prot · G80960 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:60 Om vinstdelningsskattens betydelse vid bostadspolitiskabedömningar 1 §Svar på fråga 1984/85:290 om vinstdelningsskattens betydelse vidbostadspolitiska bedömningar har frågat mig om jag nuär beredd att redogöra för hur vinstdelningsskatten skall vägas in vid debostadspolitiska bedömningarna. Frågan ställs mot bakgrund av att de allmännyttigabostadsföretagen är undantagna från vinstdelningsskatten, medan den kan medförakostnader för privatägda bostadsförvaltande bolag. har tidigare ställt samma fråga tillmig. I svaret på frågan hänvisade jag då till bostadskommitténs arbete (Bo1982:02). Jag framhöll vidare i debatten att mitt mål är att vi skall skapakonkurrensneutralitet mellan de allmännyttiga företagen och de privatafastighetsägarna. Vinstdelningsskatten är endast en av de faktorer som påverkardenna neutralitet. Jag har givetvis inte ändrat uppfattning i denna fråga. Delångsiktiga övervägandena om beskattningen av de olika ägarkategorierna påbostadsmarknaden bör ske i anslutning till bostadskommitténs slutbetänkande.Jag kan tillägga att det vid sidan härom också pågår övervägandeninom beträffande sådana privata bostadsföretag som har sammamålsättning och betingelser i övrigt som de allmännyttiga företagen. 2 Förste vice talman (): Herrtalman! Jag får tacka bostadsministern för svaret. I motsats till alla andrafastighetsförvaltande bolag är de allmännyttiga bostadsbolagen undantagna frånden 20-procenfiga vinstdelningsskatt som skall finansiera löntagarfonderna. Närproposifionen om löntagarfonderna lades fram anmäldes att dennaolika behandling skulle vägas in vid de bostadspolitiska bedömningarna. Jag hari olika sammanhang frågat regeringens företrädare hur och när detta skulle skemen inte fått något tillfredsställande svar. Om vinstdelningsskattens betydelse vid bostadspolitiskabedömningar Uppgifter har kommit fram som visar att allmännyttan,om den inte hade varit undantagen, skulle ha drabbats av en vinstdelningsskattpå ungefär 500 milj. kr. Allmännyttan skulle då ha behövt höja sinahyror med 500 milj. kr. för att få ihop till vinstdelningsskatten. Eftersomallmännyttan slipper denna skatt och dessutom är hyresledande, betyder dettaatt de bostadsbolag som drabbas inte får någon möjlighet att kompensera sig förvinstdelningsskatten. Det har också kommit fram uppgifter som visar attbostadsförvaltande bolag kan drabbas av en vinstdelningsskatt på . perkvadratmeter för nyproducerade lägenheter vid normal belåning och vid en inflationpå , som . Vinstdelningsskatten är så snillrikt konstruerad attden blir högre ju högre skulderna blir och ju högre inflationen är. Ju mer ettbolag måste låna för att betala skatten, desto högre blir skatten året därpå.Vinstdelningsskatten är så att säga självsocialiserande. Jag har i olika sammanhang nämnt AB Statsfastigheter,Stafa, som har ett hyreshusbestånd som liknar allmännyttans. Stafa har för 1984beräknats behöva betala in flera miljoner i vinstdelningsskatt trots att detinte går med vinst. säger bostadsministern att det vid sidan avbostadskommitténs arbete pågår överväganden inom beträffandesådana privata bostadsföretag som har samma målsättning och betingelser iövrigt som de allmännyttiga bostadsföretagen. Skall jag tolka det som så attbostadsministern är beredd att jämställa Stafa med allmännyttan, är svarettillfredsställande så till vida att det skulle vara det första steg som regeringensjälv skulle ta mot att avskaffa vinstdelningsskatten. För att detta inte skallfå snedvridande effekter får man ju inte låta det endast gälla för Stafa ochallmännyttan, utan det måste också gälla fastighetsförvaltande bolag, kommunalaeller privata, i övrigt. Som jag ser det är den enda lösningen på hela problemetatt över huvud taget ta bort vinstdelningsskatten med dess för näringslivet idess helhet djupt oroande effekter. Det ankommer knappast på mig att ta någon meromfattande principiell diskussion med omvinstdelningsskatten, utan jag tänker