prot · G8095 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:5 1 § Kompletteringsval till utskott AnL 1 TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant iförsvars- och jordbruksutskotten under ledighet anmält hansersättare . Talmannen förklarade vald fill suppleant i försvarsutskottet () suppleant i jordbruksutskottet () 2 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Undertecknad anhåller härmed om ledighet från uppdragetsom ledamot av under fiden t. o. m. den 21 november1984 för fullgörande av uppdrag som ledamot av svenska delegafionen fill . Härmed anhåller jag om tjänstledighet frånriksdagsuppdraget t. o. m. den 17 november 1984för fullgörande av FN-uppdrag. 11 Kammaren biföll dessaframställningar. Talmannen anmälde att () och () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:14 fill trafikutskottet 4 § Anmäldes och hänvisades genast till bostadsutskottet Mofion 1984/85:1 av m.fl. medanledning av proposition 1984/85:12 om avveckling av hyressfoppet 5 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1984/85:25av () till finansministern om effekterna avvinstdelningsskatten: Motståndet mot löntagarfonder äroförändrat stort inom näringslivet och ute bland människorna. Fonderna harskapat ett konfrontationsklimaf, som infe kan försvinna förrän de avskaffats. Fastän löntagarfonderna endast arbetat några månader, haren rad egendomliga förhållanden kommit . Förslaget fill löntagarfonderbereddes ju också i strid mot hävdvunnen sed i . Utskotts- ochriksdagsarbetet forcerades fram på ett sätt som aldrig bör upprepas. Uttaget av vinsfdelningsavgift bygger på helt oprövademetoder för resulfafberäkning i svenska företag. Vinstskattén skall tagas ut påen s. k. real vinst. Hur denna principiellt nya beräkningsmetod skulle kommaaft verka i praktiken hade inte utretts. Näringslivets tunga remissinstanserhade visserligen påpekat felaktigheterna i uppfattningen atfinflationsfillägget på en skuld skulle motsvaras av en s. k. "verkligvinst". Effekterna av att beskatta en "vinst" framräknad pådefta sätt skulle leda till atf låntagarna skulle bli tvungna atf lånaytterligare pengar för aff kunna betala skatten. Dessa synpunkter viftadesendast bort av finansministern i propositionen 1983/ 84:50 Löntagarfonder. efter def att lag om vinstdelningsskatf frätti kraft har de påpekanden som de tunga remissinstanserna gjorde blivitverklighet. Exempelvis måste företag som redovisar förluster och hardålig soliditet låna upp pengar för att betala vinstskatten. Denna skatt kommernämligen att hårt träffa expansiva företag med ett ungt fastighefsinnehav ochdålig soliditet just på det sätt som kritikerna av löntagarfonderna ochvinstskaften förutspätt. Vinstskatten slår, tvärtemot alla uttalanden ommotsatsen av finansministern,brutalt mot främst nystartade företag. Att förhållandena blir helt absurda, närföretag måste låna upp pengar för att betala skatt på en vinst som i praktikenär fiktiv och infe real säger sig självt. beräkningar om att fonderna skulle fåca i löneavgifter och vinstdelning har visat sig varaen total felbedömning. Det verkliga beloppet torde bli vidberäkningar gjorda pä nytt utgångsmaterial från . Företagens revisorer är de som först kommer i kontakt medde svårigheter som vinstskattén har ställt till med. Vid kontakt medrevisionsbyråer har den samfällda uppfattningen varit att en rad företagdrabbas av en skatt, som de över huvud taget inte förutsett och infe f. ö.heller hade kunnat beräkna storleken av i förväg. Inflationstalef blev jubetydligt högre än vad finansministern så auktoritativt deklarerat under detsenaste året. De psykologiska skadeverkningarna av aft krävaatt företagen skall arbeta med nominella och s.k. reala vinstbegrepp kommer attbli mycket stora, inte minst för nyföretagandet. När osäkerhet och särskilt dåosäkerhet i regelsystem som styr företagens verksamhet ökar, minskar ocksåvilligheten att fa risker. Skadeverkningarna kommer naturligtvis först att medfull kraft ge sig till känna när företagen i sift praktiska arbete kommit ikontakt med de icke-acceptabla verkningarna av vinstskattén. Som alltid drabbarsocialdemokratisk politik de medelstora