prot · G80929 · 1984-12-31 00:00:00 — Då måste man se mera krifiskt på sådanaprojekt som JAS, som enligt min mening inte tillför det svenska totalförsvaretoch den svenska staten en ökad grad av avskräckningsförmåga gentemot olikapresumtiva angripare. Det är detta som är det vikfiga i sammanhanget. Vi har en militär budget som ligger på ungefär 22 miljarder per år.Inom den bör man kunna göra de omprioriteringar som behövs för att stärka marinensförmåga att stå emot och om möjligt i alla lägen avvisa sådana ubåtskränkningarsom vi alla känner till. För den skull behöver man inte gå med på ökningar somi sin tur drar med sig ökningar. Ramar sätts upp med kompensationsindexinbyggt, och vi får denna rullande upptrappning av militära kostnader. Är detnågonting som försvarsministern anser är en riktig UtveckUng? Sedanom politiserade officerare. Jag är glad att försvarsministern så bestämtmarkerar att det inte skall få förekomma politiska uttalanden i tjänsten. Menom sådana ändå förekommer, vilket har hänt, vad gör Denna fråga vill jag att försvarsministern svarar på. Det har förekommitpolifiska uttalanden i tjänsten, men det har inte gjorts någonting från denhögsta försvarsledningen eller regeringen. Det är denna fråga som är viktig. Jaganser det inte meningsfullt att ta en ny omgång öm , Vi får säkertåterkomma fill denna fråga när regeringen redovisarbudgetalternativ. Då får vi ta en ny debatt. Jag vill bara än en gång framhållaatt det finns mycket "luft", oklara faktorer, och det kommersäkerligen att bli många dyrbara och kostsamma omprövningar när det gällerJAS-projektet. Jag tror fortfarande inte att det går att ro i land ettfullständigt JAS-projekt och samfidigt behålla och helst utveckla och förbättradet svenska värnpliktsförsvaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Meddelande om svar på interpellation 1984/85:61 Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1§ vill jag meddela attjag inte kommer att besvara interpellationen av omhanteringen av importstödet inom den angivna tiden på grund avfidsbrist från interpellantens sida. Jag har för avsikt att besvarainterpellationen kl. 9.00. 10 § Svar påinterpellation 1984/85:2 om BPA:s affärer i har i en interpellation ställt tio frågor tillstatsministern om BPA:s affärer med . Interpellationen haröverlämnats till mig för besvarande. Jagvill inledningsvis erinra om att jag lämnade ett långt ochutförligt interpellations- och frågesvar till , avseende i stort sett samma frågor. Det har inte tillkommitnågra omständigheter som gör att jag kan säga mer än vad som sagts i detföregående svaret. Ärendet har även anmälts fill ochkommer att granskas där inom en nära framfid. NärAnders valt att än en gång ställa i stort sett samma frågor kommer jagdå i huvudsak upprepa de svar jag redan fidigare givit. Fråga1: BPA:s ordförande kontaktade statsministern ochbegärde hjälp i den kris som hotade företaget efter de resultatlösaförhandlingarna med . Whinberg har sagt att han ville utnyttjastatsministerns "kontakter". Vilket besked gav statsministernWhinberg? Svar:När tillsammans med BPA:s företagsledning kontaktadestatsministern fick han svaret att BPA skulle få samma hjälp som regeringen alltid är beredd att ge svenska företag somhamnat i en likartad situation och som behöver stöd i sin verksamhet utomlands. Fråga2: Av interna BPA-dokument framgår att statsministernpersonligen engagerade sig mycket hårt för att rädda BPA. Är det vanligt att enstatsminister på detta sätt blandar sig i ett enskilt företags kontraktstvistmed utländsk beställare? Varför var inte utrikeshandelsminister ? Svar: Statsministern och andra medlemmar av regeringenförsöker ge ohka svenska exportföretag hjälp såväl i ansträngningarna attmarknadsföra sina produkter och tjänster utomlands som när det gäller attmedverka till lösningar av tvister som svenska företag dragits in i. I sistahand är det emellertid alltid företaget