prot · G80910 · 1984-12-31 00:00:00 — Han talade både i ochi , och jag kan så här inledningsvis i denna debatt infe underlåtaatf återge vissa delar av def som han sade. BengtWesterberg började med aft skildra situationen i värt land pä följande sätt: Åtminstone300 000 svenskar har alkoholproblem i den meningen aft de infe kan kontrollerasift drickande. De dricker nära hälften av aU alkohol som konsumeras i ,eller i genomsnitt nära starksprit per person och år. Mellan5 000 och 10 000 människor möter varje är en för tidig död på grund avalkoholmissbruk. Vid80% av alla misshandelsbrotf är gärningsmannen alkoholpåverkad. Detta gäller iän högre grad vid kvinnomisshandel. Varjeår föds 100 barn med svåra och 200 med lindrigare skador därför aft derasmödrar missbrukat alkohol. Vid var tredjetrafikolycka har föraren druckit alkohol. I var femte sjukhussäng påvåra akutsjukhus ligger personer med Det här är siffror som är viktiga atf nämna för aff visapå allvaret och omfattningen av alkoholmissbruket. Def är kännedomen om dessafakta som får oss aff engagera oss i alkoholfrågan. Och även om alla infe låtersig övertygas är det mänga som får ökad förståelse när de hör detta. Ändå är def allra vikfigaste aft bakom varje siffra finnsen människa, som berövats eller berövat sig sin värdighet och som är i behov avhjälp. Bakom varje missbrukare finns dessutom anhöriga, som ofta far mycketilla, kanske en slagen kvinna eller ett missbildaf barn. Statistiken förmårinfe atf fånga in detta ofantliga mänskliga Udande och än mindre det lidandesom bärs av tusen och äter tusen anhöriga. Inför det får vi infe ståhandfallna. Aft bekämpa alkoholmissbruket är en huvuduppgift i arbetet både förfrihet och för rättvisa. Jag är övertygad om aft en konsekvent alkoholpolitik kanminska alkoholmissbruket. Historien visar att alkoholkonsumfionens storlek päintet sätt är given. Under senare hälften av 1800-talef sjönk konsumtionenkraffigt, mycket fack vare den framväxande . Underefterkrigstiden har den stigit . Trots def har vi i lägre konsumfion än i de flesta andra industriländer, mycket tack vare enmer framsynt politik. Alkoholpolifiken måste grundas på en genomtänkt ochhållbar ideologi. Mänga socialister omhuldar den s. k. symptomfeorin. Om viavskaffar arbetslösheten, bostadsproblemen, konkurrensen och vad def nu kanvara, försvinner också alkoholproblemen, menar de. Spritmissbruket är ettsymptom på aft vårt samhälle är eländigt, säger man. Def är lätt aff inse att man kunde ha den föresfällningenpä 1800-falet, då den sociala misären var utbredd. Då hoppades Uberaler ochsocialdemokrater aff misärens avskaffande skulle eliminera alkoholproblemen.Men trots eft århundrade av enorm social och ekonomisk utveckling har intealkoholproblemen försvunnit. Den renodlade symptomfeorin måste underkännas. Naturligtvis skaU vi även i fortsättningen försöka gemänniskor bättre ekonomiska och sociala levnadsvillkor. Men def vore farligtatt tro aft detta på något avgörande sätt kommer aff minska alkoholproblemen. I själva verket är ett av alkoholpoUfikens stora dilemmanaff ökad alkoholkonsumfion snarare tycks hänga samman med ökad inkomst ochekonomiskt oberoende. Har man mer pengar, dricker man mer. Def dolda missbruketbland kvinnor har ökat kraftigt. Def kan bl. a. bero på aff kvinnor i dagoftast har en egen inkomst. Detta är självfallet inget argument mot vare sig fillväxteller jämställdhet. Men det är ett starkt argument för atf alkoholmissbruketmåste mötas med en akfiv polifik, som inriktar sig direkt på alkoholen - ävenom def också behövs komplement från andra håll. Som liberal har jag här noterat det märkliga i atfsocialister som bagatelliserar den restrikfiva alkoholpoUfiken ofta får stödfrän konservativt håll. På den kanten anser man aff problemet inte ligger iflaskan utan i krångel, hysteri och förbud kring alkoholen. Men man kan infe genågra belägg för aff minskade restriktioner skulle minskaalkoholproblemen. Man pekar heller infe ut några effekfiva alternafiv till