företagen hårdare än våra storabörsnoterade exportföretag. Kanske var verkningarna av vinstskatten avsedda.Har man socialistiska ambitioner är def ju lättare aft kontrollera ett fåtalföretag än många mindre. Jag berdärför att få ställa följande frågor till finansminister : Var finansministern medveten om,när proposifion 1983/84:50 lades fram, aft vinstdelningsskatten hårt skulledrabba snabbt expanderande företag med ett ungt fastighefsinnehav och dåligsoliditet, eller är detta eft icke önskat resultat av en slarvig lagstiftning? Om de företag som hårt kommeratt drabbas av vinstskatten hade varnats för effekterna av skatten, hadede åtminstone fått ett något större handlingsutrymme för att komma ur en heltabsurd ekonomisk situation. Om finansministern för avlämnandetav propositionen var medveten om vinstdelningsskattens effekter, varfördeklararerade finansministern inte klart vilka verkningar den skulle få? 1984/85:26av () till socialministern om ändrade rutiner vidutbetalning av pension i vissa fall: Ett stort antal ansökningar omförtidspension/sjukbidrag som inkommer blir, pågrund av delegationsföredragningen, handlagda först påföljande år. Detförekommer dessutom att ett icke obetydligt antal ansökningar om änkepension,ålderspension och hustrutillägg som inkommer till i slutetav handläggs först året efter. Närbeslutet sedan kommer utbetalas den aktuella pensionen retroaktivt. För den enskilde pensionären kan defta dock få negativaskattekonsekvenser. Först och främst fär infe den skaffskyldige det avdrag förnedsatt skatfeförmåga som vederbörande har rätt till och får därmed högreskatt, och dessutom får man högre skaft genom det progressiva skatteuttaget. Enligt föreskrifter 4.5 angående avdragför nedsatt skatteförmåga för pensionärer framgår att i de fall folkpensionärunder beskattningsåret erhållit ersättning som avser bör dettasärskilt beaktas vid avdragningsberäkningen. Man skall då från den taxeradeinkomsten räkna bort def belopp som avser ersättning . Detframräknade lägre beloppet skall sedan ligga till grund för avdraget. I prakfiken fungerar infe defta tillfredsställande. På denkontrolluppgift som folkpensionären får är det belopp som utbetalats under åretupptaget, alltså även en eventuell retroakfiv utbetalning. Det framgår inteheller av kontrolluppgiften atf utbetalningen gäller längre fid än , ochdärigenom görs infe pensionären uppmärksam på detta. Det är förmodligen mycketfå av de folkpensionärer som fått retroaktiva utbetalningar av sin pension somkänner till de regler som gäller, och många drabbas därför av de skattekonsekvensersom inledningsvis berörts. Infe heller taxeringsfunkfionärerna har någrauppgifter som upplyser dem om att inkomsten egentligen är aff hänföra fill tväeller . Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställa följandefrågor fill socialministern: Är regeringen beredd atf vidtaåtgärder för att handläggningen av pensionsärenden får sådana rufiner aft deproblem jag här tagit upp inte uppkommer? Om det inte är möjligt, är då ministern beredd aft se tillatt rutinerna blir sådana aft den enskilde pensionären får den information somkrävs för att vederbörande skall kunna ta fill vara sin rätt gentemotskattemyndigheterna? 1984/85:27av () till utrikesministern om användning av utvecklingsbiståndtill sjukvård i : i - engång byggt som sanatorium - skall enligt aktuella planer upphöra somvårdanläggning . Sjukvårdshuvudmännens beslut därom är ickefattat, men i diskussionen kring sjukhemmets framfida användning harbefolkningen i länet och infe minst i kommun framfört många allvarligainvändningar mot tanken på atf en anläggning av så gediget slag och så lämpligjust för sjuk- och hälsovård skall överges. Någon verksamhet som sedan kanförläggas dit och som ser meningsfull uf föreligger inte. Även personalen haren bestämd uppfattning aft sjukhemmet bör fortsätta i en verksamhet av liknandeslag som bedrivits där. har en läkare vid läkarstation framförttanken att sjukhemmet är lämpligt för "en ny vårdform, nämligen eftervårdoch rehabilitering åt sjuka och skadade från krigs- och kafastrofdrabbadeländer". aff 40 000spädbarn i dör - en av de många