självt som får bära ansvaret föringångna avtal och tvisternas lösande. När det gäller stödet till BPA i har förutomstatsministern även utrikeshandelsministern och jag själv varit engagerade. Fråga 3: Varför sände statsministern en personlig kurirfrån statsrådsberedningen till i syfte att diskutera BPA med detalgeriska utrikeshandelsministeriet? Varför underrättades inte UD:shandelsavdelning om denna resa? Svar: Den person från statsrådsberedningen som besökteAlger gjorde detta enbart för att informera sig om läget iförhandlingarna. Han deltog inte i dessa. De uppgifter som förekommit om attUD:s handelsavdelning inte var informerad om resan är felaktiga. Från UD:shandelsavdelning har frågan om den utsände från statsrådsberedningen varengagerad i förhandlingarna redan tidigare besvarats med ett nej. Fråga 4: satt en delegationfrån BPA hos statsministern och väntade på att få träffa den algeriskeutrikeshandelsministern . Men Oubouzar ville inte träffa BPA. Istället hade han ett samtal med statsministern bakom stängda dörrar. Vad taladeni om? Svar: Den algeriske ministern för utrikeshandelsfrågor AliOubouzar avlade endast ett kort besök hos statsministern, vilket inplaneratsredan i förväg. Samtalet handlade på ett allmänt plan om hur samarbetet mellanSverige och skulle kunna utvecklas. Fråga 5: skrev ambassadör till Oubouzar och lovade, under hänvisning till statsministern, enmiljard i förmånliga krediter. Varför lovade en såstor kredit till ? Vad skall pengarna användas till? Svar: Inledningsvis kan konstateras att hade en ramkreditöverenskommelse med Algeriet.Förlängning erbjöds men accepterades inte. Diskussionen om hur de fortsattakreditöverläggningarna skulle organiseras förekom vid flera fillfällen, bl. a.även vid det svensk-algeriska blandkommissionsmötet i ,vilket från svensk sida leddes av utrikeshandelsminister . Efterytterligare överläggningar med bl. a. statssekreterare vid UP;shandelsavdelning och efter Oubouzars samtal med statsministern ochdiskussioner med gavs sedermera instruktionfrån UD Om BPA :s affärer i OmBPA :s affärer i tillambassaden i att skriftligen överiämna ett meddelande att man från svensksida var beredd att ställa en ramkredit på ca till Algerietsförfogande. Inom denna kreditram kunde, om vissa förutsättninjgar var uppfylldaoch efter prövning från fall till fall, även u-krediter inrymmas. Enligtinstruktion från UD överlämnades ytterligare ett brev frånambassaden till de algeriska myndigheterna med förtydligande av det tidigareerbjudandet. a. framhölls att normala villkor för statsstöd-daexportkrediter genom AB () skulle gälla för ramkrediten. Detbör påpekas att en sådan ramkredit framförhandlas och administreras av ABSvensk Exportkredit (SEK). Däremot behandlas ansökningar om u-kredit avExportkreditnämnden (EKN) och beredningen för internationellt teknisktsamarbete (BITS). Vidförhandlingar med SEK i avvisade emellertidalgerierna erbjudandet om en ramkredit med motiveringen att man kunde erhållabättre villkor från andra länder. Parallelltmed frågan om en ramkredit från SEK bereddes även frågan om Algerietsmöjligheter att erhålla u-krediter från BITS, Vid överläggningar enades representanter för med BITS ledning om att en prognos föru-kreditvolymen till kunde uppgåtill 600-650 milj. kr. inkl. redan gjorda utfästelser. Gåvoelementet i dessakrediter skulle i så fall uppgå till ca 250 milj. kr. Fråga6: Efter detta kreditlöfte lossnade plötsligt de halvårslångaBPA-förhandlingarna och fick BPA sitt avtal och räddadesdärmed från kris. Förnekar statsministern fortfarande sambandet mellankrediflöftet och avtalet? Svar:Något samband mellan möjligheterna att erhålla kredit och avtal förekom inte. Fråga7: Varför sände ett brev med löften till Oubouzar med enomfattning som UD inte hade godkänt och aldrig skulle godkänna? Svar:Jag har fidigare berört detta i mitt svar på fråga 5. Det brev som sändeden förtydligades som