prot · G8097 · 1984-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund har jag tagit inifiativ till ettutredningsarbete inom som med utgångspunkt i den senastetidens utveckling syftar till atf studera frågan om låginblandning avmotoralkoholer. Statens energiverks utredning kommer aft utgöra ett viktigtunderlag i detta arbete. AnL 85NILS ÅSLING (c): Jag ber att få tacka statsrådet det utförliga svaret. Jag tycker atf det är en värdefull återblick päfrågans utveckling som jag här har fått. ger redovisningen underlagför den kommentaren atf def har hänt en hel del som gör att frågan nu ärsärskilt aktuell och därför förtjänar snabba avgöranden och möjligen också enkompletterande debatt här . Anledningen till att jag ställde min fråga tillindustriministern är att frågan om inhemsk produktion av etanol till väsentligdel är en fråga om industriell utvecklingoch som sådan ju kan förtjäna atf belysas ur olika synpunkter, inte bara urenergipolitisk synpunkt. Def är ocksä påtagligt atf den industripolifiska aspekfeninfe närmare har berörts av energiministern i det svar som jag fick delav. Jag beklagar detta. Den industripolifiska aspekten måste nämligen vägas innär man bedömer hur man skall gå vidare i den här frågan. Den industripolifiska aspekfen är i själva verket en av detyngst vägande i de, som jag ser def, fem huvudskäl som talar för aftregeringen nu borde forcera frågan om en inhemsk produktion av etanol, drivaden fram fill konkreta beslut och ställa upp mål för hur agerandet ifortsättningen skall ske. En alternativ industripolitik måste ju syfta fill attnyttiggöra de resurser som finns i ett samhälle i skilda avseenden. Sådanaresurser förekommer ju i det här sammanhanget i rikt mått - inom såväl jord-som skogsbruk. Vi hör ju många diskussionsinlägg om hur man skall använda ettspannmålsöverskott -en fråga som är föremål för speciell utredning. Vi vet från skogsindustrin aft det finns en stor potentialnär det gäller att tillverka etanol. Vi har fortfarande ett par sulfitfabrikeri produktion - bl. a. en i , som i och för sig skulle kunna användas somen resurs i det sammanhanget. Vi har också resurser i form av teknik ochkunnande, och detta är värt aft utveckla. påminde ju i sitt svarom den pilotanläggning som finns i och som vi nu har erfarenhet av.Anläggningen fungerar bra, och den visar aff den teknologi som där fillämpas äranvändbar. Tekniken är i sig intressant, och den erbjuder intressantaexporfmöjlighefer för svensk indusfri. För def första är ju frågan om inhemsk etanolproduktionindustriellt intressant även ur andra synvinklar. Etanol är en vikfig råvaraför den kemiska industrin, för plastindustrin etc. Om man skulle välja att gåvidare på Lidköpingsalfernafivefs väg, dvs. använda spannmål och jordbruksproduktersom råvara, får man också en produkfion av stärkelse, som har stor betydelseför pappersindustrin. Man får vidare en inhemsk produkfion av profeinfoder, somskulle ersätta den dyra import vi har av sädant foder i form av sojabönoretc. För def andra finns def miljöskäl som talar för aft manskall öka ambitionerna i detta avseende. Den katalytiska reningen av avgaserfrån bilar måste komma till stånd . Som påpekar harSchweiz, - och över huvud taget - nu visat vägen. Detfinns all anledning aff från svensk sida snabbt komma fram fill ett beslut.Blyfri bensin är ett steg på vägen även om man i och för sig kan diskuteraolika lösningar. Def är angeläget att ett blyfriff alternativ införs ganskaomgående, t. ex. i de större tätorterna. Inblandning av etanol kan i det sammanhanget vara enintressant lösning. Def är kanske den lösningen som ligger närmast fill hands,och den är också tekniskt okomplicerad. Jag har i den debatt som har utbrutit ifrågan under senare fid noterat att oljebolagen är relativt ointresserade avdenna fråga. Petroleuminstitufef fycks anse atf det saknas intresse förfrågan hos opinionen.I och för sig kan man kanske förstå detta mot bakgrund av def stora olje- ochbensinöverskott som finns på världsmarknaden. Men