lägre än på de flesta andra hålli världen. Detta står i skarp kontrast, , mot deförutsägelser som ni gjorde och som ni nu tycker har infriats. Det är precistvärtom - det finns en framtidstro och det sker en tillväxt i det svenskasamhället som ni påstod skulle gå fotalf förlorad om vi fick löntagarfonder.Det har blivit precis tvärtemot vad ni förutspådde. 102 (): Till det sista vill jag bara säga att den sysselsättningsökning somSivert talar om främst har åstadkommits genom atf människor harslussats in i beredskapsarbeten och andra arbetsmarknadspoHtiska åtgärder. Dearbeten som har skapats i det reguljära näringslivet lyser i stor utsträckningmed sin frånvaro inom arbetslivet. Hurförklarar , fru talman, att det är så många medlemmar i olikafackliga organisationer som protesterar mot fonderna? påpekadejag aft en facklig företrädare från i en tidningsartikel hävdade atflöntagarfonderna är en snara om halsen. Varför tror atf hanuttryckte sig på detta sätt? Anf.103 (): Antalet sysselsatta har ökat med 100 000 , Däravsvarade det privata näringslivet för 51 000 och den offenfliga sektorn för 49000, Inom har 24 600 arbetstillfällen kommit till,varför 75 000 arbetstillfällen har skapats på det som ni kallar den reguljäraarbetsmarknaden. Vi skall försöka att hålla oss till de siffror som gäller,Sfen , Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om näringsufskottets betänkande 39,) Anf.104 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till atf debattera näringsutskoftets betänkande 39 om ändring avvHlkoren för stöd genom Fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete. Fonden försvenskt-norskt industriellt samarbete 105 (): Detta ärende handlarom en annan fond, nämligen Fonden försvenskt-norskt industriellt samarbete, som har behandlats i näringsutskottetsbetänkande 39, Fonden tillkom genom en proposition som framlades /81års och som då föranledde ett betänkande från näringsut-skotfet,betänkande nr 65 från samma . Jag vill inledningsvis gärna citera enmening på s, 5 i detta betänkande. "Utskottetvill särskilt framhålla atf den föreslagna fonden för svenskt-norsktindustriellt samarbete bör kunna bli av stor betydelse vid sidan av Nordiskaindustrifonden och Nordiska investeringsbanken för aft minska företagensrisktagande i samband med industriella utvecklingsprojekt av störreomfattning," Detär värt atf understryka utskottets påpekande om att denna fond syftade till atfstödja större projekt. Proposition nr 204, somligger till grund för näringsutskottets nu aktuella 10 protokoll 1984/85:163-164 Nr 164 betänkande, innebär i princip två saker, nämligen dels att fondenskall kunna Torsdaeen den deltai högriskprojekt med royaltyavtal, dels att fonden skall kunna lämna 6 iuni 1985 ''" P'"ojekt som har mindre omfattning än 3 milj. kr. Frågan om ivilka fall man använder sig av royaltylösningen för stöd från Fondenför fonderav det här slaget är värd en stunds eftertanke. svenskt-norskt Royaltyavtalfillämpas i de sammanhang då det stödtagande företaget har industriellt dålig solvens eller är så litet att det inte tål att belasta sin balansräkning samarbete ''" skuld som företaget får till den stödgivande fonden eller det I dethär fallet slipper man ifrån problemet genom att fonden lämnar ett bidragsom inte behöver fas upp som skattepliktig inkomst, utan man blir skyldig attreglera stödformen bara om projektet genomförs Manskall alltså notera atf denna lösning är direkt orienterad till högriskprojektoch fill framför allt ekonomiskt svaga företag. Det är alltså en lösning somstår helt i strid med vad som uttalades i näringsutskottets betänkande 65 från1980/. Detsammagäller även i fråga om den övre beloppsgränsen på 3 milj. kr. Det kommeruppenbarligen aft handla om små projekt, helt i strid med vad som sades iutskottets betänkande 65. Manfrågar sig då hur def kan komma sig att regeringen väljer den här vägen, helt istrid med de ursprungliga tankarna. Det är lätt att förstå. Fondenfinansierades av med 1.50 milj. kr. ochNorge skulle senare komma överens om hur man skulle finansiera de ytterligare100 milj. kr. som enligt det ursprungliga avtalet skulle tillskjutas. Det visarsig nu aft fonden bara har lyckats dra till sig intresse frånutvecklingsprojekt motsvarande ett stöd med sammanlagt 65.2 milj. kr. av de 150miljonerna. Det är alltså