prot · G809162 · 1984-12-31 00:00:00 — aft jaghade vissa dubier i inledningsskedet av en försöksverksamhet därför atf vitrodde - och där kanske vi misstog oss - att närradioverksamheten Närradioskulle bli eft så dyrt medium att vissa föreningar av den anledningenutestängdes. Det är ingen bra grundregel aft yttrandefrihet skall kostapengar. Därför förde vi fram idén om allemansradio - för aff bredda och stärkayttrandefriheten, för att låta alla komma fill tals, Def har varit vår linje,och det vet mycket väl. Det är väl magsurf av att samla på sigen exempelsamling - som han dessutom har hållit tämligen hemlig. Jagskulle gärna vilja att han ur protokoll fog fram exempel på aft vihar uttalat vårt förakt för närradion. Sådana exempel finns nämligen inte! Dagens debatt är på många sätt intres.sanf.Den är intressant som illustration fill värdet av att man har defoändliga tålamod om vilket talade. Om man emellanåt hartålamod kan det visa sig atf även konfliktfyllda punkter går igenom enmognadsprocess, som gör atf man kan lösa problem och fatta beslutunder relativ enighet, Närradiofrågan är i hög grad eft exempel på det. Debatten är naturligtvis också intressant på det sättetatt avslöjar aft det ingalunda fanns någon entusiasm i dentreparfire-gering som han ingick i när har först lanserade försöksverksamheten.Jag ser def som eft uttryck för att närradion - som presenteras somföreningarnas radio - har en utgångspunkt i en folkrörelsesyn. Och i deremisskommenfarer som jag i tidigare kapaciteter hade möjlighet att gebeträffande närradioförslagen fäste jag avseende just vid det. Jag kan alltsåse detta med folkrörelsesynen som en förklaring till de skilda uppfattningarna.Med en sådan förklaring försfår man naturligtvis också det motstånd sommoderaterna i en trepartiregering må ha visat mot närradiofanken. Och man kanockså förstå varför de såg den som en chans - nämligen en chansatf slå sönder ett nationellt radioförefag snarare än ätt möjliggöra för mångasmå föreningar att komma ut i etern. Folkrörelserna i vårt land har alltid haft eft mycketintensivt - men emellanåt konfliktfyllt- förhållande till massmedia. Det beror naturiigtvis på aft de tidiga folkrörelserna själva hade en massmediafunktion vid sidan av andra funkfioner. Man har också från folkrörelsehåll alltid velat ha fillgång fill i synnerhet etermedia, velat använda etermedia som kanal. Det har för medias del varit litet förödande. Media är ju infe uteslutande anslagstavlor! I det stycket skulle jag möjligen vilja polemisera mot en formulering av i ett tidigare skede, när han kallade närradion för en eterns sfencilapparat. Jag ser det mer som ett uttryck för en teknisk beskrivning av det enkla, billiga hjälpmedlet, men eftersom beteckningen 45 skullekunna ge ett intryck av att det var fråga om stencilerade meddelanden somskulle produceras, vill jag åtminstone på den punkten förvissa mig om aft Jan-ErikWikström och jag inte har olika uppfattningar. Det förhållandet att vi fick en häftig debatt närnärradioförslagef presenterades, skaH man alltså se mot bakgrund av att detfaktiskt fanns krafter som sannolikt infe hade folkrörelseintresse aft möjliggöraför föreningar atf komma fill tals utan snarare torde ha haft som avsikt aftförsöka upplösa ett public service-sysfem på radioområdet. Allemansradion skallses i det perspekfivet. När den socialdemokrafiska regeringen tillträdde, valde viaft låta utredningsprocessen fortsätta. Vi gjorde det därför aft vi bedömde atfdef fanns oklara punkter och att frågan behövde genomgå den mognadsprocess omvilken jag talade. Utredningen gjordes, utförde ettförtjänstfullt arbete. Propositionen kan nu antas under relativ enighet, ochjag har anledning att uttala tillfredsställelse över det, Närradioverksamheten har i hög gradkunnat utvecklas på sina egna villkor och av egen kraft, Def är alltså ingenkonstlad figur. Om jag skall återkomma till skvaderdiskussionen, vill jagframhålla atf det inte är någon