det kan infe på något sättfillåtas påverka vårt nationella agerande. Från konsumenternas synpunkt är denhär frågan synnerligen angelägen. Redan den 4-procentiga inblandningen avetanol som sker i och i vid de bensinstationer som OKäger, har visat sig ha betydande och intressanta effekter för konsumenternasdel. Redan en 4-procenfig inblandning har höjt oktanfalef med en enhet. En inblandningpå skulle höja oktanfalef med en och en halv enhet. OK hävdar för sin del atf man spar tillsats av K-sprit,som i allmänhet måste användas . För genomsnittsbilisteninnebär det en besparing av . Def innebär dessutom att risken förvatten, och därmed is, i tank och förgasare minskas. Ur konsumenternas synpunktger tillsats av etanol i bensin en värdefull vinst, och detta då förutom demiljömässiga fördelarna. För def tredje är frågan aktuell pä grund av de jordbrukspolifiskaövervägandena. Def är angeläget aff behälla dynamiken i jordbruksnäringen.Produktionsbegränsningar, liksom hela överskoftsdebaften, får förödandekonsekvenser för utvecklingskraften i en näring som baseras på många småföretags verksamhet och aktiviteter. Med en skattebefrielse för etanol skulledenna råvaruresurs kunna nyttiggöras på marknadens villkor, och man skulle fåett dynamiskt inslag i jordbruksnäringen, något som man väl behöver för aftkunna gå vidare och göra de investeringar som behövs för att utveckla näringen. För det fjärde finns de försörjningsberedskapsskäl somallfid är förknippade med möjligheten att producera inhemskt drivmedel. Det ärockså skäl som är väl värda aft beakta i detta sammanhang. För det femte i min kartläggning av de skäl som gör denhär frågan så aktuell har vi dä de renf samhällsekonomiska skälen. Där tyckerjag att kanske är väl passiv i sin bedömning. Jag tycker i ochför sig inte atf def finns skäl fill så mycket av nya utredningar. Det mesta ärutrett. Vi kan hämta många erfarenheter från andra länder. I och iUSA är etanol anfingen som ett renf bränsle eller som en inblandning i bensinredan en etablerad faktor i energiförsörjningssammanhang, och alla systemen ärväl utarbetade och utformade. Som sammanfattning vill jag säga aff jag tycker att det äranmärkningsvärt passivt av regeringen att inte nu ange en färdriktning, ställaupp vissa mål och ange vissa indikafioner pä hur man ser på den här frågan. Jagtycker också att det finns anledning aft i def sammanhanget väga in de skäl somjag anför här, infe minst de industripolifiska. Vi behöver ju mycket väl förframtiden nya inslag, inslag som utvecklar också t. ex. den kemisk-tekniskaindustrin i vårt land, och det här kunde vara just den typ avutvecklingsprojekt som skulle kunna samla industrin fill åtaganden och insatserför att utveckla en ny teknik. Def hela måste väl också-och det är den fråganjag ställer- rimligen avgöras före ställningstagandet fill dejordbrukspolitiska riktlinjerna, som av allt aft döma är i vardande, eftersomlivsmedelskommitfén kommer affavge sift betänkande. Min fråga till energiministern är alltså: Måste interimligen denna fråga med hänsyn till den tillgängliga råvambasen avgöras innanman far ställning till de jordbrukspolitiska riktlinjerna? Annars kan def juhända aft vi avhänder oss en råvaruresurs som är av avgörande betydelse företanolprodukfionen. Jag skulle också vilja fråga: När kan man vänta aftregeringen tar ställning fill nyckelfrågan, nämligen den om skaftebefrielse förinhemskt tillverkad etanol? Def är ett besked i den frågan som skall utlösabranschens investeringsvilja och planering. Enligt de upplysningar sombranschen har gett mig skulle det räcka med det beskedet för aft man skullevara beredd aff upprätta den investeringsplan och vidta de disposifioner som ärnödvändiga för aff sätta fart på en inhemsk efanolprodukfion. Med andra ord:Ett positivt besked i detta avseende från energiministern skulle få enbetydande effekt och i hög grad bidra till atf påskynda utvecklingen ochnyttiggöra en värdefull råvamreserv som vi har inom vårt land. Jag upplever det så atf vi egentligen