hålla mig till den del som har anknytningtill bostäder och till bostadssektorn. Det är alldeles uppenbart att det system som man har valtför att räkna fram vinsterna, som ju bygger på ett realt beräkningssätt, skaparvissa problem när det gäller att utge den skatt sorn kommer att debiteras. Detär ju inte så att de företag som kommer att drabbas av vinstdelningsskatt ickehar någon vinst, utan de betalar liksom andra av den uppkomna vinsten tilllöntagarfonderna. Den reala metod som används för att beräkna vinsten -someljest är så populär f. n. - skapar naturligtvis likviditetsproblem i sambandmed att skatten skall betalas. Detta har finansministern redan uppmärksammat ipropositionen, och jag har såväl tidigare som redovisatatt det är en fråga som bostadskommittén får väga in i samband med debedömningar i övrigt som den skall göra. När det gäller de bostadsföretag som arbetar utan enskiltvinsfintresse och i detta avseende kan anses vara jämbördiga med deallmännyttiga bostadsföretagen, har jag i mitt svar redovisat attöverläggningar och överväganden pågår i departementet hur man skall förfara. 1den mån man vill befria dem från att betala vinstdelningsskatt, kan detta lösaspå olika sätt. Det kan lösas inom skattesystemets ram eller genom att företagenförklaras som allmännytfiga. Jag är f. n. inte beredd att ta ställning tillvilket alternativ som bör väljas. Enklast skulle det kanske vara att betraktadem som allmännyttiga företag, men det får konsekvenser för företagen, utövervinstdelningsskatten, så man måste noga överväga och fundera på hur man skallgöra. Det ligger väl i mitt svar att i fråga om företag somhuvudsakligen förvaltar bostäder och som arbetar utan enskilt vinstsyfte, bördet övervägas om skatten skall bedömas på samma sätt som för de allmännyttigaföretagen. Dit hör bl. a. Stafa-fastigheterna. Om vinstdelningsskattens betydelse vid bostadspolitiskabedömningar 4 Förstevice talman (): Jag uppfattar detta så, att man skulle varaberedd att vidta vissa åtgärder när det gäller Stafa men att läget för övrigabostads- och fasfighetsförvaltande bolag skulle vara oförändrat. Det innebäratt en mycket liten del av problemen har lösts. Om jag uppfattade bostadsministern rätt, menade han attvinstdelningsskatten endast drabbar de företag som har en real vinst. Men detskulle innebära att allmännyttan, om den hade fallit under denna regel, skulleanses kunna bära en vinstdelningsskatt på 500 milj. kr.,, trots att vi vet attdess situafion är utomordentligt besvärlig. Jag skulle vilja ge bostadsministern ett ord på vägen. Detär nämligen så för många av de bostadsförvaltande bolag som kommer attdrabbas fullt ut, att enda sättet att undkomma åtminstone en del av skatten äratt låta bli att ta upp de ROT-lån - lån för reparation, om- och tillbyggnad -som de skulle ha möjUghet att ta upp. Om de tar upp sådana lån, får de nämligeninte dra av reparationskostnaderna direkt, och det betyder att denvinstdelnings-skattegrundande inkomsten direkt skulle öka avROT-lånet. Detta visar att man inom regeringen inte är riktigtmedveten om vad den ena och den andra handen gör. Här vill man sfimulerabostadsföretagen att ta upp ROT-lån för att hålla i gång verksamheten inombyggsektorn, men lägger man med vinstdelningsskatten ochfastighetsskatten krokben för fastighetsägarnas möjlighet att ta upp sådanalån. Även om svaret visade att man inom regeringen i någon månär beredd att tänka om, vore det enda svar som kunde betraktas somfillfredsställande det, att man är beredd att avskaffa vinstdelningsskatten idess helhet. 