konservatorsfinurlighet som presenteras,utan beslutet är egentligen en bekräftelse på att en verksamhet harkunnat etablerats. Det är en regelskrivning för en verksamhet som finns. Närradion skall vara föreningarnas radio - inte i förstahand riksorganisationernas. Det är alltså inte folkrörelsernas behov av atf hatillgång fill anslagstavlan som skall tillgodoses utan de lokala föreningarnasoch organisationernas behov av kontakt, deras behov av att - utöver med andramedia -också arbeta med etermedia. Närradio skall vara amatörernas radio också. Detta ärviktigt aft slå fast. Det ligger ingenting negativt i att betona def utan definnebär snarare aft man understryker det, jag fidigare sagt. Det vore en faraför närradion om den utsattes för risken aft föreningar engagerade mediaproffs,som skulle åta sig att för föreningarnas räkning göra program åt dem. Vitsen äratt föreningarna gör sina egna program, använder mediet på egna villkor. Det som då behövs inom folkrörelserna är möjligheter- och det kommer naturligtvis att fa ytterligare någon tid - att utveckla defsom kan kallas en närradiokultur, aft få många medlemmar som lär sig aftprakfiskt arbeta med närradion. Det finns intresserade medlemmar. Jag harkunnat möta dem vid samtal med närradiofolk ute i landet. Det finns medlemmarsom är beredda att med entusiasm offra tid på närradio, Def är naturligtvismycket glädjande när det dessutom blir många som lyssnar. Men jag tror att mani första hand skall lägga tyngdpunkten vid sändarna och inte vidlyssnarsiffrorna. Annars tror jag aff närradion kan råka illa ut. Så något om räckvidden, som varit uppe till debatt.Anledningen fill aft regeringen har föreslagit i propositionen aff räckviddenskall vara begränsad är aff vi anser aff verksamheten bör ha karaktären avnärradio. En annan anledning är def förhållandet aft frekvensutrymmet infe ärobegränsat, Def finns skäl att faktisktvara observant på den punkten. En kort räckvidd möjliggör också, och försvarar,att program som görs är opretentiösa. Det kan motverka försöken fill enprofessionalisering, som skulle kunna vara fill skada för verksamheten. Inskränkningari fråga om rätten att sända har diskuterats här. Låt mig bara erinra om,ytterligare en gång, aft vi fakfiskt i närradiosammanhang har haft en radkonkreta problem och ställts inför krav på ingripanden mot rasistiska sändareutan atf kunna ingripa. Jag tycker att def finns anledning aft ändå påminna omdef. Där vill jag beröra både reklamfriheten ochmyndighetens finansiering. Låt mig börja med att säga något om myndighetensfinansiering, Defär klart aff man kan hävda atf en myndighet helt bör bekostas av staten, attalltså de sändande föreningarna skulle befrias från avgift. När förslaget harlagts fram i den form def har fått har bakgrunden varit - det finns defnaturligtvis ingen anledning att dölja - aff vi har en ekonomiskt mycketbrydsam situation. Jag har då sett de relativt blygsamma avgifter som def trotsallt är fråga om som en fördel, eftersom staten - i och med att avgifter utgår- inte kan motsätta sig en utveckling och utbyggnad av myndigheten avfinansieringsskäl. Vi skulle annars faktiskt kunna komma i det läget atf vi vidvarje budgetbehandling i talade om hur mycket myndigheten får kosta -och därmed gav en ram för hur många föreningar som kunde hanteras av myndighetenunder det därpå kommande året. Det skulle alltså innebära en möjlighet, i enekonomiskt brydsam situafion, till en begränsning av utbyggnaden som man i dagfaktiskt inte kommer att kunna fillgripa. Det tycker jag fakfiskt är ett värdesom man bör uppmärksamma. Beträffandereklamfrågorna vill jag säga att def har varit angeläget atf hålla närradionreklamfri därför att man inte skall frestas att gå efter lyssnarsiffror när detgäller aft fördela attraktiva fider. Också den lilla föreningen måste ha rätt aftfå tillgång fill attraktiva sändningstider, Def är dessutom, vilket det kanvara värt aft påminna reklamivrarna om, inte så säkert atf man utan