prot · G809101 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är inget långtavstånd, så där borde en bro kunna byggas utan alltför stora kostnader. Vi harockså i motionen pekat på nödvändigheten av att vägen färdigbyggssnarast. I , och även i de andra skogslänen, ärskogstransporterna mycket vikfiga. Från skogen får vi råvara som ger Sverigestora exportinkomster. Den sträcka som virket skall transporteras består oftaav olika vägtyper med olika standard. För transportörerna gäller bestämmelserför hur mycket de får lasta för att passera en viss väg eller en viss bro. Dåmöter de flaskhalsar. Vi vet att den svagaste punkten bestämmer lassetsstorlek. Detta innebär att transportörerna när bestämmelserna skall följas,under hela transportsträck- an - varav oftast den längsta är på bättre vägar- ej kanutnyttja full kapacitet. Då deras marginaler för att klara ekonomin är små,blir dessa flaskhalsar ett stort problem. Det är ur den synpunkten som vi i vårmotion har yrkat att 25 milj. kr. skall tas upp på ett särskilt anslag förbärighetsupprustning av mindre vägar och broar, där dessa är betydelsefulla förskogstransporterna. Vad som här har sagts om skogstransporterna gäller givetvisindustri- och övriga transporter i glesbygden. hänvisar till höjningar som har skett pådriftsanslaget. Det är naturligtvis bra, men ett specialinriktat anslag skulleenligt vår mening tas upp och ge större effekter. Ett särskilt anslag för deändamål som vi har pekat på i vår motion skulle i hög grad möjliggöra lösningarpå de s. k. flaskhalsproblemen. Det är inte själva vägbanans utseende o. d. somär avgörande utan det är då bestämmelserna om högsta hjultryck, maximilast osv.sätts in som flaskhalsarna uppstår. Men, herr talman, även om jag vet att intebestämmer om en viss väg skall byggas eller byggas om, vill jag ändå vid dettatillfälle peka på det stora behov vi i har av förbindelser iöst-västlig riktning - de s. k. tvärförbindelserna. Det gäller i allra högstagrad byggande av vägen . Jag vill också peka på Värmlandsspeciellt besvärliga läge ur sysselsättningssynpunkt. känner till attvi ligger näst efter beträffande hög arbetslöshet. Vägbygget skulle ge entreprenörer- somför närvarande har liten sysselsättning - och även andra, t. ex. jobbare,mycket sysselsättning , men framför allt skulle möjligheterför nya sysselsättningar kunna skapas. Det gäller i det områdetspeciellt utforsling av virke men också industriutveckling. Det är av högstavikt för kontakterna österut att en sådan väg kommer till stånd . Denskulle vara till stor fördel för näringsliv och sysselsättning. Det är en av deviktigaste åtgärderna, och Hagforsindustrin skulle få bättre förutsättningargenom ökade möjligheter att transportera i öst-västlig riktning- något somskulle ha en mycket positiv inverkan. Det skulle finnas mycket mer att säga i sammanhanget, ochjag kan inte undgå att göra samma reflexion som gjordetidigare. Jag minns , när socialdernokraterna stod i opposition.Då hade de många krav och gjorde gällande i press och på annat sätt att deskulle ha kunnat fillgodoses med en annan regering. Det är därför jag specielltvill peka på vilka möjligheter som borde finnas. Jag vill inte gå så långt att jag ger socialdemokraternadet usla betyg de orättfärdigt gav mig . Jag vet nämligen - ochdet vet socialdemokraterna själva - att bestämmer ramarna och andramyndigheter bestämmer vilka vägar som skall byggas. Det är de förhållanden somvi arbetar under och vi får finna oss i det. Med det sagda yrkar jag bifall tillcenterreservationerna 1, 4, 7, 12, 14 och 15. Jag yrkar också bifall tillreservation 5. 