8 protokoll 1984/85:58-60 Om vinstdelningsskattens betydelse vid bostadspolitiskabedömningar Det är självklart att jag på den sista punkteninte kan tillmötesgå och säga att vi är beredda attgenerellt avskaffa vinstdelningsskatten. Däremot har det väl av mitt svarframgått att vi överväger hur de fastighetsbolag som är jämbördiga medallmännyttan och arbetar utan enskilt vinstsyfte skall behandlas i dettasammanhang. Jag tyckte att också hade uppfattat mitt svar pådet sättet. När det gäller de andra fastigheterna, dvs.fastighetsbolagen i gemen som arbetar med vinstsyfte, har jag inte sagt att viinte skall beakta deras situation. Jag hänvisade till vad som står ipropositionen och till att bostadskommittén har uppdraget att bedöma huruvidadet föreligger neutralitet mellan de allmännyttiga företagen och de privatafastighetsbolagen. Jag har tidigare i en diskussion med att jag eftersträvar neutralitet mellan de olika upplåtelseformerna.Denna fråga skall som sagt bostadskommittén behandla. Beträffande ROT-lånen är situationen den att de privatafastighetsägarna redan har sagt att de bedömer det vara mycket gynnsammare atttillämpa avskrivning av sina lån direkt i stället för att utnyttja ROT-lånen.Skulle de utnyttja ROT-lånen, händer ingenting annat än att den reala vinst somde i sammanhanget eventuellt gör räknas in i underlaget förvinstdelningsskatten. Får jag slutligen bara säga följande till IngegerdTroedsson: Vinstdelningsskatten får naturligtvis betydande effekter när vi haratt utgå från en inflation på8 %. Om inflationen skulle bli3eller4 %, kommerdenna skatt att vara av ganska ringa betydelse. Jag vidhåller en uppgift som jag fidigare har lämnat ikammaren: Vid inflation betyder vinstdelningsskatten . Jag har sett att , både i en debatt medKjell-Olof och i tidningsartiklar, har missbrukat denna uppgift genom attsäga att bostadsministern har påstått att effekten bara skulle bli . Om läser min och hennes debatt, finner hon attdet av protokollet alldeles tydligt framgår att jag har sagt att effekten viden inflation på blir . Vid en inflation på blirsituationen naturligtvis en helt annan. 6 Förstevice talman (): Jag får nog be bostadsministern läsaordentligt vad jag har sagt. Jag har inte felciterat bostadsministern i det häravseendet. Det har jag varit mycket angelägen om att inte göra. Det väsenfiiga, herr talman, är dock att fiden rinnerundan. Många bostadsförvaltande bolag som i verkligheten inte går med vinst -de kan t. o. m. göra stora förluster - skall alltså behöva betala betydandebelopp i vinstdelningsskatt. Här fordras ingen utredning för att avgöra att deti dag inte föreligger någon neutralitet. Jag skulle vara tacksam om bostadsministern som en sistareplik ville ge mig löftet att han skall komma med ett förslag sominnebär att man åtminstone tar bortvinstdelningsskattens djupt snedvridande verkningar när det gäller debostadsförvaltande bolagen. Jag skall för gärna dokumentera både vad hon harskrivit i fidningsarfiklar och vad hon sade i sin debatt med finansministern.Eftersom jag har med mig protokollet från debatt medfinansministern kan jag kanske fillåta mig att läsa upp hennes uttalande. Detvar som sade följande: "Detär också ganska intressant att notera att så sent som beräknadebostadsdepartementet att den här skatten bara skulle drabba Stafa med ungefär 1kr. per kvadratmeter i stället för med , som det blir , och att dettaskulle vara marginellt. Det visar att det även för departementen är väldigtsvårt att överblicka konsekvenserna av vinstdelningsskatten." Jagvet inte om vill att jag skall ta tid i anspråk för att läsaupp vad jag sade i min tidigare debatt med henne. Jag konstaterade då bara attvåra beräkningar visade att vinstdelningsskatten vid en inflation på skullebli . Jag kan när det gäller Statsfastigheter, som vi harhaft ett sammanträde med, dessutom tillägga att våra beräkningar gav en någothögre vinstdelningsskatt för Stafa än deras egna beräkningar. Vi har inte gjortnågot försök att trolla bort detta, tvärtom. Jag har sagt att jag inser attvinstdelningsskatten är ett problem för de företag som vi här diskuterar ochatt det pågår överväganden om dem. Närdet gäller frågan om företagen skall betala vinstdelningsskatt även om de gårmed förlust, vill jag deklarera att de då inte skall betala vinstdelningsskatt.Men de skall betala vinstdelningsskatt om de har reala vinster- på det sätt somreala vinster definieras i proposifionen om vinstdelningsskatt - över 500 000kr. Jag får