vidareskulle kunna klara en reklamfinansiering. Bara för att ta eft exempel kan jagnämna aft närradion sänder musik ungefär hälften av sin tid. För detbetalar man en STIM-ersättning på ungefär 2 milj, kr. Den ersättningen ärdebiterad från sida med utgångspunkt från att det är en ideellverksamhet som bedrivs. Skulle man ha kommersiell verksamhet, där man alltsåsäljer annonser, skulle STIM-avgiften sannolikt mångdubblas. Det finnsanledning atf mycket starkt understryka aft närradion måste kunna arbeta i desmå förhållandena på de små föreningarnas villkor. Jag tycker alltså attförslaget på den punkten är väl motiverat. Jag ber atf få återkomma inästa replik. 39 (): Låt mig först rätta en felaktig uppgift från sida.Moderaterna har inte varit motståndare till närradion vare sig i någonborgerlig regering eller här i . Det är i stället som harrätt, när hon säger att vi tvärtom har varit pådrivande i den fråganutöver de förslag som kommit från andra håll. Sedan är def i och för sig inte något fel, tycker vi, attden monopolverksamhet som bedriver kompletteras meden annan verksamhet vid sidan om. fungerar som denskall, borde man rimligen inte känna någon större oro inför den konkurrens ietern som närradion kan utgöra. Sedan har vi räckvidden, och där är likaundanglidande som , Vad han kommer fram till är atf omnärradion täcker t, ex, en hel kommun, skulle den riskera aft bli såprofessionell atf def kunde vara till skada för verksamheten. Det därförefaller väl ändå något konstlat, , Om föreningarna själva fårange vad de har för önskemål i fråga om sändarnas styrka och def finns tekniskaförutsättningar aft tillgodose de önskemålen, varför skall man då infe göradet? Jag har i varje fall inte fått något svar på den frågan här . Då det gäller reklamen sade jag själv i mittinledningsanförande att reklam kanske inte ger särskilt mycket, men det kan blien viss täckning av de gemensamma kostnader som de sändande organisafionerna har.Får man en sådan kostnadstäckning kan man öka möjligheterna för fattigaorganisationer aft delta, Def försvårar infe utan tvärtom förbättrar för dengruppen organisationer. 40JAN-ERIK (): Jag har inte många kommentarer fill BengtGöranssons generösa och sympatiska anförande. Kanske vill jag ändå säga ett ordom närradions bakgrund. När jag sade aft det innebar viss möda aff ifrepartiregeringen övertyga om närradion skulle jag möjligen kunna inkludera enoch annan folkpartist. Nyckeln till förståelse för detta hade aft göra med omman var medveten om hur kyrkorna upplevde yttrandefriheten.Läget var alltså def, aff om man från min egen kyrka, , villesända en gudstjänst per tråd till vårt pensionärshem eff kvarter bort, var defförbjudet. Efter mycken möda kunde man få tillstånd att göra det. Att per tråd sända.samma gudstjänst till dem som var sjukaoch låg på eller Serafen var helt uteslutet, Def fanns inte enmöjlighet. samlade in miljoner för atf sända sinagudstjänster och andakter. Man producerade dem i en studio i ,skickade dem fill och sände därifrån fillbaka fill de svenskalyssnarna, Def var den massmediesif uation vi hade. Då var det välinte underligt atf vi som hade vår bakgrund i kyrkorna och folkrörelsernaupplevde att det är djupt odemokratiskt, att man när de tekniska och ekonomiskamöjligheterna finns inte skall få sända program av den här typen. Trots dettasom jag tycker fullständigt självklara resonemang tog det några decennier atfuppnå atf vi skulle få börja med begränsade närradiosändningar. Jag vill infe bli patetisk, fru talman, men det är klartaft den känsla som man har är att vi äntligen har kommit därhän att enenig riksdag säger aft det är en demokratiskrättighet för föreningar och kyrkor att sända program i radio och aft det är envinning för yttrandefriheten att de kan göra detta. Dåspelar det kanske mindre roll hur det har varit med de många turerna fram ochtillbaka mellan partierna och vilka ord som har fällts. Det har fällts väldigtmånga ord, , Jag glömmer inte