förskräckande uppgifterom nöden i vår omvärld. är def känt aft SIDA stundom har svårt attfinna meningsfyllda projekt, framkomliga vägar och rätta metoder för afteffekfivt använda de svenska bisfåndsmedlen. I många områden i u-ländernasaknas sjukhus och personal för vård och rehabilitering av sjuka, barn ochvuxna. Det borde vara en framkomlig väg atf till en del bereda u-hjälp affspeciella grupper av nödställda får vård i , finansierad genom pengar urvårt bistånd. Mot bakgrund av def anförda anhåller jag aft fä ställaföljande fråga till utrikesministern: Anser utrikesministern atf en delav vårt u-landsbistånd kan avsättas till vård inom vid inrättningar ochanstalter som infe längre disponeras för sitt ursprungliga ändamål men därtillgäng på personal föreligger och hälsosam miljö kan erbjudas? 1984/85:28av () fill finansministern om regeringens åtgärder för attminska budgetunderskottet: Den växande statsupplåningen harunder senare år gjort en marknadsanpassning av kreditpolifiken ofrånkomlig.Denna utveckling drabbades dock av ett kraftigt bakslag . Räntan påprioriterade obligationer, som legat mycket nära marknadsräntan,bestämdes då fill en lägre nivå. Dessutom skärptes pä flerasätt placeringsplikten för försäkringsbolag och AP-fonder. Effekten av de vidtagna åtgärderna blir aft de nämndainstituten får en betydligt lägre avkastning på sina placeringar än om dessahade fått göras fritt på marknaden till de räntor som där erbjuds. Detta går utöver försäkringssparare och pensionärer. För ATP-systemets del betyder det attpensionsavgiften behöver sättas högre, med en kostnadsökning för näringslivetsom följd. Försäkringsbolagen och AP-fonderna har kraftfullt protesteratmot försöken aff tvinga dem att göra dåliga placeringar. Def i början av juliutbjudna sfatsobligafionslånef till ränta har ännu knappast föranlettnägra teckningar. Emissionsverksamhefen har alltså redan utsatts förstörningar. Sätts tvångsmedel in, blir resultatet en snedvridning avkapitalmarknaden. Samfidigt kan konstateras, aff den stora mängdenobligationer fortsätter atf driva fram en liberalisering. Sedan förstlikviditetskraven tagits bort för bankerna och därefter kraven på innehav försvunnitför försäkringsbolag och AP-fonder, börjar andrahandsmarknaden vakna till liv.Men detta innebär atf tvånget för försäkringsbolag och AP-fonder destotydligare framstår som den extra beskattning av sparande det fakfiskt är.Svenska folket kommer att drabbas av högre pensionsavgifter ochförsäkringspremier än vad som annars skulle krävas. 6 protokoU 1984/85:1-6 Syftet med att vidga gapet mellan marknadsräntan ochräntan på prioriterade obligationer och aft skärpa placeringsplikten äruppenbarligen att göra det billigare för staten atf låna pengar. Åtgärdernavidtogs som diskontot höjdes med en procentenhet och straffräntan , vilket normalt måste medföra en höjning av kostnaderna förstatsuppläningen. Därmed framstod statsbudgetens uppgift.om att räntorna påstatsskulden skulle stanna vid som en ännu större underskattningän vad vi moderater framhållit vid slut . Aff regleringsvägen dölja budgetunderskottefs verkligastorlek och bostadspolitikens misslyckande kan emellerfid inte undgå aff störakapitalmarknaden, vars smidiga funktionssätt blir allt angelägnare med hänsyntill statens stora lånebehov. Def enda rimliga sättet aff komma till rätta medde höga räntekostnaderna är naturligtvis att minska budgetunderskottet genomatt sänka statsutgifterna, inte minst subventionerna till bostadssektorn. Mot ovanangivna bakgrund vill jag fråga finansministern: Skall budgetunderskottet även ifortsättningen hållas nere genom en smygbeskaffning av försäkringssparare ochpensionärer? 