22 BO FINNKVIST (s): I motion 623 har och jag tagitupp två typer av problem: dels betydelsen av bra vägar för näringslivetsfortsatta utveckling, dels nödvändigheten av upprustning av vägnätet videventuell nedläggning av persontrafiken på vissa järnvägslinjer. Utskottethänvisar vid sina ställningstaganden, i fråga om olika objekt, till dendecentraliserade beslutsordning som gäller. Fördelning av medel sker efter enturordning som upprättas regionalt och lokalt, och man försöker uppnå en sårättvis fördelning som möjligt. Men det finns också vissa medel som fördelas påett - om jag får uttrycka det så - friare sätt, och det är väl närmast dessamedel som vi tycker borde hamna i i större utsträckning. Vi tycker attvi har mycket starka argument för att, när det blir aktuellt, få extratilldelning av väganslag fill länet. Utskottet redovisar också en positiv inställning till attsärskild hänsyn tas till vägsträckor som aktuahseras i samband medjärnvägsnedläggelser. 1 det sammanhanget vill jag nämna vägsträckanKoppom-Årjäng, som har en mycket dålig standard. Det är angeläget att det bliren upprustning, innan man eventuellt beslutar sig för nedläggning avpersontrafiken. meddelade ju i sitt anförande att den härvägsträckan har fått pengar. Det är vi tacksamma för, och vi hoppas att vi kanfå ännu mer. socialdemokratiska arbetarekommun har ocksåuppvaktat kommunikationsministern i denna fråga. Vägarna 62 och 240, sombetjänar orter i , är av mycket stor betydelse för både industrioch turistnäring. Vad det gäller väg 240 är den också av stor betydelse försjuktransporter mellan och . Att åka väg 62 tar 15-20 minuterlängre tid. Efter bägge de här vägarna finns det planerade nödvändiga ombyggnader.Ombyggnaden av väg 62, sträckningen Jonsbol-Jensheden, och väg 240 förbiTidafors har flyttats framåt i tiden ett och ett halvt till i vägverketsplaner på grund av att man inte fått de medel som man räknat med från förstabörjan. I fråga om väg 240 har också ett överklagningsärende varitmycket-olyckligt, då det inneburit förseningar. Jag står inte här och begär att vi skall få motorväg iKlarälvsdalen. Jag önskar bara förståelse för att vi skall få vägar med normalstandard för denna typ av samhällen, vilket jag med gott samvete kan påstå attvi inte har. Dessa vägar betjänar orter som och med storatunga exportindustrier - sammanlagt 3 000 sysselsatta - och en expanderandeturistnäring, exempelvis . Jag försäkrar att det är svårt ibland att låt mig sägaförsvara arbetsplatserna på de här orterna, när de har så dåligakommunikationer. Jag kan också tala om att persontrafiken på järnväg lades nedför . Nämnda kommuner uppvisar också stor befolkningsminskning - manligger på de högsta procenttalen i landet i detta avseende. Väg 240 har ocksåfått en ökad trafik av militära fordon genom att ett nytt övningsfält hartagits i bruk utefter den vägsträckan. Vad detgäller överklagandet av förbifarten vid Tidafors och oron för lanthandeln på den orten har jag full förståelse förreaktionerna. har agerat starkt - och det är litet underligt - för attprojektet skulle fördröjas, och man har då glömt många argument för att dennaväg behöver förbättras. Risken är stor att genomfartstrafiken försvinner, ominte vägen får bättre standard. Det kan inte lanthandeln vara betjänt av. Vidvissa tillfällen har fakfiskt också denna trafik försvunnit. kommun har förlorat 1 500 invånare . Dethar ett visst samband med dåliga vägar, och det har haft mycket negativinverkan för handeln på den orten. Transporterna av svårt sjuka på dessa mycketdåliga vägar tycker jag också är ett starkt argument för en upprustning. Vägen Mossfallet-Rämmen, som talar om, BertilJonasson, har redan börjat byggas. Det är full fart på det vägbygget. Dessa argument tycks ha haft mycket liten betydelse förcentern, men jag hoppas att detta mitt inlägg skall hjälpa till att tillföraVärmland extra tilldelning av väganslag, när den frågan framöver skall avgöras. Jag yrkar bifall till motion 623 och i övrigtbifall till utskottets hemställan i betänkandet. 