en debatt på dåen framstående socialdemokrat härjade vilt med det hot mot somnärradion skulle innebära. Det var en debatt som jag upplevde sompinsam, men låt allt detta vara glömt för den enighet som vi har uppnått. Nuskall jag gärna vara generös och säga att det var tur att blevkulturminister i den socialdemokratiska regeringen, för det finns ju andrasocialdemokratiska debattörer som inte hade samma övertygelse. Det är viktigtinfe bara vilket parti man tillhör utan också att man har en personligerfarenhet, så atf man när det gäller sådant som gagnar folkrörelserna ochkyrkorna och den ideella verksamheten verkHgen kan sätta övertygelse bakomorden. Därför ser jag ingen anledning atf polemisera mot om närradion. Anf.41 (): Propositionen kan nu antas i stort sett i enighet, sadekulturministern, och det är rikfigt och bra. Vad gäller historieskrivningen vardet enligt vad jag erfarit som stod för förslaget om försöksverksamheten.Den verksamheten har varit behövlig om ock något lång, men det är glädjande atfvi nu enigt kan ställa upp bakom närradions permanentning. Jagvill påminna om vad har hävdat i sin mofion, nämligen att sändarnasräckvidd kan ökas på ett par olika sätt, dels genom att sändareffek-ten kanhöjas, dels genom aff man inrättar en eller flera slavsändare. Någon garanfiför aft man i alla lägen skall kunna tillgodose önskemål om stora räckvidderblir def väl svårt för närradionämnden aft ge, men def hänger mera samman medgeografiska och tekniska förhållanden än med intresset av aft låta föreningarnafå vad vi kallar kommuntäckning. Jag tolkar ufskottsmajoritefen på def sättet att vii har fått gehör för vår uppfattning. Sedan vidhåller jag aft för mångaföreningar är finansieringsfrågan avgörande för om de skall kunna användanärradion, och det är beklagligt att inte kulturministern kan ställa upp fördem på ett bättre sätt. Kort till om finansieringsfrågan: Vid olikanärradiomöfen ute i landet har jag mött resonemang om finansieringen, och jaghar då understrukit värdet för föreningarna aft de med bekymmerför samhällsekonomin faktiskt inte behöver riskera att få sinaarbetsmöjligheter bestämda av statens möjligheter atf dimensionera myndigheter.Jag har dessutom tillåfit mig påpeka att svenskt folkrörelseliv, vilketfaktiskt måste erkännas, har vissa samhällsmedel till förfogande förde nyftigheter som man utför. 4 protokoll 1984/85:162 Nr 162 bör ändå ha vissa möjligheter att inom ramen för sin totala verksamhetkunna den bestämmasig för att avsätta de kronor som krävs för att betala närradioavgif- *""" " ''" specialdestinerade anslag för detta ändamål. tycker attockså detta kan vara värt atf påpeka. Närradio ' gäller räckvidden för närradiosändarna vill jag till bara säga att det jufaktiskt finns en viss risk för låt mig säga professionalisering. Om mangenerellt utvidgar räckvidden för sändarna, skulle vi i få enmycket omfattande radio verksamhet, som sannolikt skulle omöjliggöra för FOCFarsta - den lilla, förträffliga idrottsförening som spelar fotboll i mittgrannskap - att sända närradio, något som den nu gör; ganska amaförmässigt mentrevligt. Det är ju för att uppmuntra den nära verksamheten, den lokalaverksamheten som vi tycker att man skall behålla den nuvarande räckvidden, Jan-ErikWikström uttalade ett antal vänligheter om min person. Jag inser ju att det ipolitiska sammanhang är ohyggligt farligt att få höra sådana vänligheter omsig. Jag höll på aft säga aft jag skall försöka skaka dem av mig, men det skalljag inte göra. Jag är tillräckligt dum för aft ta till mig också dem, Anf.43 (): Den enda svar som vi får då det gäller sändarnas räckvidd äratt kulturministern fruktar att det i skulle kunna uppstå en vissprofessionaHsm, dvs, att man skulle kunna hålla en låt mig säga yrkesmässigkvalitet. Därmed är det inte sagt att arbetet utförs av yrkesmän, utan det kanvara fråga om ideellt verksamma personer som lär sig detta arbete mycket bra. Jag tror att man ute i landet tycker att det