helt enkelt kris på förbrukningssidan .Fondstyrelsen kände sig väl besvärad av att mera fungera som förvaltare avbankmedel än som stöttepelare för tekniska spjutspetsprojekt eller projekt somskulle gynna svenskt-norskt industriellt samarbete. Mankanske skall komma ihåg atf samarbete över gränserna för att stödja små projektoch högriskprojekt är mycket olämpligt på den grunden att det är nödvändigt fördef stödgivande organet att ha ett nära samband med stödtagaren. Högriskprojektär typiska småföretagsprojekt, och de skall stödjas på nationell basis. Den vakne moderaten . som tydligenläser alla regeringens propositioner, insåg denna svaghet i den ändring somföreslogs och motionerade om att man skulle ta tid på sig och överväga fråganinnan någon ändring vidtogs. i näringsutskoftet ställde sig bakomWiggo Komstedts förslag, och jag yrkar härmed bifall till den reservation sommoderaterna fogat till betänkandet. 106 (): Det här ärendet gäller eft godkännande av en överenskommelse omändring av villkoren för stöd genom Fonden för svenskt-norskt industrielltsamarbete, som regeringen träffat med . utom tas vissaförändringar i stödvillkoren upp. Vad det gäller är att fonden skall kunnalämna stöd infe enbart som lån, utan medelstillskott skall kunna ges motersättning i form av royalty eller annan löpande avgift. Dessutom är det frågaom en ändring av beloppsgränsen för stöd från fonden, I övrigt föreslås atfregeringen skall kunna ingå överenskommelser om ändringar i stödvillkoren, Defär fondens styrelse som har begärt att villkoren skall ändras. Så har skett,och den träffade överenskommelsen innebär att fonden får möjlighet att lämnastöd i form av medelstillskott på liknande villkor som gäller för bidrag frånt, ex, den svenska industrifonden. Tillskillnad från anser utskottsmajoriteten det vara naturligt aftvillkoren för fondens finansieringsstöd ändras i enlighet med vad som haröverenskommifs mellan den svenska och den norska regeringen. Stöd i former sominnebär ett slags riskdelning har visat sig värdefulla i den svenskaindustrifonden, men även i annan verksamhet. Vi tillstyrker därför propositionensförslag. Jag yrkar bifall till hemställan i näringsutskottets betänkande1984/85:39 och avslag på den borgerliga reservationen. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (behörighetsvillkor för ledamotskap i löntagarfondsstyrelse) Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 131 för reservationen av , fl. Utskottetshemsfällan bifölls med 213 röster mot 75 för reservationen av m,fl, 1984/85:40 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1984/85:29 om skärpningarav statistiksekretessen (prop, 1984/85:133), 1984/85:36 om riksdagensarbetsformer, m,m, (prop, 1984/85:190), 1984/85:37 om radio- ochTV-sändningar i kabelnät m, m, (prop, 1984/85:199 delvis)samt 1984/85:39 om överlåtelse av Strömparterren till (förs, 1984/85:18), Kammaren biföll talmannens förslag att ärendenaskulle avgöras efter endast en bordläggning, Anf.107 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Konstifutionsutskoftetsbetänkanden 29, 36, 37 och 39 kommer att behandlas i tur och ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. betänkande 29 är ingen talare anmäld. Kammarendebatterar därför först konsfifufionsutskoftefs betänkande .36 om riksdagensarbetsformer, m,m. 108 (): På något sätt känns det ändå riktigt att diskutera riksdagensarbetsformer så här i slutskedet av vårsessionen, även om tiden är knapp. Justnu upplever vi starkare än normalt de problem som onekligen finns. Jag skallinte kommentera alla de förslag som läggs fram i konstitutionsutskottetsbetänkande 36 och som syftar till atf förbättra våra arbetsformer. Jag villunderstryka att det här handlar om en försöksverksamhet, tidsbegränsad till ettår. Om försöken inte faller väl ut, kommer de automatiskt att upphöra om inteeff nytt beslut fatfas. Jagkänner tvekan vad gäller några av de förslag som förs fram men menar aft justdärför aft det handlar om en tidsbegränsad försöksverksamhet finns def ändåanledning att i stort sett biträda förslagen. Vi har en till antalet ledamöter stor kammare jämfört med vårt landsblygsamma storlek, Eft sätt atf minska de utdragna debatterna vore naturligtvisatf minska antalet ledamöter. Tyvärr har inte detta visat sig polifisktmöjligt, Def hade annars varit