23 () replik: Bo Finnkvist säger att har motsattsig detta vägbygge nere vid Tidafors. Ja, det gäller den lokala där.Jag har klargjort vad jag anser är nödvändigt i detta fall, och det finns detanledning för mig att upprepa, eftersom jag har blivit beskylld för saker ochting av Bo Finnkvist m.fl. Jag kan förstå människorna på orten, som vill bevara sinlanthandel. Det är nödvändigt, då det är en lanthandel som frekventeras avmycket folk också från andra trakter och inte minst av turister. Det skullebehövas en karta för att visa området, men låt mig säga att man bör fåmöjligheter att behålla också den väg som finns för allmän trafik i både sydligoch nordlig riktning. På den vägen skulle anslagstavlor som visade varlanthandeln låg kunna sättas upp. Det är en mycket fin och omtyckt lanthandelsom, vilket jag påpekade, också besöks av många turister. Det är emellertid också nödvändigt att poängtera att denväg som kommer från Olsäter i är beroende av utfarter i bådenordlig och sydlig riktning. Den utstakade vägutbyggnaden är helt riktig ochbör komma till stånd. Jag har alltså inte motsatt mig den. Vad jag däremot harsagt är att problemen bör lösas så att människorna på orten blir nöjda. Det kande bli genom den lösning jag skisserat. Jag har och i motionerpläderat för vägen Mossfallet-Rämmen. Jag vet mycket välatt anslag har gettstill detta vägbygge och att det har påbörjats. Det är bra. Men för att vägenskall kunna bli färdig måste det till mera pengar, vilket jag velat påpeka. 24 BOFINNKVIST (s) replik: säger att det var den lokalacentern som agerade. Men detta agerande redovisades i massmedia, i allsynnerhet i tidningarna i , och jag såg på ettantal bilder. Man tog också dit chefen för och försökte för honomförklara hur viktigt det var att detta vägbygge fördröjdes. Det tycker jag ärlitet underligt. Argumenten om tvärgående förbindelser var också viktiga isammanhanget. Men ingen tänkte på den kommun som till stor del betjänas av väg240, en kommun som har förlorat så många invånare. Det är ett stort bekymmer.Det är bra att hjälper till med vägen Mossfallet-Rämmen, Vi har kämpatför den vägen för att få en bättre förbindelse till industrin i ,Jag hoppas att helhjärtat ställer upp också för att få vägarna 240 och62 i ett bättre skick. 25 () replik: Bo Finnkvist säger att ingen ställde upp förden väg som skulle betjäna , Jag är på det klara med att behöverdenna väg. Den som har lyssnat på den tidigare debatten vet att jag i mittförsta inlägg sade att det är högst nödvändigt att denna väg från tillMolkom kommer till stånd. Den nuvarande krokiga, slingriga och besvärliga vägenbehöver bytas en bit. Men det är nödvändigt att man behåller den somanslutningsväg från Tidafors handel åt bägge hållen. Vägen från Olsäter iKlarälvsdalen bör rustas upp. Då löses problemen på ett riktigt sätt. Detta är min uppfattning. Något annat vill jag inte blirbeskylld för. Det går bra att ringa till chef, ,som var närvarande på den omnämnda sammankomsten. Jag skall inte lämna minbänk. Ring honom, Bo Finnkvist! Vad jag har sagt är sant. Jag har inte smusslatmed någonting, 26 BO FINNKVIST (s) replik: . Då kanske vi äröverens om att vi skall ha bättre vägar i . Jag hoppas att vi iframtiden gemensamt skall kunna agera på ett sådant sätt att vi inte tar framalla möjliga argument som är till hinder för en förbättrad väg utan tar framalla argument som är till gagn när det gäller att få pengar till bättre vägar. 27MARTIN (): Jag vill ta upp två frågor, som jag har väcktmotioner om och som vi just nu behandlar. Det gäller dels mellanAnge och , om vars upprustning jag har väckt en motion tillsammans medGunnel , dels väganslaget till , om vilket Sven-ErikNordin och jag har motionerat. är utan tvivel landets sämsta riksväg och harvarit det så länge man minns. Anledningen till att och jag i enriksdagsmotion har tagit upp nödvändigheten av en upprustning av denna väg äratt det finns speciella skäl för ett riksdagsbeslut eller riksdagsuttalande omvikten av att denna väg åtgärdas. mellan och Ange är denviktigaste förbindelseleden mellan västra och västra . av denna riksväg är smal, krokig, stenig och icke permanentadsamt har en extremt dåligt standard. Den är följaktligen fråntrafiksäkerhetssynpunkt mycket otillfredsställande. Ombyggnader eller andraavsevärda förbättringar har diskuterats vid många tillfällen under åtskilligaår, men erforderliga