infehar särskilt olika syn på de här frågorna utan aft vi båda är intresserade avatt diskutera oss fram till en bra handlingsmefod på def här området. Jag trormig veta atf är en praktiskt sinnad person som gärna vill ha gottunderlag för sina beslut, precis som regeringen vill ha. vet ocksåaft även om det i en fråga som den här finns en rad olika aspekter aft väga in,så är det någon i regeringen som måste vara föredragande och också vara redoaff svara på frågor här i . Men def är självklart att alla de aspektersom räknat upp - industripolitiken, miljön, jordbrukspolitiken, försörjningsberedskapenoch samhällsekonomin - vägs in i de bedömningar som vi gör . Vi har, och defframgick av mitt interpellationssvar, forcerat arbetet med dessa frågor därföratt de har aktualiserats utifrån en rad av dessa utgångspunkter. Vi har haftanledning att ställa oss frågan om vi kanske behöver ompröva de beslut somriksdagen fattade . Man gjorde bedömningen atfden tekniska utvecklingen på defta område befann sig i def skedet atf def förstframåt slutet av 1980-talef skulle vara aktuellt aft ta ställning till nästatekniska utvecklingsstöd, fullskale-anläggningar osv. när def gäller metanoloch aff def stadiet låg ännu längre fram beträffande etanol. Detta varriksdagen enig om. hade en reservation då, där och någonmer konstaterade aft de höll med om den bedömningen även om den innebar enförsening i förhållande till den bedömning som gjordes 1981. uttalade också , när man behandladefrågan om energibeskattningen, atf frågan om skattebefrielse för motoralkoholervar något som man fick ta ställning till sedan frågan om en introdukfion istörre skala hade avgjorts. Motoralkoholer, och framför allt etanol, är lindrigare beskattade än bensin. Ser man beskattningen i förhällande tillenergiinnehållet har etanolen en 35-procenfig subvention. En total skattebefrielseskulle bli eft ytterligare stöd. Detta kanske vi kommer fram fill är rikfigt.Jag vill inte ha en förutfattad mening om det. Men det innebär naturligtvisinte aft vi dä gör det möjligt för motoralkoholer eller etanol atf verka påmarknadens villkor utan tvärtom atf vi sätter marknadskrafterna ur spel. Dettavill jag framhålla med anledning av vad sade. Vi har i och för sig, och det känner jag också ett behovav att markera, som mål för utvecklingen av ny energiteknik på alla områden attvi vill utveckla teknik som med tiden, så fort som möjligt, kan hävda sig pånormala marknadsmässiga villkor och som kan fungera på sina egna meriter. Vi ärberedda att ge ett generöst inf roduktionsstöd, vilket behövs för att få framny inhemsk teknik. Men vi vill infe ha ett system som är beroende av evigasubvenfioner. En av de många frågor som är ouppklarade på defta område ärhuruvida den här produkten kan klara sig långsiktigt på egna villkor efter enperiod av introdukfionsstöd. Jag fick en del frågor om när ställningstagande skall ske- före eller efter de jordbrukspolitiska avgörandena. Def finns en del andrafrågor som också är viktiga, t. ex. ställningstagande till blyfri bensin ellerställningstagande till introduktion i stor skala. Jag tycker att det finns anledning att vara litetförsiktig här, . Vi behöver driva på alla dessa frågor parallelltoch infe villkora det ena efter det andra för atf göra det svårt i onödan. sak vet jag beträffande det utredningsarbete som pågår och där alla dessaaspekter beaktas, nämligen aft en rad frågor infe är fullständigt klarlagda änoch aff det fakfiskt finns motstående intressen inom industrin, när det gällermiljöfrågorna, vilken metod som är den bästa när det gäller atf införa blyfribensin, när det gäller alternativ användning av åkermarken. Är detta den bästavägen eller är det odling av andra energigrödor, där vi nu också börjar fä inväldigt intressanta resultat, vilka kanske skulle kunna kombineras med atf mangick över fill odling som var mindre gift- och kemikaliekrävande? Jag tror infeatt har något emot atf vi fär klarhet i dessa frågor. Jag kanförsäkra att arbetet bedrivs med största