somkulturministern anförde är en tunn förklaring till atf man inte är beredd attlåta just föreningarnas egna önskemål bli avgörande för hur starka sändarnaskall vara. Det är snarare så att vi återigen ser ett exempel på att det ärpolitikerna som vill sätta sin prägel på en verksamhet. Den prägeln skall taöverhanden, infe de människors som är sysselsatta inom verksamheten. Nej, , jag hade flera skäl för att förorda denna begränsaderäckvidd. Jag har i mitt inlägg koncentrerat mig på ett av skälen. Jagnoterar att ser en fördel i den yrkesmässiga kvaliteten inomnärradion. Jag har sett en fördel i aff närradion bedrivs som enamatörverksamhet, och jag tycker atf det är denna som förtjänar att utvecklas.På den punkten skiljer vi oss uppenbarligen åt i våra värderingar. Jagkan också efter senaste inlägg notera atf han anser att detegentligen är hans parti som har tagit initiativet till införandet avnärradion. säger att det är hennes parti som hartagit initiativet. Den trätan skall jag inte lägga mig i. Jaggjorde mitt första inlägg mot bakgrund av att sade sig hahaft viss möda aft övertyga företrädarna för de övriga parfierna, och jagutgick från att han på den punkten var korrekt i sin historieskrivning. 45 (): , Nr 162 Skillnaden iuppfattning meHan oss är inte den kulturministern den beskriver, utan den är atfjag ser fördelar i att föreningarna får sina önskemål <- gjic tillgodosedda, medankulturministern ser fördelar i att politikerna får sina Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (närradioföreningarnas programutbud) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.3 (ytfrandefrihetsbrott) Utskottetshemställan bifölls med 173 röster mot 145 för reservation 2 av , fl. Mom.4 (reklam i närradio) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.5 (kretsen av tillståndsberäftigade föreningar) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.7 (rätt för föreningarna att själva anskaffa sändare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.8 (sändarnas räckvidd) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 236 röster mot81 för utskottets hemstäHan med godkännande av den i reservation 6 av IngridSundberg m.fl. anförda motiveringen. Mom.12 (närradionämndens finansiering) Utskottetshemställan bifölls med 174 röster mot 145 för reservation 7 av . Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:11 om ledningen avtotalförsvarets civila delar (prop, 1984/85:160), 1984/85:12 om ledningenav befolkningsskyddet och räddningstjänsten (prop,1984/85:161) samt 1984/85:13 om försörjningsberedskap på naturgasområdet(prop, 1984/ Ledningenav totalförsvarets civila delar m. m. 46 FÖRSTE VICETALMANNEN: Voteringarnai försvarsutskottets betänkanden 11, 12 och 13 äger rum sedan debatten i alladessa betänkanden har avslutats. Förstupptas försvarsutskottets betänkanden 11 om ledningen av totalförsvaretscivila delar och 12 om ledningen av befolkningsskyddet och räddningstjänsten,I fråga om dessa betänkanden hålls gemensam överläggning. Ledningen avtotalförsvarets civila delar m. m. Anf.47 (): Kammaren har aff avgöra två ärenden som rör ledningen av de civiladelarna av totalförsvaret. Till skillnad från när det gäller det förra ärendettror jag att vi kan avgöra dessa utan ett stort gräl om vem som startade vadoch vem som gjorde vad, eftersom enigheten i utskottet är mycket stor, Iproposition 160 föreslås åtgärder för atf förbättra samordning och ledning avtotalförsvaret. Förslagen i propositionen bygger på en inom försvaretsrationaliseringsinstitut utarbetad rapport rörande ledningen av def civilaförsvaret. Rapporten har varit föremål för en omfattande remissbehandling, ochregeringen har i sina förslag tagit mycket stor hänsyn till remissvaren.Regeringen föreslår dels att överstyrelsen för ekonomiskt försvar ombildas överstyrelse för civil beredskap, ÖCB, med vidgade uppgifter att samordna decivila beredskapsförberedelserna, dels att den civila delen av totalförsvaretindelas i funktioner