dennuvarande alkoholpolifiken. Erfarenheterna från efterkrigstiden visar tvärtom atfminskade restriktioner följs av ökad konsumfion medan ökade restrikfionerföljs av minskad konsumfion. Se på avskaffandet av motboken! Se på experimenten med starköl i livsmedelsbutiker i slutetav 1960-talef. De experimenten måste vi ha i minnet när vi möter personer somvill schematiskt minska alkoholrestrikfionerna. Jag har tagit av kammarensdyrbara fid för aff beskriva hur allvarligt och vi andra inomfolkparfiet ser på problemen med alkoholmissbruket. Jag skulle dock inte göravår parfiledare rättvisa om jag inte dessutom redovisade de positiva synpunkterpå situationen som han också tog fram. Så här fortsatte han sitt tal: Glädjande nog har den totala alkoholkonsumtionen sedan1979 minskat betydligt. Flera undersökningar tyder t. ex. på attungdomsfylleriet har minskat. Som en följd av konsumtionsminskningen har ocksåantalet döda på grund av vissa typiskt alkoholrelaterade sjukdomar minskatsedan 1979. Det gäller bl. a. skrumplever. presenteradesockså en utredning från landsfing, som tyder på aff flera andraalkoholbetingade sjukdiagnoser och dödsorsaker hade minskat något under desenaste åren. Utvecklingen av def tunga alkoholmissbruket har dess värre infevarit lika posifivt. Vari ligger då orsaken fill konsumfionsminskningen? En delav förklaringen ligger säkert i de alkoholpolifiska beslut som den förstatrepartiregeringen drev igenom. En mer akfiv prispolitik och en effekfivarealkoholupplysning var några av resultaten. Mellanölets avskaffande är en annanfidigare åtgärd som säkert har haft posifiva effekter. Attitydförändringar tillalkoholen kan också ha bidragit. Men det är också sannolikt aft den minskade köpkraften harverkat dämpande på alkoholvanorna. Aft alkoholkonsumtionen sjunkit även i mångaandra länder styrker denna fes. Av detta följer atf en ekonomisk uppgång medföljande köpkraftssfegring skulle kunna medföra atf alkoholkonsumtionenåterigen ökar. En sådan utveckling är inte acceptabel. Aff vi ändå nått vissa posifiva resultat talar för att vii första hand bör fullfölja den alkoholpolifik vi slagit in pä. Men vi kannaturiigtvis inte slå oss fill ro med vad som uppnåtts - problemen ärfortfarande enorma. Vi bör snabbt klara uf vilka faktorer som lett tillkonsumfionsminskningen. Enigheten bland forskarna om vad som kännetecknar enförnuftig alkohol-poUtik är förmodligen större än bland polifiker och andraopinionsbildare. Så långt,herr falman, folkparfiledaren på Folknykferhetens dag. När vi inom folkparfiet i riksdagsarbetet prakfisktutformar våra ställningstaganden i alkoholfrågorna, gör vi det medlandsmötesbeslutet som riktmärke. Folkparfiets landsmöfe uttalade då attvi måste föra en fortsatt restriktiv alkoholpolifik med syfte att under detkommande årtiondet sänka tofalkonsumtionen av alkohol med en tredjedel. glädjandenog kommit till stånd, men från sida anser vi aft nu börställa sig bakom ett uttalande om aft målet för sänkningen av den mätbaraalkoholkonsumtionen bör sättas fill för en kommande tioårsperiod. har i en avvikande mening i socialufskottet stött detta krav, ochsjälv har jag under skatteutskotfets handläggning reserverat mig fill förmånför det. Vill man uppnå något - det må gälla på vilket område somhelst - är det viktigt atf man har en klart uttalad målsättning. Jag kan barabeklaga atf vi i tycks vara ensamma om atf inse detta enkla faktum. Jag yrkar således bifall fill folkpartireservationen nr 1om ett delmål för alkoholpolifiken. En riksdagsmajoritef biföll - som framgår av reservation 4- en reservation som innebar att skaften successivt skullesänkas på kvalitetsviner i mellanprislägen. Mot bakgrund av detta ställningstagande av enriksdagsmajoritef finner jag def något förvånande att endast folkparfiet ochmoderaterna står fast vid detta beslut genom att stödja reservafionen. Än mer förvånande finner jag det att regeringennonchalerar beslut, och ännu mera förvånande finner jag det affufskoftsmajorifefen avslår motionerna om