skyndsamhet, och vi är beredda attforcera det ytterligare om det behövs. Men vi är inte beredda aft fatta forceradeeller förhastade beslut. AnL 87NILS ÅSLING (c): Jag begär inga förhastade beslut men måhändaett större engagemang från regeringens sida i den här frågan än vad somhitfills förekommit. Jag kan i och för sig hälla med om aft def inte föreliggernågra större åsiktsskillnader oss emellan beträffande nödvändigheten av att påett förnuftigt sätt använda våra energiresurser. Men när def gäller attutnyttja dessa resurser i hela deras vidd - också för industriellautvecklingsprojekt, för atf snabbt förbättra miljön osv. - företräder jagmåhända en nägot mer aktiv politik än energiministern. Men vi skall infe tvistaom det . Jag kan dock säga, att när energiministern kommer till besluti den här frågan och regeringen lägger fram ett förslag, kommer i varje falljag att vara beredd att medverka fill aff fattar de erforderligabesluten. Def går visserligen att hänvisa till aft def finns mängaosäkerhetsfaktorer. framgårmed all önskvärd tydlighet av energiministerns svar atf en hel del av deargument som åberopas redan är föråldrade - det har hänt så mycket. Ochbeträffande en viss råvaruresurs krävs det uppenbarligen snabbt besked. Det ärjordbruksministerns ambifion aft vi här i redan under innevaranderiksmöte skall ta ställning fill den framfida jordbrukspolitiken och då måstevi rimligen också veta hur vi skall använda de råvaruresurserna. Jag begär inte aft regeringen skall gå in i ett permanentsubventionsförfarande. Men nog är väl ändå skaffeinstrumenfet något som börkunna användas för atf permanent främja ett utnyttjande av en inhemsk råvaruresurs,lika väl som de oljeproducerande länderna i högre grad utnyttjar denråvaruresursen för aft beskatta marknaden och skapa resurser för sinutveckling. Detta är inte någon ny erfarenhet. Jag kan i och för sig hålla medom aft detta innebär atf sätta marknadskrafterna ur spel, men det är just pådef sättet som vi mäste dra upp ramarna för marknadskrafterna. De nationellaintressena skall kunna tillgodoses även med hjälp av beskattnings-vapnet.Därför menar jag aff skattebefrielse för etanol inte är en princip som vi börhesifera inför. Det finns så mycket som talar för aff detta styrinstrumentmåste användas, för aft vi sedan skall låta det enskilda näringslivet ellerstaten, var för sig eller i skön förening, engagera sig för en produktion somvi alla är så beroende av. Det är i och för sig hedervärt aff regeringen inteforcerar frågan utan vill ha ett klart beslutsunderlag. Men jag hävdar medbestämdhet att beslutsunderlag redan finns - i varje fall för atf angefärdriktningen och viljeyttringarna. Under alla förhållanden måste regeringenfa ställning i en nära framfid, med hänsyn fill de omständigheter somföreligger. Jag noterar först med tillfredsställelse aftNils Åsling förklarar sig vara beredd aff medverka till de beslut som kankrävas. Jag inkluderar därmed finansieringen av de kostnader som skulle kunnatänkas uppstå. Jag vill ogärna gå i polemik på enskilda punkter. Men NilsÅsling har ganska frikostigt gett intervjuer i den här frågan under de senastedagarna. Han har kommit med många kloka synpunkter, men såsom säkerställdafakta har också en del konstateranden framställts som vi inte kan betrakta pådet sättet - inte bara därför att det finns motsatta intressen inom industrin,oljebranschen och jordbruket och på andra ställen, utan också därför attforskare och ansvariga myndigheter har olika uppfattningar. Vi vill gärna ståpå säker mark när vi skall fatta sådana här vikfiga beslut. Vi har, som jag framhöll tidigare, på en rad områdenforcerat utredningsarbetet, och på flera punkter kommer vi aft kunna fä enredovisning relativt snart. Det är helt klart att vi har satt i gång dettautredningsarbete med sikte på att det skall kunna vägas in i bedömningarnanärdet gäller t. ex. insatserna för miljön, mot försurningen och även på andraområden inom industrin och jordbruket. Men helt säkra kan vi inte