jag där framhöll i en följande skrivelse. Fråga8: När brevet nådde den berörda utbetalande myndigheten det uppståndelse och irritation. Varför hade inte BITS informerats omdenna väldiga kredit? Svar:Det tidigare brevet beskrev i allmänna ordalag de svenska möjligheterna. Dethade klargjorts för algerierna att slutlig ställning till frågan omu-krediter allfid tas av . Fråga9: Pengarna tas från den svenska u-hjälpen, tillhör inte SIDA:sprogramländer. Finns det inte fattigare länder som bättre behöver dennamiljard? Svar:Det statliga stödet för en eventuell ramkredit belastar över huvud taget inteden svenska u-hjälpen. Då u-krediter blir aktuella faller gåvoelementet underbiståndsanslaget. fillhör de länder med vilka har tekniskt samarbete och samarbete genom u-krediter. Även SIDA:s programländer har möjlighet att erhållau-krediter. En förutsättning är emellerfid att landet i fråga är kreditvärdigt.Vanligare är dock att fattiga länder - den kategori till vilken programländernaräknas - får gåvobistånd. däremot tillhör en grupp medelinkomstländersom bedöms ha råd att betala tillbaka krediterna inkl. ränta. Fråga 10: Varför har UD och ambassaden beslutathemligstämpla Öbergs brev till Oubouzar? Varför tillåts inte den svenskaallmänheten läsa det? Svar: Hemligstämplingen av ambassadör brev tillOubouzar har skett med stöd av bestämmelserna i sekretesslagens 2 kap. 1 §, somavser uppgifter som angår förbindelser med annan stat. Sekretessfråganhar också prövats av domstol, som inte funnit anledning att frångå denbedömning som UD och ambassaden i gjort. Om BPA :s affärer i 34ANDERS (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min interpellation. Den var ställd till statsministern, och det hadevarit naturligt om han hade besvarat den. Frågorna handlar direkt om statsministernsbefattning med ärendet. När interpellationen har överlämnats till utrikesministern,får man förutsätta att denne kan träda i statsministerns ställe och ge direktasvar på frågorna. I annat fall kan ett överlämnande inte försvaras. Jag haremellertid gott hopp om att få ordentliga svar, inte minst med tanke på attutrikesministern har med sig icke mindre än nio adjutanter som hjälp vidinterpellationens besvarande. Sakkunskap av ovanligt mått för att ge ettinterpellationssvar finns uppenbarligen här i kammaren . konstaterar att det inte har tillkommitnågra omständigheter sedan interpellationsdebatten som gör att hankan säga mer nu än han gjorde då. handlar min senaste interpellation bl. a.om frågor som då inte berördes, varför det finns anledning hoppas atttillfredsställande klarhet kan nås på de dunkla punkterna. Vi tar dåfråga för fråga. Fråga 1: påstår att gett BPA;sordförande svaret att han skulle få samma hjälp som regeringenalltid är beredd att ge företag som hamnat i en likartad situation. Min direkta fråga till blir då; Vilka andraexempel finns det på att den svenska statsministern initierat hjälp åt svenskaföretag med hjälp av u-krediter från BITS? Fråga 2: Ingen har något att invända mot attstatsministern engagerar sig för att hjälpa svenska exportföretag. bra att han gör det. Statsministern förtjänar en eloge i de fall hanhjälper till att stödja den svenska exporten. Min direkta fråga fill på denna punkt äremellertid; Anser utrikesministern att statsministerns engagemang i denna frågaligger inom ramen för det normala? Kan andra svenska exportföretag påräknasamma intresse från sida? 6 protokoll 1984/85:28-31 Om BPA :s affärer i Min andra fråga här är; När fickutrikesministern först kännedom om affären? Fråga 3: Låt oss fortsätta med vad som är normalt ellerinte i sådana här sammanhang. En person från statsrådsberedningen, StefanNorén, besökte "enbart för att informera sig om läget iförhandlingarna". Min direkta fråga till är; Kan han ge någotannat exempel på att just statsrådsberedningen utsänder en särskild kurir föratt informera sig om ett svenskt företags problem