förbättringsåtgärder har inte blivit genomförda. Folkligaaktionsgrupper har bildats. De båda kommunerna har gjortframställningar. i har utifrån sittregionalpolitiska ansvar krävt åtgärder. Jag själv har i ställtfrågor fill de båda senaste kommunikationsministrarna om denna väg, och flerakommunikationsministrar har färdats på denna väg för att studera förhållandena.Men föga har hänt och vägen är fortfarande i ett oförsvarligt dåligt skick. Anledningen till att ombyggnaden av vägen inte har kommittill stånd är att inget av de båda berörda länen, och ,har prioriterat denna väg tillräckligt högt i sina flerårsplaner. Detta kanvara beroende av att vägen går genom perifera delar av de båda länen och attdet inte har uppfattats som ett tillräckligt stort länsintresse i något av dematt prioritera just denna vägsträcka framför vägsträckor som förbinder orterinom det egna länet Detta speciella förhållande och att vägsträckan trotsbristfällig standard inte har prioriterats tillräckligt högt av något av länengör att vi har tagit upp frågan mofionsledes. Statsmakternas övergripandeansvar fordrar här att gör ett uttalande om vikten av att skyndsamtbygga om delar av denna riksväg. De områden denna väg går igenom och de orter densammanbinder ingår i en region med stora sysselsättningsproblem. Vägen hardärför stor regionalpolitisk betydelse. Området är skogrikt, och det modernaskogsbruket är för sina transporter i behov av vägar som är tillfredsställandeåret om. har i Ange en sorteringscentral. För attundvika förseningar är det mycket betydelsefullt för postverket att denna vägär tillfredsställande. Ett annat skäl för att ha en farbar väg är attden behövs för de nord-sydliga turistströmmarna. Blir vägen alltför dålig sökersig turisterna efter hand andra vägar, och så går även turisttrafiken det härområdet förbi. Men framför allt har lokalbefolkningen rätt att ha godavägförbindelser året om och en väg med sådan standard att man inte urtrafiksäkerhetssynpunkt behöver vara orolig för exempelvis skolskjutsarna. Vägens stora betydelse, dess bristfälligastandard och det förhållandet att mångåriga diskussioner inte lett tillerforderliga förbättringar samt att det är oförsvarligt av samhället attacceptera så dålig vägstandard gör att enligt vår mening måste göraett tillkännagivande till regeringen om vikten av att åtgärder vidtasför att bygga om de berörda delarna av denna riksväg. Jag anser det beklagligt att trafikutskottets majoritetinte tycks finna någon som helst anledning att gör något uttalande.Det behövs förmodligen att hela utskottet gör en resa på denna väg för att manskall inse nödvändigheten av åtgärder; det räcker inte med att kommunikationsministrarhar gjort det. Däremot är det glädjande att och vpk:s 3 protokoll 1984/85:101-102 representanteri trafikutskottet har reserverat sig för ett riksdagsuttalande enligtreservation 15, till vilken jag yrkar bifall. Inom ramen för ett anslag på 900miljoner för byggande av statliga vägar måste det finnas utrymme förupprustning av de nämnda delarna av . under debatten har den här vägen berörts och manhar uppmärksammat länsmyndigheternas ställningstagande. Själv kommer jag frånVästernorrlands län, och vid behandlingen av vägplanerna i därreserverade i varje fall vi fyra centerpartister oss i lekmanna-styrelseför att denna väg skulle prioriteras högt. Jag vill även ta upp något om väganslagentill mot bakgrund av och min motion; På grund av de geologiska och topografiska förhållandenaär byggande och underhåll av vägar problematiskt och extra dyrt iVästernorrlands län. Tyvärr har inte länet tilldelats anslag i sådan omfattningatt det kunnat få en vägstandard jämförbar med det övriga landets, trots attutöver ordinarie väganslag även AMS-medel i stor utsträckning har utgått förvägbyggande. Jämfört med övriga län är missgynnat.Statistiken visar att andelen belagda vägar är klart lägre än riksgenomsnittet.Av vägar är nämligen alltjämt grusvägar. Även vägnätets bärighet är klart sämre i äni övriga