återkomma tillövriga frågor i nästa replik. Omvinstdelningsskattens betydelse vid bostadspolitiska bedömningar 8 Förste vice talmanINGEGERD (): Herr talman! När jag ställde en fråga omvinstdelningsskattens effekter på vissa bostadsförvaltande bolag användebostadsministern siffran och menade att verkningarna var marginella. Mendet som är intressant är ju att inflafionen i själva verket visade sig vara 8 %för 1984 och att effekten inte på något vis blev marginell. Jagtror att bostadsministern skall akta sig för att säga att detta med realavinster är någonting som i och för sig skulle mofivera en skatt av det härslaget. För att än en gång återkomma till allmännyttan skulle denna, trotsbetydande ekonomiska svårigheter, anses ha möjlighet att betala 500 milj. kr. irealt beräknad vinstdelningsskatt. Jag vågar väl ändå tro att bostadsministerninte är beredd att vidhålla sitt yttrande på den här punkten. Den realavinstberäkningen är en orimlighet med den utformning som den har fått. Omvinstdelningsskattens betydelse vid bostadspolitiska bedömningar Nej, , jag konstaterade korrekt att enligt det sättatt beräkna vinsten som anges i propositionen om vinstdelning skall företag somredovisar förlust icke betala vinstdelningsskatt. Det är de företag som har enreal vinst, definierad på det sätt som anges i propositionen, som skall betalavinstdelningsskatt efter avdrag av bl. Därom råder inga delademeningar. Sedan kan man föra en diskussion om huruvida det här sättet attdefiniera real vinst är rätt eller fel, men den diskussionen har ju IngegerdTroedsson redan fört här i kammaren, så den tänkte jag inte ta upp . Vidare- om vi nu skaU återvända fill det som vi hade kunnat lämna bakom oss, om detinte hade givits sådan offentlighet - viU jag återge vad jag sade den 28 maj1984. Jag sade följande; "Vi har gjort beräkningar som ger vid handen attvinstdelningsskatten vid en inflafion på skulle påverka hyrorna med ungefär1 kr. per m, vilket får sägas vara ett marginellt belopp i dessasammanhang." Jagsade alltså ingenting om hur stor inflationen skulle bli, om den skulle bli 4,5 eller eller om inflationsprocenten skulle bli någon annan. Men om viskulle få en inflation på eller på , då får juvinstdelningsskatten ett helt annat utseende. Man kan väl inte, IngegerdTroedsson - och det tror jag inte heller att menar - lösafrågan med utgångspunkt i bara ett enda års inflation? Vi måste försöka hittaen lösning som i ett längre perspektiv framstår som rimlig när det gäller debostadsföretag som är privata och inte allmännyttiga i den meningen att dearbetar utan vinst. Vi måste göra mera ingående bedömningar än sådana som utgårfrån ett enda år. Omman läser SBEF;s utredning om vinstdelningsskattens inverkan på olikafastigheter - vilket jag förmodar att har gjort -finner manatt SBEF klart konstaterar att det inte går att göra en beräkning som ärgemensam för alla fastigheter. Det visar komplexiteten i det hela. 10 Förste vice talmanINGEGERD (); visar bostadsministern själv att detta inte är något annat än"goddag-yxskaft". Anledningen till min fråga var nämligen attjag räknade med en inflation på och visade vilka orimliga effektervinstdelningsskatten skulle få på de bostadsförvaltande företagen. Då sadebostadsministern: Ja, men vi har gjort beräkningar som utgår från , och devisar att effekten bUr marginell. Vadsom är intressant är det faktiska utfallet. Det faktiska resultatet för 1984visar att hela denna skatt är en orimlighet och att det endast finns enlångsiktigt hållbar lösning, nämligen att avskaffa den - ju tidigare, destobättre. I den debatt vi hade visste väl likalitet som jag om vilket det slutliga underlaget för beräkning av inflationenskulle bli när det gäller den period som ligger fill grund förvinstdelningsskatten. Dessa data var inte tillgängliga vid det fillfället. Vadbeträffar den här skatten i övrigt är ju avsikten med den att löntagarna skall få del av företagens vinster. Löntagarna skall i princip ha avvinsterna. När det gäller företag som allmännyttan, som