ett fullföljande av riksdagsbeslutet. Denna förändring har eft klart nykterhetsbefrämjandesyfte, och jag yrkar därför bifall även till reservation 4. För att en alkoholpolitik - som naturUgen alltid kommeraff innehålla restriktioner - skall vinna och behålla stöd i folkopinionen ärdef vikfigt att restriktionerna upplevs som meningsfulla. Med detta för ögonenhälsar jag med fillfredsställelse att en enig utskottsmajoritet nu uttalar sigför att förbudet mot kvälls- och söndagsförsäljning av öl bör kunna avskaffas. Med samma motivering yrkar jag också bifall fillreservafion 3, som innebär slopande av tillståndstvånget för servering av öl ipersonalmatsalar. Def finns i dagens två saker påalkoholomrädet som förtjänar aff speciellt uppmärksammas. Den första är def missbruk som förekommer och allatragedier i dess spår, vilket talade om. Den allvarligasituationen då def gäller missbruket har ju lett fill atf en opinion bildatsför aft ransonering borde tUlgripas. Denna opinion måste naturligtvis tas på allvar.Likväl ställer vi oss bakom majoritetens uppfattning atf en omedelbarransonering inte bör vidtas. Ett av de absolut viktigaste skälen för detta är enligtfolkpartiefs mening att en omedelbar ransonering skulle avbryta en poUtik somhittills har visat sig vara klart verkningsfull. Därmed skulle de erfarenhetersom hiffUls har vunnits av alkoholpolitiska beslut samt tilUka deerfarenheter som med säkerhet kommer att vinnas blivärdelösa. Värdefull kunskap skulle gå fill spillo. Vi menar nu atf ingen möda får sparas aft fördjupakunskapen om sambanden mellan alkoholpolitikens medel och förändringarna ikonsumfionen. Vi räknar med atf det regeringsförslag som har aviserats kommeratt 2 protokoU 1984/85:10-11 innehållaen sådan målsättning. Om inte, kommer vi fillbaka med värt krav på enutvärdering av 1977 ärs alkoholpolitiska beslut. Defandra faktum som särskilt förtjänar aff uppmärksammas är tendensen atf ungdomarbörjar använda alkohol i tidigare åldrar än . Forskarna är ju helt eniga omatt en fidigare debut innebär ökade risker för aft vederbörande hamnar imissbruk eller att medicinska skador uppstår. Motdenna bakgrund är den syn som i detta betänkande anlägger påalkoholpolifiken mycket uppseendeväckande. tycks anlägga någonsorts omvänd filosofi på alkoholpolifiken. Omman höjer alkoholhalfen i ölet, blir folk nyktrare. Om man höjer alkoholhalfeni den cider som säljs i öppna handeln, blir folk nyktrare, hävdar man tydligenpå fullaste allvar. Och snabbvinet, som visserligen knappast förtjänar attkaUas vin, anser man inte medföra några alkoholpolitiska problem. Men genomatt brygga snabbvin erhåller man en produkt, som faktiskt innehåller inemot 10%alkohol. Vinet kan fillverkas i 25-Ufers dunkar till en ganska låg kostnad. Alladessa fre drycker medför förvisso alkoholpolitiska problem. Vad gällermellanölet är dessa problem så uppenbara och av så färskt datum att de knappastborde behöva föranleda någon diskussion här i kammaren. Då det gäller snabbvinstillverkningenfinner socialutskottet "det särskilt oroande aft ungdomen kan befaraslägga grunden fill alkoholproblem genom sådan vinfillverkning". Betyderdetta infe alkoholpolifiska problem, vet jag infe vad som skall betecknas så. Ochså slutligen cidern. MeUanölseländet visade med all önskvärd tydlighet aff detär lätt att i tonåren berusa sig på mellanöl. menar , och avnågon obegriplig anledning även centerpartisterna i utskottet, att äppelcidermed en alkoholhalt, som närmar sig mellanölefs om cidern är köpt i allmännahandeln och som är lika med starkölets om cidern köps på systemet, skaU blivanlig hemma i våra kylskåp. Här handlar def faktiskt inte enbart omungdomsfylleri utan också om ett ansvar för barnen. KnutWachtmeister sade i sitt anförande aff cider är en så syrlig dryck att den intelämpar sig såsom berusningsmedel. Då vill jag rekommendera dricka litet cider, infe för aft berusa sig utan verkligen för att känna påsyrligheten. Cidern har blivit en dryck som är otroligt uppskattad av