att få betalt? Fråga 4: På denna punkt hävdas att samtalet mellanstatsministern och den algeriske utrikeshandelsministern "handlade på ett allmänt plan om hur samarbetet mellan ochAlgeriet skulle kunna utvecklas". Min direkta fråga fill är: Kan han gå i godför att frågan om BPA:s algeriska affärer på intet sätt togs upp vid dennaöverläggning? Fråga 5: Utrikesministern gör på denna punkt en exposéöver vissa kreditöverläggningar med . Av denna framgår att det inovember 1983 gavs instruktion i frågan från UD till ambassaden i attställa en kredit på till förfogande. Detsägs i svar att detta skedde "efter Oubouzars samtal medstatsministern". Min direkta fråga till är: Vad exaktinnehöll UD;s instruktion, och hur löd ambassadör hänvisning tillstatsministern i brevet? Fråga 6: Efter att kreditlöftet hade getts, lossnadeplötsligt de halvårslånga BPA-förhandlingarna. därefter fick BPA sittavtal och räddades från kris, kanske konkurs. Utrikesministern förnekar att detfinns något samband mellan detta och givna kreditlöften. Min direkta fråga till är; Om inte någotsådant samband existerar, vilken är då förklaring till attkrisen plötsligt löstes genom ett avtal? Fråga 7: UppenbarUgen hade ambassadör bråttom medatt skriva sitt brev till Oubouzar med hänvisning till statsminister . UD:s biståndschef, , sade i en intervju i Expressenden 17maj att alla siffror i Öbergs brev till Oubouzar blev felaktiga. Han sadevidare: "Jag måste sägaatt jag blev irriterad. hade inte riktigt förstått hur systemetvar uppbyggt." Min direkta fråga till är: Är det rimligtatt en svensk ambassadör sänder i väg ett brev med utfästelser utan att berördamyndigheter, främst , har kontrollerat att fakta i måletstämmer? Fråga 8: Utrikesministern säger på denna punkt att dethela tiden hade klargjorts för algerierna att slutlig ställning fill frågan om u-krediterskulle tas av . Kanslichefen där sade i ;"Vi blev litet överraskade av det hela." Det har framgått också avuppgifter i att inte hade fått någon information omärendet innan det plötsligt damp ned på deras bord . Min direkta fråga till utrikesministern är: Är detverkligen korrekt och rimligt att säga att BITS hade full handlingsfrihet attsäga nej i detta läge, och vad hade hänt om man hade gjort så? Fråga 9: tillhör inte SIDA;s programländer. Ändåfick man i detta sammanhang ett stort bistånd. Utrikesministern påstår attdetta inte hade någonfing med BPA-affären att göra. Min direkta fråga till är: Bör inte dennatyp av utfästelser, med gåvoelement, förbehållas fattigare länder än ? Fråga 10: Öbergs brev till Oubouzar har hemligstämplats.Motiveringen är förbindelser med annan stat. Delar av innehållet ärkänt, bl. a. genom de upplysningar som har lämnat i t.ex. dettainterpellationssvar. Det är svårt att frigöra sig från misstanken att rädslaföreligger att avslöja de syftningar som finns i brevet på statsministernsmedverkan till krediter. Min direkta fråga till är: Är han beredd attoffentliggöra den del som handlar om referenser fill statsministerns positivainställning till krediter, vilket inte rimligtvis kan skada förhållandet tillfrämmande makt? Om BPA :s affärer i Jag har besvarat de frågor som ställt och får nu möta en ny skur av frågor, som skall besvaras muntligtoch , direkt efter att de har upplästs. Jag skall knyta kommentarertill dem i den utsträckning jag hann anteckna dem. Låt mig först säga, att vad gör är attordagrant återge frågor som ställdes i tidningen . Dennafidning - som hade en viss framgång när det gällde att visa egendomligheter ien borgerlig regerings handläggning av den s. k. Telub-affären - känner sig nuhelt övertygad om att regeringen inte skulle ge utfästelser om krediter tillAlgeriet till andra företag än BPA om man inte därmed också skulle ha befrämjatlösningen av en tvist som BPA varit invecklat i om betalningen förenbevattningsanläggning. Mot denna föreställning är det svårt att på logiskt sättförsöka