arbetar utanvinstsyfte, kan det ju knappast finnas anledning att säga att de skall betalain en del av en vinst som de icke har i sin verksamhet. Det är därför det ärett problem med de företag som vi har talat om fidigare - Stafa och ytterligarenågot - som arbetar efter samma principer som allmännyttiga företag. Vi hållerav den anledningen på med separata beräkningar för dessa företag, och vi harhaft överläggningar med ägarna till dem. Omvinstdelningsskattens betydelse vid bostadspolitiska bedömningar 12 Förste vice talmanINGEGERD (): En sista replik. Debatten visade en sak, nämligen att deberäkningar om inflationsutvecklingen som jag utgick ifrån var korrekta, medandäremot de beräkningar om inflationsutveckUngen som man frånbostadsdepartementets sida utgick ifrån var helt orealistiska. Resultatetkommer att innebära att många företag drabbas av vinstdelningsskatt, trots attde går med förlust och trots att de inte har någon annan möjlighet att betalaän genom att ta upp stora lån, som ytterUgare kommer att öka underlaget förvinstdelningsskatt. Jagvidhåller min uppfattning att vinstdelningsskatten är en orimUghet. Ju snabbareden tas bort, desto bättre är det. Är bostadsministern nu beredd till ettförsta steg i det avseendet, är det ett stort steg i rätt riktning. Jag tackar än en gång försvaret. Det var faktiskt så, om vi skall hålla oss till debatten och varakorrekta, att inte sade att inflationen skulle bh , utanIngegerd hade räknat ut och redovisade för kammaren att ominflationen blev , så skulle vinstdelningsskatten bli av den och denstorleksordningen. Jag sade att om inflationen blev , så skulle vinstdelningsskattenfå den och den utformningen. Det är väl helt O.K. att vi båda två gör på detsättet. Det som har irriterat mig litet är att både itidningsartiklar i och här i kammaren har redovisat detta medvinstdelningsskatten som om vi skulle försöka bagatellisera denna skatt genomatt ange fel siffermaterial, vilket vi inte har gjort. De diskussioner somförts har visat att vi har gjort korrrekta beräkningar i detta sammanhang, bl.a. med Stafa. Vi får se detta över ett visst tidsperspektiv. Vi kan inte i dagbedöma vad inflationen kommer att bli i ett längre tidsperspektiv. Det är inte så somIngegerd säger, att företag som går med 9 protokoll 1984/85:58-60 Ombeslutet att tilldela extra medel till allmänna samlingslokaler förlust skall betalavinstdelningsskatt. Företag som har en real förlust behöver inte betalavinstdelningsskatt - endast företag som har en real vinst. Anf.14 Förste vice talman (): Herr talman! Debatten i majvisade att verkligheten är socialdemokraternas största fiende. Man utgår frånhelt orealistiska förutsättningar, medan däremot det underlag som jag använde idebatten har visat sig - tyvärr- hålla till punkt och pricka. Jag skulle somett sista ord på vägen till bostadsministern vilja uppmana honom att ta ännuen titt på vad denna s.k. reala vinstberäkning får för konsekvenser. Om intesyftet är att successivt socialisera och omöjliggöra enskilt ägande vad gällerbostadsförvaltning liksom för näringslivet i övrigt, så är det bästa sättet attta. bort den vinstdelningsskatt som har så orimliga konsekvenser. Nej, , det är inte verkligheten som är vår värsta fiende.Men man hamnar fel, om man beskriver verkligheten -ett enda år. I ett längre perspektiv får vi se om eller jagvar närmast verkligheten, när vi diskuterade vinstdelningsskattensutformning. Dessutomhävdar jag fortfarande bestämt att detta sätt att räkna reala vinster är någotsom flera av de politiska parfierna för fram som angeläget. Inte minstmoderaterna har i andra sammanhang talat för reala beräkningssätt. Det harmoderaterna gjort bl. a. då det gällt det bostadspolitiska området. I det härfaUet är det ju ett realt system som har tillämpats och som får konsekvenser pådet viset att när skatten skall betalas har man inte kunnat utnyttja de realavinster som har uppstått. Överläggningenvar härmed avslutad. 