6 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:50av () fill civilministern om informationen till patienter omsjukvårdsmyndigheternas registeruppgifter: Inom sjukvården lagras åtskilliginformation om den enskilde som i hög grad kan betecknas som personlig. Avhänsyn både till rättssäkerheten och till den enskildes integritet är detviktigt att sjukvårdsmyndigheter tillmötesgår människors begäran ominformation angående vilka registeruppgifter som finns om dem. Detta är också lagfäst i 10 § datalagen. Idatainspektionens föreskrifter om skyldighet att underrätta enskild enligtdenna paragraf framgår också klart aft den registeransvarige utan onödigtkrångel skall tillmötesgå sådan begäran. Trots detta har man från landsfing ochsjukvårdsförvaltningar i och sökt argumentera emot begäranom sådana uppgifter. a. söker man i brev överfala den enskilde aft inteframhärda i sin begäran genom att bl. a. redovisa kostnaden för vad ettregisterutdrag kostar. Mot dennabakgrund vill jag ställa civilministern följande fråga: Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder för aff landsfing och andra myndigheter utan krångel uppfyllerlagfästa skyldigheter enligt 10 § datalagen? 1984/85:51av Berttl Måbrink (vpk) till statsrådet om åtgärder motarbetslösheten i : är hårt drabbadav företagsnedläggningar. Infe minst den befintliga statliga verksamheten ikommunen har svarat för drastiska nedskärningar av sin produktionskapacitet. Det är inte obekant att det privata näringslivet - somockså härjat i kommunen - inte har visat nägot som helst intresse för att fasift sociala ansvar. Aff så inte har skett kan emellertid infe vara ett skälför att också de statliga företagen skall handla på samma sätt. Vilka konkreta åtgärder tänkerregeringen vidta för aft ersätta de arbetsfillfällen som försvunnit i Söderhamngenom nedbantning av statlig verksamhet? 1984/85:52 av () till statsrådet om åtgärder för atf motverka aviserad nedläggning av iUddevalla: har under fleraår drabbats av nedskärningar av antalet anställda inom flera näringsgrenar.Oron bland människorna är stor över vad framtiden kommer aft innebära ikommunen. Förslag har lämnats aft lägga ned Etri Fönster, med ca 240anställda. Jag vill därför till statsrådet ställa följande fråga: Vilka åtgärder är statsrådet bereddaff vidta för aff motverka en nedläggning av Etri Fönster i ? 1984/85:53av () till jordbruksministern om avgifterna enligtmiljöskyddslagen: I proposition 1983/84:40 bilaga 7lämnades förslag om vissa avgifter för prövning och fillsyn enligtmiljöskyddslagen. Riksdagsmajoriteten bemyndigade regeringen atf beslutaföreskrifter om avgift för kostnader i samband med fillståndsprövning ochtillsyn enligt miljöskyddslagen samt medge att regeringen överlåter åtförvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter om sädan avgift. Moderatasamlingspartiet avvisade den del av förslaget som avsåg avgift för fortlöpandemyndighetsfillsyn. hade föreslagit att avgiftsplikten skullebegränsas fill förprövningspliktiga verksamheter. För vissa sådana, därtillsynen är enkel, borde ocksä den årliga avgiften slopas. Def gälldedjurhållningsanläggningar m.m. I propositionen gavs emellerfid inget klartbesked på denna punkt. Enligt regeringens förordning (SFS 1984:380) och deytterligare föreskrifter som utfärdat gäller nu avgifternafrån . Det förefaller dock som om gått längre isina faxebestäm-melser än vad som kunnat utläsas av proposifionen. a. sådana djurhållningsanläggningar som inte är koncessionspliktiga. medelstora familjejordbruk kommer att drabbas hårt dåfillsynsavgiften, /timme, kommer att uttas oberoende om man följtgällande lag eller ej. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd aftmedverka fill en sådan ändring av regeringens förordning aff de nämndaölägenheterna undanröjs? 1984/85:54 av Margtt () fill jusfitieministern omförslaget om totalförbud mot våldsleksaker: SÖ föreslog i ett remissyttrandetill atf s. k. våldsleksaker skall fofalförbjudas. Enligt SÖförsfår infe det stora antalet leksaksköpare sift och sina barns och ungdomarsbästa. "Det räcker inte enbart med informafion", konstaterar enledande tjänsteman inom SÖ i samband med remissyttrandet. "Def måste fillett lagförslag". Atf en lag på det här området ytterligare skulleomyndigförklara def svenska folket är helt uppenbart. Till defta kommer aftlagsfiftning av det här slaget leder fill eft växande förakt för våra lagar. Genom en rad fidigare lagförslag har regeringen ådagalagtbristande filltro till svenska folkets omdöme och sunda förnuft. Därför ber jagatf få ställa följande frågor till jusfifiteministern: Förberedereller kommer regeringen aft förbereda en lagstiftning som stadgar totalförbudmot s. k. våldsleksaker? Anserjustitieministern aft def är regeringens uppgift aff stadga vilka varor somallmänheten får köpa och icke köpa? 1984/85:55 av Margtt () fill justitieministern omåtgärder för atf förhindra lagbrott av kommunalpolitiker: "måste man bryta motlagen", deklarerade en framträdande kommunalpolitiker i Svenska Dagbladetden med anledning av kommunledningens i akfieaffärer iMärsta . Avser justitieministern aff vidta någon åtgärd som hindrarkommunalpolitiker aff bryta mot lagarna? 