landet. Andelen vägar med högst 8/12 tons bärighet är i Västernorrland17,, medan riksgenomsnittet är så lågt som . Det krävs alltså enbetydande upprustning för att få erforderlig bärighet på de allra flesta vägarså att tyngre transporter inte förhindras eller försvåras. Vägsituationen är alltså sådan att betydligt ökadesatsningar skulle behöva göras för att skall komma i nivå medövriga landet. Med hänsyn fill såväl regionalpolitiskaproblem som den stora bristen på sysselsättning är en ökad satsning påvägbyggande i länet väl motiverad. , Redan1979 begärde vi i en motion att skulle uttala sig för attVästernorrland skulle tilldelas en andel av väganslaget som motsvarade länetsspeciella behov när det gäller att nå en med övriga landet ungefär likartadvägstandard. uttalade sig då för att man utgick från att sådanahänsynstaganden gjordes vid fördelning av anslaget. På grund av att vägstandarden i länet alltjämt är klartsämre än i riket i övrigt och med hänsyn till arbetsmarknadssituationen iVästernorrland har vi återkommit med kravet. Tyvärr har trafikutskottetdenna gång inte ägnat motionsyrkandet något särskilt intresse utan avstyrkermotionen tillsammans med en rad andra motioner om vägar och broar. Det är, herrtalman, beklagligt, men mot ett enigt utskott avser jag inte att ställa någotyrkande här i kammaren. Däremot visar den synnerligen knapphändiga utskottsbehandlingenav motionen hur viktigt det är för oss motionärer att återkomma till fråganunder kommande år. Anf.28 (vpk): Motionen om återvinning av asfalt har främst tillkommit avresurshushållnings- och sparsamhetsskäl. Utskottet har i sitt utlåtande övermotion 1984/85:877 skrivit positivt om det återvinningsärbete inom asfalthanteringensom har skett i . Man uttrycker tillfredsställelse över attdenna verksamhet intensifierats. Att återvinningen av asfaltökar är i och för sig ett riktigt konstaterande. Den volym som återvinns ochprocessas som varmblandad utgör dock långt av den totala mängdenproducerad asfalt i vårt land. finns alltså en tendens till ökning fråndenna utomordentligt låga volym som svensk asfaltåtervinning har. Volymen ärändå, jämfört med exempelvis bedömningarna för utvecklingen i , oerhört låg.Den ökning som skett i har förlett trafikutskottet att avstyrkamotionen. I sitt yttrande hänvisar trafikutskottet också till denarbetsgrupp som bereder frågan. Den sägs bestå av företrädare för ,väg- och trafikinstitutet, kommuner, forskare och entreprenörer. Huruvidaexempelvis företrädarna för entreprenörer kommer att arbeta för en ökadåtervinning är mycket tveksamt. Som tidigare framhållits utgör återvinningen av asfalt iSverige lägre än av asfaltproduktionen på totalt . Marknadenför asfalt domineras alltså av nyproduktion. Det finns ingen anledning att troatt de företag som så totalt dominerar asfaltmarknaden skall arbeta för metodersom skulle minska den egna verksamheten. Utskottets ställningstagande innebär att de ekonomiskaintressen som ligger bakom asfaltproducenterna ges förtur framför en teknik somskulle ge stora nationalekonomiska besparingar. Jag finner denna avvägning orimlig. Jag yrkarbifall till motion 1984/85:877. Anf.29 (): Jag skall helt kort kommentera motionerna 1369 och 1375och trafikutskottets förslag med anledning av dessa. I motion 1369 har vi föreslagit att en ombyggnad av väg 44sträckan och väg 173 sträckan skallingå i de planerade åtgärderna för . arbetspendlar mångafrån till , en stor del av dessa till varvet.Arbetspendlingen från till /, vilken skullekunna vara ett alternativ till pendlingen mot , begränsas av enmycket dålig standard på . Den i vår motion föreslagna väginvesteringenskulle dels underlätta pendlingen mot /, dels göraFärgelanda kommun attraktivare för företagsetableringar. Likaså skulle en ombyggnad av mellan Uddevallaoch underlätta lösning av de problem som nedläggningen avUddevallavarvet för med sig. Den i förhållande till trafikmängden lågastandarden på är ett stort hinder för ett utökat näringssamarbete inomfyrstadsregionen. Jag menar