en åtgärd som med all säkerhet hade lett tillett åsyftat resultat. Vi får använda oss av andra'metoder, Ibetänkandet föreslås åtgärder såväl för aft öka aktualiteten i riksdagensarbete som för aft minska tidsåtgången. Det är verkligen viktigt att riksdagenblir aktuellare och spelar den roll som bör tillkomma vad numerautgör, nämligen den första statsmakten. Vi kan inte påstå att riksdagensom sådan har det inflytande som den borde ha. Delvis är detta naturligtvis eneffekt av vårt parlamentariska styrelseskick, innebärande att regeringen måsteha förtroende eller tolereras av . Detta begränsarnaturiigtvis våra möjligheter att arbeta. Men det är också ett resultat, frufalman, av att vi i växande utsträckning fått en självstyrande byråkrati. Hurvi kan få kontroll över den är emellertid en annan fråga, Deffinns verkligen anledning att ställa sig posifiv till de förslag som syftartill att ge arbetet ökad aktualitet, till att svaren på frågor kommer snabbareoch fill aft vi snabbt kan ta upp saker som blivit aktuella innan de harbehandlats sönder och samman av massmedia. Vi måste dock se till attockså de möjligheter till ökad aktualitet som faktiskt redan finnsanvänds i ökad utsträckning, I själva verket har vi möjlighet atfskapa aktuella debatter, som vi inte utnyttjar. Utskottetföreslår ett flertal begränsningar vad gäller antalet inlägg i fråge-ochinterpellationsdebatter och förkortad tid för varje inlägg. Det finns anledningatt understryka atf def är bättre aft korta ner tiden för varje inlägg än atfbegränsa antalet inlägg. Det är viktigt att vi också i fortsättningen kan fåett ordentligt meningsutbyte mellan statsråd och den som frågar och attfrågaren kan pressa fram ett besked från statsrådet utan att hindras av att haneller hon inte har tillräckligt med möjligheter att återkomma. Det är ocksåviktigt, fru talman, att statsråd och inferpellant blir någorlunda jämställdanär def gäller den tilldelade tiden. Så är inte fallet enligt det förslag somnu läggs fram, Def sätter interpellanten i underläge. Jag vill därför yrkabifall till reservafion 3, som innebär aft det blir en ökad jämställdhet mellanstatsråd och inferpellant. Vad som emellertid framstår som alltmer nödvändigt är att införatidsbegränsningar och kvoteringar i debatterna över lag. Vi har i den svenskariksdagen unika möjligheter att tala länge, och dess värre är det många somutnyttjar denna rätt. Utskotten måste finna sig i att hålla siginom vissa ramar vid viktigare debatter, och vi måste få en bättresjälvdisciplin än vad vi har . Jag vill också understryka vikten av att yi får till stånd offentligautskotfsförhör. Det här är någonting som har diskuterats väldigt . Om detgenomförs skulle det innebära att fick en ökad uppmärksamhet. ärfrågan föremål för ytterligare en utredning, men jag anser att redannu bör ge till känna en mening. Jag yrkar bifall till reservation 6, sominnebär en sådan meningsyttring. Mycket mera skulle kunna sägas om arbetsformer och infeminst ledamöternas arbetsförhållanden. Tiden medger dock infe detta, och jagvill föregå med gott exempel genom att fatta mig kort. De förslag som nuföreligger kan förhoppningsvis ändå leda till vissa förändringar i rättriktning. Jag ber därför att i övrigt få yrka bifall till utskottetshemställan. 109 KARINAHRLAND (fp): Ordspråket påståraft den som väntar på något gott aldrig vänfar för . Det är en sanning somkräver vissa modifikationer. Det har minsann hänt alltför närolika riksdagsledamöter har ställt frågor till statsråd här i kammaren ochenligt riksdagsordningen borde ha fått svar , att vi ändå harfått vänta både två och - även i sådana fall där svaret har kunnatfå betyget gott, vilket dess värre inte alltid är fallet. Men oavsett om mangillar svaret eller inte, ärdet viktigt att svaret inte dröjer så länge somsvaren gör . Därför tycker vi i att det nya frågéinstitut somaktualiseras i detta betänkande skall bli mycket intressant atf pröva, Defskulle, tror vi, också göra den politiska debatten aktuell och därmed meralivlig. Jag vill faktiskt också geföreträdarna för socialdemokraterna och modera- ternaen eloge för att ni insåg det orimliga i att mot minoritetens viljafatta något slags principbeslut om kvotering av debattiderna efter partistorlek.Det är självfaHet lika bra att erkänna, som det står i folkstyrelsekommitténsbetänkande, atf