barnen.Def är en typisk barndryck som de kan sätta i sig rejäla mängder av. Att ivarje svenskt hem införa vanor, som innebär aff man kanske använder denna dryckmed den nu föreslagna alkoholhalten såsom en måltidsdryck är absolut oförenligtmed våra värderingar. Harman infe tänkt igenom defta problem, kan jag bara fråga: Hur aningslös får manvara? Har man tänkt igenom detta problem, frågar jag: Hur ansvarslös får manvara? AnL 14 () replik: Jag konstaterar först aff vi är ganska eniga när def gäller målet: aftbekämpa alkoholmissbmket. Men när det gäller valet av medel skiljer vi osstydligen åt. angrep mig för vär instäUning fill snabbvinssafserna, mellanölet ochcidern. Förbudetför snabbvinsafserna är helt meningslöst, eftersom man kan tillverka sammasorts vin med hjälp av råvaror, utan att använda de satser som står till buds ihandeln. Jaghar druckit cider, , och det är en sä syrlig dryck att jag troratt de flesta kan vara överens med mig om atf den inte lämpar sig förberusning. Om man inför cidern, får man mötsvarande mindre konsumfion av öl,vilket alltså är alkoholpolifiskt neutralt, men ur svensk fruktodlings synpunktär det positivt. Sedansade att han är emot en ransonering och aff ocksåär det. Då viU jag fråga om hans partiledare har ändratuppfattning, för han har talat för återinförande av motboken. AnL15 () repUk: Låt mig börja med det sista. De ord som nu lägger iBengt mun är inte korrekta. VadBengt har sagt är det som jag också sade i talarstolen här, nämligenaft om 1977 års beslut i en framfid visar sig inte ge de förbättringar som vialla räknar med att det faktiskt skall kunna göra, om man följer upp defordenfligt, är det nödvändigt atf tillgripa ytterligare åtgärder. I detsammanhanget har sagt att han personligen infe är främmandeför ransonering. Denuppfattningen tror jag att många måste stämma in i. Kanske man inte vill väljajust ransonering utan någon annan åtgärd, men man måste självfallet göranågonfing, om det visar sig att situafionen än en gång blir oacceptabel. Def är bra att har druckit cider.Men cider är ju en dryck som är gjord på äpplen, vilket riktigt sade. Def innebär atf den är väfskedrivande, så jag kan infetänka mig annat än aff den är oerhört lämpad atf berusa sig med, specieUtgivetvis om man höjer alkoholhalten i den fUl 4,5 viktprocent. AnL 16 PER (vpk): Def betänkande vi nu behandlar kommer från skaffeufskotfef och handlarom alkoholpolitik. Till skatteutskotfets behandUng har socialutskottet lämnatett yttrande. EnUgt min mening borde det egenfligen vara tvärtom, eftersom jaganser atf alla drogfrågor i första hand är socialpolitiska frågor och sålundainte enbart skattefrågor. Men defta är ändå bara formalia, som endast berörriksdagens sätt aft arbeta. Huvudfrågan är hur vi skall kunna komma till rättamed alkoholdryckernas hälsomässiga och sociala skadeverkningar här i landet. Omdetta handlar alkoholpolitiken. AnledningentUl mitt inlägg är inte bara ett allmänt intresse för de här frågorna,som jag haft i , utan i första hand vpk:s parfimotion 1983/84:1499som besvaras i det utskottsbetänkande som vi nu behandlar. Vad yrkar vi då på i den aktuella motionen? Jo, meden motivering som jag skall återkomma till litet senare, följande: 1. aft beslutar att hos regeringen begärafillsättandet av en alkoholkommission, 2. att beslutar uttala attalkoholkommissionens uppgifter bör vara att utforma åtgärder, vilka a. vidmakthåller ensjunkande alkoholkonsumtion, b. leder till minskadealkoholskador, c. uppmärksammar alkoholproblematikernas situationi enlighet med vad som framhåUs i motionen. Pådessa förslag yrkar utskottet avslag med en motivering som jag också skallåterkomma till om . Jagvill först ge några allmänna synpunkter på alkoholpolifiken som vi från vpkfört fram tidigare i motioner men som tål att upprepas också i det sammanhangsom vi behandlar här . Alla som brukar alkoholdrycker riskerar atf räka ini beroende av alkohol. Ingen kan med säkerhet i förväg veta vem som kommer attråka in i ett beroende, och därför