därför att mycket starka skäl talar för att dennadel av och väg 173 borde ha ingått i Uddevallapaketet. Ett enigt utskott här avstyrkt värtförslag om investering på dessa vägar med hänvisning till att vägbyggnadsobjektskall tillkomma i den prioriteringsordning som de regionala och kommunalaintressena i samverkan med uppställt. Det ligger väl mycket i det,men jag anser att nämnda vägar lika väl som byggen på kunde habehandlats som en del av Uddevallapaketet. Det är vad vi föreslår i motionen.Som jag ser det får vi därför senare återkomma till med våramotionskrav när väginvesteringarna i Uddevallapaketet skall behandlas. I motion 1375, med som första namn,föreslår vi att byggandet av en ny sträckning av väg 44 mellan ochTrollhättan skall tidigareläggas. Det finns, som vi ser det, många skäl tillatt skynda pä detta vägbygge och skapa en god vägförbindelse mellan Skaraborgoch Trollhättan-Vänersborgs-området samt med och norra . Ettav skälen är att och kan avlastas en mycket omfattandegenomfartstrafik med en hög andel av lastbilstrafik. Ett annat skäl är denomfattande turisttrafiken, främst , till och andraturistmål. Ett tredje skäl är den omfattande arbetspendlingen från Skaraborgtill Trollhätteregionen. Ett fjärde skäl är den mycket omfattande genomgåendegodstrafiken från inre mot Trollhätteindustrierna och Uddevallahamnen. Det kan nämnas att planerar att ge hela sträckanJönköping-Uddevalla ett enhetligt riksvägsnummer. Jag hoppas att byggandet av denna väg skallstarta mycket snabbt. Idetta anförande instämde (). Anf.30 (vpk): Med risk att reta upp vissa socialdemokrater m. fl. sominte anser att andra än de själva har rätt att motionera om förbättringar ellerförändringar av vägnätet, skall jag ta upp en del av problemen i ,detta oavsett vad socialdemokraterna i trafikutskottet anser. Det behövs en ny trafikpolitik i , entrafikpolitik som i första hand syftar till att stödja utbyggnaden av denkollektiva trafiken. Detta gäller inte minst hur de olika anslagen skallfördelas. Det gäller vad som skall prioriteras i trafiknätet och vilkaeventuella vägar som skall prioriteras i utbyggnaden, upprustningen ellerförändringen av vägsträckorna. är till stora delar uppbyggdefter och anpassad till bilismen. Stormarknader, köpcentra, vidsträcktavillaområden har bidragit till att vi har en bilism i stort sett utanrestriktioner. Den omfattande bilismen medverkar fill att göra det svårt att gelänets invånare en bra kollektivtrafik. Samhället har satsat och satsar detmesta av pengarna på privatbilismen. Onekligen medför privatbilismen ökad rörlighet ochrestidsvinster för dem. som har tillgång till bil. Men vi skall komma ihåg attsamtidigt försämras framkomligheten och urholkas underlaget för kollektivtrafiken.Därmed minskas rörligheten och ökar restiderna för dem som intehar bil. Och det är trots allt majoriteten av invånarna i länet. De flesta av länets invånare har inte tillgång till bil försina resor utan är beroende av kollektivtrafik. Tillgången till bil fördelasinte heller slumpvis bland länets invånare, utan det är framför allt hushållmed hög inkomst som har bil. I bilhushållen används bilen oftast av mannen, ochövriga hushållsmedlemmar hänvisas till kollektivtrafiken. Särskiltlågavlönade, kvinnor, pensionärer och barn saknar i regel tillgång till bil. Det kan möjligen tyckas konstigt att tala i dessa termer,men jag tror att det finns skäl att - även om vi håller oss till vägtrafiken- beröra komplexet som sådant och fördelningen mellan privatbilism ochkollektivtrafik men också självfallet vägnätets eventuella förändringar förgynnande av kollektivtrafik. Frågan gäller alltså om man skall satsa påkollektivtrafik eller privatbilism. Därför är det också fråga om att taställning till vilka grupper eller klasser i samhället som skall gynnas. Ensatsning på bilismen innebär en satsning på den minoritet av länets invånaresom har råd att ha bil och har råd att använda den. En sådan satsningmissgynnar alltså dem som har det ekonomiskt sämst ställt.