de allmänpolitiska debatterna ofta blir långdragna; man skullet. o. m. kunna använda ordet tråkiga. Men detta är faktiskt inte skäl för attlägga munkavle på någon och ännu mindre för att kvotera varje partis talartid,Def var ett ovanligt illa genomtänkt förslag från somliga i folkstyrelsekommitténoch justitieministern, tycker vi. När nu herrar och i egenskapav presidium i har ändrat sig och kommit på bättretankar, kan man apropå ordspråk med tidsfaktorn bara gratulera och säga: Bättresent än aldrig! Såfill den reservation som gäller offentliga utskottsförhör, ett gammalt ochvälkänt folkpartikrav, som vi har tvingats upprepa många, . Vi gördet i en partimotion också , och vid det här laget har motståndarna blivitnågot mjukare och hänvisar till folkstyrelsekommittén. Men, fru talman, vi villinte ha vårt yrkande - som vi väckte första gången - begravt ifolkstyrelsekommittén utan att åtminstone har gett färdriktningentill känna. Vi nöjer oss inte med att utskottet bara hänvisar till atfkommittén skall behandla frågan. Utskottsmajoriteten säger ju inte hur. Vi villatf kommittén skall behandla frågan i positiv anda. Vi menar därför ättkommittén måste ha i uppgift att behandla vårt krav så, att det verkligen blirmöjligt att ha offentHga utfrågningar i utskotten. Vihar inget att dölja för svenska folket. Vi tycker att offentliga utskottsförhörskulle vara ytterligare ett sätt att vitalisera debatten - och det vill juegentligen alla. Det går bra att bidra till det genom att rösta för reservation6, som jag alltså slutar med att yrka bifall till. 110 NILSBERNDTSON (vpk): Riksdagensarbetsformer har ofta varit föremål för debatter och förändringar. Säkert finnsmycket att göra för att förbättra arbetet. Strävan att effektivisera arbetetfår dock inte öka byråkratin och begränsa ledamöternas rättigheter. Det ärdäremot intrycket av vissa förslag som folkstyrelsekommittén lagt fram, I ettsärskilt yttrande till kommitténs betänkande har jag pekat på följderna av deolika förslagen, och jag behöver inte närmare gå in på dem i detta anförande. Pågrundval av kommitténs förslag har regeringen lagt fram en proposition om vissförsöksverksamhet, som anges ha syftet att stärka ställning somcentralt polifiskt forum. Vänsterpartietkommunisterna har i en partimotion tagit upp de olika förslagen i propositionen.Vissa förslag godtas, andra avstyrks, och på vissa punkter görs särskildamarkeringar. Detskall vara en försöksverksamhet som fortlöpande utvärderas. För den skull börman dock inte okritiskt sätta i gång försök med verksamheter som framstår somtveksamma. På vissa punkter görkonstitutionsutskottet uttalanden som stöder tanke- gångar i vpk-motionen, påandra punkter har reservationer fogats till betänkandet. Jag skall mycketsummariskt peka på några problemställningar, Defkan vara värt att försöka förkorta tiden mellan inlämnande och besvarande avfrågor, men man bör inte beskära tiden för debattinlägg, och man bör inteinföra någon automatisk bortsortering av de frågor som inte blir besvarade vidförsta tillfället. I det sistnämnda avseendet gör utskottet en förändring somkan godtas, även om vpk-motionens förslag att fråga som inte återkallas skallkvarstå är bättre. Denya reglerna för interpellationsdebatter innebär ökat krångel och inskränkningari ledamöternas rättigheter. Förslagetaft kvotera talartiderna i vissa debatter är inte godtagbart. Partiernas behovav tid för att utveckla sina ståndpunkter kan inte utan vidare relateras tillmandatantalet. En sådan ordning skulle också innebära inskränkningar iledamöternas rättigheter och medföra en ökad byråkratisering. Den tveksamhetsom råder i flera partier och utskottets uttalande att ett genomförandeförutsätter enighet mellan partierna torde leda till att den föreslagnakvoteringen aldrig kommer till stånd. Vihar också pekat på ett par andra frågor som jag vill nämna. Avståndet mellandebatt och beslut i kammaren får inte bli för långt. Detta är angeläget frånsåväl allmänhetens som massmedias synpunkt. Praktiska arrangemang i kammarenvid frågedebatter bör inte nämnvärt avvika från rutinerna vid andra debatter ikammaren. Förenklad utskottsbehandling får inte inkräkta på ärendenasberedning. Vidden föreslagna försöksverksamheten är det angeläget att man beaktar de kritiskasynpunkter som förts fram om