är det säkraste sättet att undgå beroendeoch utveckling mot alkoholism att fotalvägra förtäring av alkoholhaltigadrycker. Uttrycket att "man måste kunna lära sig att skötaalkoholbmk" är förledande farligt, därför att vi vet att ett betydandeantal konsumenter av de här dryckerna infe kommer att kunna lära sig detta. Vivet också att den dagsdos av alkohol som inte lämnar skador är mindre än vadmånga tror. Därför borde man egenfligen hellre vända sig mot bruk än användatermen missbruk. Allt bruk som ger skador, hälsomäs-sigt eller socialt, kanbetraktas som missbruk. Huruppkommer då missbruk? Ja, här har def funnits två huvudläger. Det ena lägrethar relaterat orsaken till att medlet, alkoholen, finns där; man har målat uppalkoholen som en fariig drake som hotar. Denna linje bars länge upp av folk-och nykterhetsrörelserna när seklet var ungt, och konsekvensen blev yrkanden påett totalförbud. Det andra lägret ser infe faran i förekomsten av själva medletutan i en dålig social situation. Missbruket blir ett symtom på denna socialasituation. Förenklat uttryckt spelar innehållet i flaskan roU och densociala miljön stor roll. Missbrukade människor skuUe bU missbrukare. Numeratorde det finnas en betydande enighet om att uppkomsten av missbruk är följdenav flera samverkande faktorer. Jag anser för min del atf man skall seuppkomsten av alkoholmissbruk som en process betingad av en samverkan mellanden aktuella människan, hennes miljö och det beroendeskapande medlet. Ettetablerat starkt beroende sätter missbrukaren i en sorts fängelse, somvederbörande har mycket svårt att ta sig ur av egen kraft. För atf komma urmissbruket måste missbrukaren bryta sig ut i dubbel bemärkelse. Dels mäste detske en brytning med det beroendeskapande medlet, alkoholen, dels måste det skeett uppbrott från den sociala närmiljön runt missbruket. För att klara dessasvåra uppgifter måste missbrukaren ges stöd både från samhällets sida och frånen ny och nykter kamratkrets. Här kommer samhällets alkoholpolitik in i bilden. Efter många års utredandeoch efter aff med förtur ha avskaffat mellanölet antog år 1977ett samlat program som syftade till aft begränsa alkoholkonsumtionen och kommatill rätta med alkoholmissbruket. Den partipolitiska uppslutningen bakom dettaprogram var bred. Tyngdpunkten i programmet avsågs ligga i socialpolitiskainsatser i vid mening, resurser till förebyggande åtgärder,upplysningsverksamhet och insatser riktade till ungdom m. m. I detriktningsgivande programmet ingick också att man skulle använda restriktionermot själva alkoholhanteringen. Härvid skulle prisinstrumentet spela en viktigroll då det gällde att söka nedpressa totalkonsumtionen. Nuhar det gått principbeslut om alkoholpolitikenfattades, och det finns anledning aft bevaka vad som händer påområdet. I andra motioner reses krav på en utvärdering av beslutvilken utskottet finner svår att genomföra och därför avvisar. En av dessamofioner, av tredje vice talmannen m.fl., har jag faktisktskrivit under och stöder därmed kravet på en utvärdering. Vi föreslår för vårdel tillsättande av en särskild kommission som skulle ges i uppgift att bevakaatt utvecklingen går mot minskade alkoholskador och som skulle vidtaåtgärder för att förbättra alkoholproblematikernas situation i ett läge dåkommuner och landsting har svårt att leva upp till vad de egentligen vill görapå detta område. Dennya socialdemokratiska regeringen angav ju efter sitt tillträde på hösten 1982ett antal områden där åtgärder behövde vidtas, och bland dessa fannsnarkotikaområdet. I fråga om detta tillsattes en kommission, vars arbete harresulterat i en proposition som förelagts höstriksdagen. Vi anser att narkotikaområdetär viktigt men att alkoholproblemen är de verkligt stora problemen i samhälletoch att det finns starka skäl att också detta område blir föremål för åtgärderfrån en kommissions sida i likhet med vad som redan skett i vad gäller övrigadroger. Vadsäger nu utskottet om dessa motionsförslag? I socialutskottets yttrande, som