vara, NilsÅsling, på att ha alla fakta i målet , även om jag hoppas atf vi skall taett rejält kliv -trodde så sent som att det skulle dröjain på 1990-talef. AnL 89 (): Det har ju hänt förr att den värderadekammaren har kommit att inse att utvecklingen löper snabbare än den i sinvishet har kunnat förutse, och jag tror att det här är ett strålande exempel påhur mycket snabbare det går. Det finns bl. a. helt klart eft tryck också ute iEuropa nu beträffande den katalytiska reningen. Hela försurningsprocessen ivårt industrisamhälle har med förödande klarhet visat oss nödvändigheten av attbegränsa utsläppen. Detta har också på sitt sätt aktualiserat den här frågan. Det är riktigt att det finns olika uppfattningar i dennafråga i många avseenden, och det är självklart. Vad jag i de medieuttalandensom jag har gjort den senaste fiden i någon mån har polemiserat mot äroljebranschen, som bl. a. har sagt aft detta med efanolinblandning inte skullefrämja konsumenternas intresse. Def är precis vad OK med försöksverksamhetenhär i har visat, dvs. att def finns ett betydandekonsumentintresse, även fränsett de rent miljöpolitiska aspekterna, av atf dennafråga löses och aff man får tillgång till bensin med efanolinblandning. Baraden omständigheten, när vi nu går mot vinter, att man den vägen får garantierför att slippa bekymmer med vatten och isbildning i förgasare och bensinfankarär ju ett vikfigt konsumentintresse aft fillgodose. Sammanfattningsvis vill jag säga att denna debatt harvisat att Birgifta är beredd atf acceptera min teori, nämligen att deftaär en fråga som väver in många aspekter. Jag ber om atf få skicka en hälsningfill , som ju gärna talar om industriella utvecklingsprojekt. Omman skall jämföra dessa projekt med vad som har hänt på defta område undersenare år, är def närmast att jämföra med i storlek ochbetydelse när det gäller den tekniska utvecklingen i svensk industri. : Tack för den kompletterande informafionen! Jagvill också ge ett råd fill energiministern: tempot i denna fråga! Den är såangelägen att man faktiskt måste se till aft den snabbt leder till konkretaåtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. 1?§ Svar på interpellation 1984/85:11 om bensinmarknaden har frågat mig om jag ärövertygad om def kloka i Svenska () förvärv av Svenska FinaAB. Jag har också fått frågor om det är min avsikt atf genomföra en överlåtelseav hela till OK och om OK är intresserat av ettsådant övertagande samt om OK har delgivits information om SP:s rörelse. har slutligen frågat mig om jag delarbranschens uppfattning om att pågående priskrig är effekten av överetableringinom bensinhandeiri i samt om jag anser def försvarligt att genomstatliga subventioner möjliggöra för SP att delta i bensin- ocholjedistribution med förlust. I svar på fråga av angående verksamheten vidSP har jag i redogjort för principerna för SP:sagerande på oljemarknaden. Def har infe som förflutit sedan de.ssfunnits anledning för mig eller för regeringen att inta någon annan ståndpunkt.Jag finner därför infe anledning aff ytteriigare kommentera de frågor iinterpellationen som berör SP:s agerande på marknaden och förutsättningarnahärför. Beträffande förhandlingarna mellan SP och OK vill jagerinra om regeringens uppdrag till statssekreteraren , som utsettsatt leda förhandlingarna mellan bolagen. Av uppdraget framgår att syftet skallvara atf på kommersiella grunder finna lösningar som kan öka företagensmarknadsandelar och därmed det svenska inflytandet på oljemarknaden.Förhandlingsarbetet är ännu inte slutfört, och jag vill därför inte heller härgöra några ytterligare kommentarer. AnL 91 NICGRÖNVALL (m): Jag tackar så mycket för svaret. Jag tror attvi kan vara ense om en sak - möjligen blir vi ense om fler efter dettainlägg- och det är att def är beklagligt att vi mäste debattera vid denna senatimme. Jag kan förstå atf energiministerns energi i viss utsträckning harförbrukats på de fidigare diskuterade frågorna. Jag har, som energiministern här har sagt, väckt frågorvid flera