risker för byråkratisering, tolkningsproblem ochinskränkningar i ledamöternas rättigheter. Det är därför vikfigt aftunderstryka vad konstitufionsutskottet anför, nämligen aff försöksverksamheteni första hand avser 1985/och att den skall bli föremål förkontinuerlig uppföljning och förutsättningslös utvärdering, Ibetänkandet behandlas också en gammal bekant fråga, den om partiernasrepresentation i utskott. Det är minst sagt bedrövligt att fråganännu inte fått en lösning. Vikfenav atf de i representerade partierna får delta i utskottsar-befet hartidigare betonats av konsfitutionsutskoffet och . Likväl har ingenlösning som garanterar detta kommit till stånd. År1979 gjorde arbetsformsutredningen en rekommendation, som antogs av ,om aft samtliga utskottsplatser skulle fördelas i enlighet med partiernasstyrkeförhållanden i . En undantagsbestämmelse utnyttjades dock så,atf rekommendationen inte kunde tillämpas, 1982 träffades en överenskommelse omutskottsrepresentationen som nära anslöt sig till rekommendationen. Problemetär dock fortfarande att bestämmelser som reglerar frågan saknas, Iflera motioner har vpk begärt atf bestämmelser införs i riksdagsordningen somgaranterar partierna utskoffsrepresenfafion. Det har infe gått att uppnå enighet vare sig ikonstitutionsutskottets arbetsgrupp eller i utskottet om att införa en sådanregel i riksdagsordningen. Utskottsmajoriteten vill överlämna frågan tillfolkstyrelsekommittén. Visst kan folkstyrelsekommittén ta sig an frågan, menutgångspunkten måste naturligtvis vara atf garantera partier som uppnått4-procentsspärren utskoffsrepresenfation. Även andra intressen som anmälts blirnaturiigtvis prövade, men inriktningen anser jag vara given genom tidigareriksdagsuttalanden om värdet av aft alla partier deltar i utskottsarbetet. Detfinns skäl att observera att de flesta förändringar som företas i riksdagensarbete, inkl, den nu aktuella försöksverksamheten, markerar vikten av attpartierna på lika villkor deltar i utskottsarbetet. Det är orimligt om någotparti hamnar utanför utskottsarbetet, och det kommer att bli allt orimligare ifortsättningen. Ivern att komma med diverse andra förslag till förändringar iriksdagsarbetet har varit betydligt större än ivern att lösautskottsrepresentationen. Det är naturligtvis inte tillfredsställande att såhär i elfte timmen bolla över frågan från till folkstyrelsekommittén.Därigenom kvarstår osäkerheten om utskottsrepresentationen även inför de valsom skaH företas för den nya mandatperioden. Detfinns emellerfid ett förslag till lösning som innefattar lagtext, och vi anserdet angeläget att nu fattar beslut genom att bifallavpk-reservationen, Jag yrkar bifall till reservationerna nr I, 2, 4 och 5 som Maj Kempefogat till utskoftsbetänkandet. 111 (): Det här betänkandet spänner ju egentligen över ett väldigt stort område.Om man går till motioner och allt annat som här finns, hittar man praktiskttaget allt som har med konstitution att göra. Menvi kan ändå ha en ganska odramatisk överläggning. Det beror på det arbetssättsom vi har valt, nämligen att inte nu gräva ner oss i skyttegravar utan istället awakta med de frågor som vi har haft svårt att lösa. Detinnebär att t, ex, partimotioner från om mandatperiodens längd, omskilda valdagar etc, mycket lugnt har hänvisats till kommittén. Jag menar nogatf man kunde göra detsamma när det gäller frågan om offentligautskoftsutfrågningar. Majoritetens ställningstagande i det avseendet innebärju atf man hänvisar fill att den här frågan enligt tidigare önskemål frånkonstifufionsufskottef skall tas upp i folkstyrelsekommittén. Jag tycker inteaft def finns anledning att just angelägenhetsgradera den frågan i förhållandetill många många andra viktiga frågor som kommittén skall syssla med. Jagfäste mig vid eft uttryck i anförande. Hon sade nämligen: Vi harju ingenting att dölja. Nej, men vi har heller inte offentligautskottsberedningar. Utskotten har ju inte öppnats för allmänheten. Det finnsalltså restriktioner. Jagskulle också vilja säga någonting med anledning av diskussionhär om utskoffsrepresenfafionen. Vi har faktiskt - det tror jag att även kanmedge - både i arbetsgruppen i utskottet och i själva utskottet försökt atfgöra någonting åt den här frågan. Vi har lagt ned mycket arbete och viredovisar ett omfattande material i detta betänkande.