juär grunden för vad skatteutskottet sedan slutgiltigt skall säga, anför manlängst ned på s. 42 i skatteutskottets betänkande 1984/85:1: "Utskottetkan mot denna bakgrund inte tillstyrka att ", och jag poängterar,"redan nu tar ställning för inrättande av en alkoholkommission. Utskottetavstyrker därför såväl motion 1983/84:1138 som mofion 1983/ 84:1499." Vadär det då för bakgrund som man här hänvisar fill? Jo, socialutskottet skriver:"Det saknas f. n. ett handlingskraftigt alkoholpolitiskt organ som snabbtkan initiera åtgärder när utvecklingen föranleder detta. Utskottet förutsätteratt regeringen - i samband med behandUngen av det s. k. RAN-förslaget eller i annatlämpligt sammanhang - överväger hur samhällets alkoholpolitik bör följas upp iframtiden." Vi anser för vår del att just en alkoholkommission skulle kunna bli ettsådant handlingskraftigt organ som socialutskottet efterlyser i sitt yttrande.Vi anser också att utvecklingen påkallar åtgärder inte minst när det gäller attförbättra situationen för alkoholproblematikerna i ett samhälle där det blirallt fler människor som ställs utanför arbetsgemenskap i ett första stegoch som riskerar att i ett andra steg hamna också utanför samhällsgemenskapeni en subgemenskap där svår misär och slufligen en för tidig död är perspektiveti tillvaron. Eftersomvpk inte är företrätt med någon ordinarie ledamot i skatteufskottet, har viinfe kunnat följa upp vår motion med nägon reservafion. Därför yrkar jag bifaUtill motion 1983/84:1499. AnL17 (): Skatteutskottefs betänkande 1984/85:1 behandlar, som redan framgått avtidigare inlägg i debatten, ett stort antal mofioner om vissa alkoholpolifiskafrågor. Motionernaupptar skilda krav såsom ransonering, förbud mot snabbvin-satser, sänkning avminimiåldern för inköp på Systembolaget, skattefri försäljning påGotlandsbåtarna, ändring av lagen om handel med drycker vad avserserveringstillstånd, införande av ett nytt öl som får sälj as i allmännahandeln, minskning av restriktionerna på def alkoholpolitiska området, ändringav alkoholbeskatfningen för aft gynna användandet av svenska råvaror vidalkoholtillverkning, lokalisering av en stadig fabriksenhef till för framställningav likörer, borttagande av tvånget om fillstånd för försäljning av folköl iföretags- och personalmatsalar, ändring av vinbeskatf-ningen, ändring av lagenom handel med drycker så aff öl får säljas i detaljhandeln , att ansvaret för informafionen kring alkoholens risker böröverföras från Systembolaget fill , förändring avetableringsreglerna för att kommun skall kunna erhålla systembufik, inrättandeav en staflig alkoholkommission, förändrade skafteregler för att underlättatillverkning och försäljning av cider, ändring av tullbestämmelserna så att allinförsel av alkoholhaltiga drycker beskaffas, reducerat pris för restaurangervid inköp av alkohol, utvärdering av alkoholpolifiska beslut, samt slutligenuttalande om atf den totala alkoholkonsumtionen skall sänkas underkommande tioårsperiod. Mankan med fog hävda, herr talman, att motionernas krav täcker hela skalan från enresfrikfivare fill en mer liberaliserad alkoholpolifik. Mot den bakgrunden ärdet tillfredsställande aft utskottet kunnat uppnå så bred enighet. Betänkandetuppfar endast fyra reservationer och sex särskilda yttranden. Därmed kan ocksåkonstateras atf det råder bred enighet om alkoholpolifiken. Detär exempelvis glädjande atf vi i stor enighet har kunnat luckra uppetableringsreglerna för att kommuner skall kunna erhålla systembutik. Där är viöverens, och jag. Detta bör bl. a. kunna hjälpa en delSkånekommuner att få egen systembufik. Skatteutskottethar låtit socialutskottet yttra sig över mofionerna, och jag vill med anledningav reservation nr 1 citera från utskottets betänkande, sidan 35: "Denmätbara konsumtionen av alkohol har sjunkit . Den reguljäraförsäljningen 1983 omräknad fill liter ren alkohol per vuxen invånare var denlägsta . Även de ungas alkoholvanor har enligt skolungdomsundersökningarnaförändrats till det bättre."