med skilda ansvariga myndigheter på central nivå. Dessutomföreslås att ÖCB skall vara lokaliserad i , Frånmoderat sida kan vi i stort ansluta oss till propositionens förslag. Vi troratt den nya organisationen blir ett värdefullt instrument för en förbättradsamordning av de civila försvarsförberedelserna. Regeringenföreslår att statens energiverk skall vara funkfionsansvarig myndighet för energiförsörjningen i krig, I mofion 3080 har vi från hävdat att det kan finnas risk för en splittring och försvagning av kompetensen på detta viktiga försörjningsområde, om så sker. Vi kan dock ansluta oss fill en sådan lösning om, som framhålls av försvarsutskottet, det inom statens energiverk bildas en särskild beredskapsbyrå med ansvar för beredskapsuppgifterna, n Vi biträder alltså förslaget aff ÖEF får vidgade samordningsuppgifteroch ombildas till en överstyrelse för civil beredskap. De olika uppgifternakräver hög kompetens inom skilda sektorer, vilket måste beaktas vidpersonalrekryteringen. Samordningsuppgiftenskall enligt proposifionen inriktas på att samordna de fredstidaberedskapsförberedelserna inom hela den civila delen av totalförsvaret. ÖCBskall sålunda bl. utarbetarikflinjer för prioritering av samhällets civila resurser gällande t, ex,personal-, fransport- och byggnadsresurser, samordnafunktionsövergripande frågor, t, ex, skydd, utrymning, krigsanskaffning,undanförsel och förstöring, samordna denadministrativa beredskapen, verkaför upplysning om säkerhetspolitiken och uppgifterna för totalförsvaretscivila delar, ledaoch samordna studie- och planeringsverksamheter bl, a, genom direktiv fillfunktionsansvariga myndigheter för perspektivplaneringen. Fleraav de här uppgifterna kan komma att medföra kompetenstvister mellan ÖCB och defunktionsansvariga centrala myndigheterna, Def måste därför klart sägas ut attfunktionsansvariga myndigheter har ett eget ansvar för perspektiv- ochprogramplaner och aft samordningen inom ÖCB främst skall inriktas på att gegemensamma planeringsförutsättningar, grundade på av ÖCB ledda operativa studier. Vi biträder förslaget att ÖCB skall finnas kvar under kriser och krig.Frågor om ansvarsfördelning och direkfivrätf de olika centrala myndigheternaemellan i en krigssituation bör emellerfid utredas, så att underlag förÖCB:s krigsuppgifter och krigsorganisation kan finnas klart före den 1 juli1987, Enligtvår uppfattning bör freds- och krigsorganisationen för ÖCB träda i kraftsamtidigt. Med hänsyn till det ytterligare föreberedelsearbete som därvid krävsföreslår vi atf organisationen på central nivå - alltså ävenfredsorganisationen - skall gälla fr, o, m, , För en senareläggningtalar dessutom att omorganisationen annars infaller när myndigheterna inom defekonomiska försvaret befinner sig i slutskedet av sitt arbete med underlag för1987 års försvarsbeslut. I en gemensam reservafion från moderater,centerpartister och folkpartister yrkas på en sådan senareläggning, och jagyrkar bifall till den reservationen. Vi biträder också förslaget att CB - civilbefälhavaren - skall haföreskriftsrätt mot länsstyrelser och mot sidoordnade myndigheter i fråga ominriktning av beredskapsförberedelserna. Det behandlas också i dennaproposition. Med hänsyn till påtalat behov av personalförstärkningarvid civilbefälhavarkansHerna bör de förstärkningar som tidigare aviseratsgenomföras före , Viförutsätter atf, som framhålls i def gemensamma borgerliga särskilda yttrandet,regeringen i nästa års budgetförslag beräknar medel för de återstående femtjänsterna vid civilbefälhavarkanslierna. Jag övergår nu till nästa proposition, nr 161, Där har föreslagits aftcivilförsvarssfyrelsen och statens brandnämnd läggs samman till en ny centralmyndighet, , med ansvar för befolka ningsskydd ochräddningstjänst i fred och krig. Därmed fastslås att fredsräddningstjänstenutgör grunden för räddningstjänsten i krig. Vimoderater biträder i stort regeringens förslag till organisation och inriktningav verksamheten.