1984/85:56av () fill arbetsmarknadsministern om lämpligheten av vissaåtgärder för aft motverka arbetslösheten i : har def i massmediaframkommit uppgifter om atf arbetslösa norrbottningar erbjuds temporära jobb iMalmö. Detta medför bl. a. atf de till mycket stora kostnader för samhället fårrätt fill fria flygresor hem de arbetar i . Det innebärockså atf den redan mycket svära arbetsmarknadssituationen i förvärrasytterligare. Vilka åtgärder avserarbetsmarknadsministern atf vidta för att dessa dé fria flygresornasberedskapsarbeten förblir en engångsföreteelse och infe upprepas ? 1984/85:57 av (vpk) fill statsrådetBengt om åtgärder för atf motverka utarmningen av svenska språket: Flera svenska författare, bl. a.Sara och senast , har påtalat den utarmning som sker avdef svenska språket. Jag är väl medveten om aff def ingalunda är enkelt affmotverka denna utveckling som sammanhänger med en rad olika inflytanden. Defhandlar emellerfid om en fråga av största betydelse för def svenska folkets ochden svenska nationens framfid. Jagställer därför följande fråga till kulturministern: Vilka åtgärder avser regeringen aftvidta för aff motverka utarmningen av def svenska språket? 1984/85:58 av () till statsrådet öm förhandsgranskning av videofilmer: En bred opinion i värt land ärmotståndare till def extrema videovåldef. Många människor är på samma sätt ocksåmotståndare till det våldsförhärligande som förekommer inom andra medier ochsom beträffande biograffilm hindras av . Def finns med andraord starka skäl att låta samma regler gälla för såväl biograffilm som förvideofilm. Denna åsikt kom också till uttryck vid den socialdemokrafiskapartikongressen, där en majoritet uttalade sig för införandet avförhandsgranskning av videofilm. Av olika uttalanden i massmedia har framgått attföreträdare för regeringen inte är särskilt trakterade av denna lösning. a. talats om att samhällets kontrollanter skulle behöva springa runt ifolks sovrum och kontrollera vad de ser på. Jag vill mot bakgrund avovanstående ställa följande frågor fill kulturministern: Anser kulturministern att enbegränsning av det extrema våldet, exempel vis långa, utdragna sadistiska våldsscener mot kvinnor, utgör en oaccepta bel begränsning av yttrandefriheten? Anserkulturministern aft samhället bör vidta åtgärder för att motverka en utbredningav våldskulturen i vårt samhälle? Är regeringenberedd aft framlägga förslag om förhandsgranskning av videofilmer? 1984/85:59av Per Stenmarck (m) till kommunikationsministern om utökad reguljär flygtrafikfrån till utlandet: I den senaste budgetpropositionentalades om möjligheterna till utrikes reguljärfrafik från till Londonsamt "vissa orter i ". I ett pressmeddelande från den25 september framhåller statssekreterare bl. a. följande: "Defär------- vikfigt aft SAS är lyhört för de krav som allmänheten och Från samhällets sida har vi också önskemål om ytterligaredirekta och genomgående linjer från . a. trafiken på Stump där SAS gjort vissa utfästelser." Kan kommunikationsministern redogöra för de överläggningarsom regeringen haft med SAS i defta ärende? När kanutökad reguljärtrafik från till utlandet komma i gång? 1984/85:60 av KjeU () tillkommunikationsministern om bibehållande av sambandscentralen i : Utredningsförslag föreligger om affflytta sambandscentralen i till . Ur många synpunkter är det viktigt atf sambandscentralenäven i fortsättningen kan arbeta från . Medanledning av detta vill jag fräga kommunikationsministern: Avser regeringen aff genomförasädan ändring av på aff sambandscentralen iKungshamn flyttas fill ? 7 § Kammaren åtskildes .