tillfällen om SP och SP:s verksamhet. Energiministern lämnade mig ettsvar . Det svaret, liksom det jag fick och det jag fick , uppfattar jag som en medveten undansopning av det problem som jag menaratt SP innebär. Jag beklagar att energiministern ser def som både berättigatoch riktigt aft på detta sätt föra undan en fråga som jag tycker är mycketvikfig. Jag skall nu försöka atf översiktligt gå igenom varför jagtycker att detta är så viktigt. Jag hoppas att den genomgången skall föranledaatt vi fill slut skall kunna diskutera den här frågan. Vi vet aff betalade omkring 250 milj.kr. för Svenska Fina. Beroende på vilken räntesats man räknar med när mankalkylerar investeringar måste i varje fall den satsningen innebära att SvenskaPetroleum behövde ha en vinst på årsbasis mellan 65 milj. kr., om vi räknar medungefär ränta, och 350 milj. kr., om vi räknar med en lägre ränta. Defskulle betyda, på halvårsbasis, aft för def iår för aft förränta den investeringen borde ha haft en vinst på mellan 20 och30 milj. kr. vet vi - och det är allmänt känt i branschen - aftbensindistributionen för oljebolagen medförde en förlust under första halvåretpå omkring 500 milj. kr. Def finns alltså därför skäl aft tro attbensindistributionen inom - främst inom Svenska Fina - harmedfört en förlust för SP. Man kan diskutera hur stor den kan vara, men om manutgår ifrån SP:s marknadsandel skulle deri kunna ligga på mellan 12 och 15milj. Enligt en uppgift i , vars underlag jag naturligtvisinte kan svara för, skulle förlusten för SP faktisktvara 30 milj. kr. Om nu dessa antaganden är rikfiga - och def finns välegentligen inget skäl att tro annat än att de är i huvudsak riktiga eller attde pekar åt rätt håll -skulle alltså SP under det här året ha uppnåttett resultat, och jag talar egentligen bara om , som med mellan40 och 60 milj. kr. underskrider vad man borde ha uppnått. Det är alltså sä,att SP inte bedriver en affärsmässig verksamhet . Detta är upplysningar ochinformationer som har blivit fillgängliga för energiministern och regeringenunder när priskriget har fortsatt. Jag skall tillåta mig aff erinra om aft i den skrift somlåg som underlag för beslutet aft SP skulle förvärva Svenska Fina uttalar SP:sledning en mening, som jag nu citerar ur näringsutskottetsföredragningspromemoria: "Genom förvärvet får SP tillgång till denlönsamhetsmässigt viktiga bensinmarknaden och kompletteringar avseendemarknaderna för diesel-brännolja och eldningsoljor." Jag har svårt att tänka mig atf man kan konstatera att enföretagsledning någonsin har haft mer fel när den har försökt mofivera eninvestering. Jag tycker därför aft det är märkvärdigt atf den ansvarigeministern inte reagerar, såsom ansvarig för statens ägande av detta aktiebolag,mot en så grav missbedömning av grunden för investeringen. Jag måste fråga energiministern om energiministernverkligen fortfarande anser dels att det saknas nya omständigheter, dels om densituation som föreligger när det gäller SP:s deltagande ibensindistribufionen infe måste föranleda i varje fall någon form av uttalandefrån energiministern. En fråga som man måste ställa är, om energiministern redannu förbereder begäran om ytterligare anslag för att fortsätta täcka förlusterinom . Man kan säga att denna min första del av inlägget ägnas åtfrågan om Fina-förvärvet och deltagande ibensindistribufionen. I min interpellation har jag också berört frågan omförhållandet mellan OK och SP. Jag skall inledningsvis försäkraenergiministern, att min personliga inställning är att det är utomordentUgtangeläget att svenska staten deltar i de viktiga delarna av oljemarknaden. Jagär infe på något vis doktrinärt eller ideologiskt främmande för aft def ärmycket nytfigt. Jag menar, och jag har framfört det, aft deftaborde ske inom ramen för SPE, där verksamheten har en inriktning som är typisktstafsnyftig. När energiministern presenterade oljepropositionen i våras- jag tror att def var - fanns emellertid ett pressmaterial, och delarav det återkom i eft svar som jag fick .