2§ Svar på frågorna 1984/85:301 och 311 om beslutet att tilldela Östergötlandslän extra medel till allmänna samlingslokaler har frågat mig vilken prioritering som liggerbakom regeringens beslut att säga ja fill Folkets hus och nej tillkårhuset i . har frågat mig vad som ligger bakomregeringens beslut att av sysselsättningsskäl prioritera endast Östergötlandoch i praktiken . Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Jagvill erinra om att det inom såväl samlingslokal- som universitets- ochhögskolesektorn finns en mängd angelägna projekt. Tyvärr svarar intebudgetutrymmet mot behoven - i varje fall inte på kort sikt. Regeringen måstedärför prioritera dels över sektorgränserna, dels inom varje sektor för sig.Självfallet läggs också allfid regionalpolifiska aspekter på investeringarna. Utbildningsminister har fidigare införriksdagen redovisat att hon har stor förståelse för det krav som ställs frånanställda och studerande vid i på att få nya lokalerför restaurang och kårhus. Jag delar hennes uppfattning. Kårhusfrågan måsteemellertid ses i perspektivet av andra pågående och planerade investeringar föruniversiteten och högskolorna. Dessa frågor bereds f. n. i vanlig ordning inomregeringskansliet. Jag vill i sammanhanget påpeka att samlingslokalstöd intekan lämnas för att uppföra restaurang- och studentkårlokaler vid universiteteti . Regeringen har satsat stora ekonomiska resurser på olikainvesteringsprogram för att komma till rätta med problemen inom byggsektornoch med arbetslösheten. Satsningarna har fillgodosett viktiga samhällsbehov ochsamtidigt förbättrat byggsysselsättningen. Det gäller t. ex.ROT-program-metinom bostadssektorn, oljeersättningsprogrammet,investeringsprogrammen inom energi- och kommunikationsområdena. Det gällerockså fidigare-läggningar av statliga investeringar och beredskapsarbeten m.m. Av sysselsättningsskäl har regeringen också kraftigtvidgat ramarna för nybyggnad och upprustning av allmänna samUngslokaler.Samlingslokalstödet är således ett av flera instrument som står fillstatsmakternas förfogande när det gäller att motverka byggarbetslöshet. Det ärsannolikt ett av de mest effekfiva instrumenten för detta syfte. Det beror påatt man får ut så mycket större sysselsättningseffekt jämfört med andra direktastatliga satsningar, med undantag av kommunala beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär. Utöver vad staten direkt betalar förutsätts nämligenhuvudmännen själva bidra tiU investeringen med ett belopp som är minst dubbeltså stort som den statliga insatsen. Ramvidgningarna har lett till en omfattandebyggnadsverksamhet inom samlingslokalsektorn. Vid sidan av dessa generella åtgärder har särskilduppmärksamhet måst ägnas åt den oacceptabelt höga byggarbetslösheten iskogslänen. Därför har regeringen med stöd av en proposition som antogs avriksdagen beslutat anslå 250 milj. kr. för beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär till de sex skogslänen. Glädjande nog kan vi nu konstatera att den negativautvecklingen på byggarbetsmarknaden har vänt. I byggministergruppens arbete med de långsikfiga frågornamåste vi fillsammans med parterna på byggarbetsmarknaden också lösa vissaspecifika problem. De nödvändiga regionala och yrkesmässiga förändringarna ibyggsektorn måste påskyndas och underlättas. Samlingslokalstödet bör alltsåutnyttjas på ett sådant sätt att det också Hgger i Unje med regeringens strävanatt häva den nuvarande obalansen i fråga om byggarbetskraftens regionalafördelning och styra in byggprodukfionen i de banor som svarar mot de behov somsvensk byggnadsindustri skall tillgodose i ett längre perspektiv. Det innebäratt regeringen måste satsa på de regioner där behov av byggande ochbyggarbetskraft kan väntas öka. Om effekten skall bli den Om beslutet att tilldela extra medeltill allmänna samlingslokaler Om beslutet ati tilldela extra medeltill allmänna samlingslokaler avseddamåste byggprojekten vara stora och sammanhållna. Samlingslokalbygget iÖstergötlands län och är ett sådant projekt. 17 (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.