resa invändningar, att t. ex. säga att två affärer kan bedrivassamtidigt, att det är möjligt för regeringen att stödja , Ericssonoch , som har projekt på gång, och att ge det stödet utan att göra detmed baktanken att det skulle vara fördelaktigt för BPA. Det är emellerfid dennakoppling som ständigt görs av fidningen. är inte ensam om att publicera informationom BPA:s affärer i . Andra tidningar, med inte mindre anseende, harockså sänt sina korrespondenter dit för att under veckolånga genomgångar medtjänstemän i ministerier och myndigheter i och genom intervjuer här iSverige hos myndigheter och med det berörda företaget försöka kornma tillklarhet i denna historia. De har icke funnit detta samband, som existerar och som är ett huvudargument i denna fråga. Låt mig nämna att den största u-kredit som harbeviljat beviljades till , och det gällde ett stortelektrifieringsengagemang. Om vi hade haft ett folkrörelseägt företag i ,skulle det då ha gjorts gällande att denna kredit, för en anläggning som ASEAverkställer, inte skulle ha kommit till stånd med mindre än att villkor ställsockså för hur det Om BPA :s affärer i folkrörelseägda företaget skulle behandlas? Det är dettaresonemang som förs här. Ett stöd från svensk sida för att hjälpa ett av våraföretag, som har kommit i svårigheter beträffande tolkningen av ett kontrakt,uppfattas som något slags obehörigt inflytande. Men de flesta företag somarbetar för utomlands är privatägda företag. Av detta framgår också attde flesta affärer som statsministern diskuterar med dessa företagsledare - jagkan försäkra att telefonsamtalen och hänvändelserna är mänga - gäller privataföretag. Deras problem kan vara av de mest skiftande slag. De vill t. ex. hastöd för en kredit på bättre villkor än som normalt ges men som bara regeringenkan medge undantag från. De vill kanske ha en direkt kontakt till den politiskaledningen i vederbörande land, alldeles särskilt om det är ettstatshandelsland, där det är regeringsledamöter och inte enskilda företagaresom har att besluta om affärerna. Det finns ett tidssamband mellan regeringens stöd till BPAför att försöka medverka till att lösa upp dess kontraktstvist och att krediterkommer att kunna ges till andra företag om dessa lyckas få sina beställningargodtagna och om krediterna behövs. Men det är endast ett tidssamband. Det är en konspirativ teori som drivs här, då det görsgällande att stödet till ansedda svenska företag, som arbetar på praktiskttaget alla utlandsmarknader, inte skulle ha givits om inte BPA hade haft ettproblem i . Jag vore också tacksam om uttrycket"BPA-krediter", som jag så ofta ser i tidningarna, kunde försvinna.BPA får faktiskt inga krediter. Den affär som BPA bedriver i startadeslångt innan systemet med u-krediter infördes , och BPA kan alltså intehjälpas med u-krediter. gör sig lustig över att det inte ärstatsministern som besvarar frågorna. Men det är väl inte så onaturligt att enföreträdare för den del av där ärendena handläggs får svarapå dessa frågor. Statsministern har inte haft någon annan befattning med ärendetän att han har tagit emot besök av en gästande minister, nämligen den algeriskeutrikeshandelsministern . Likaledes finns det ingen anledning för attgöra sig lustig över att det är åtskilliga tjänstemän från utrikesdepartementethär. Det sammanhänger med att jag avser att besvara fyrainterpellationer, och de berör helt olika ämnen, som olika befattningshavare ärengagerade i. Jag skall ta upp endast ett fåtal av de frågor som AndersBjörck har nämnt. Han ställer frågan vilka exempel det finns på att företag hargetts hjälp med u-krediter från BITS. Det finns lika många exempel som detfinns affärer där BITS har medverkat. Jag var inte beredd att här lämna enstafistisk redogörelse för BITS verksamhet . Det förvånar att statsministern för attorientera sig om dessa affärer i BPA har sänt en av sina tjänstemän tillAlgeriet för att på platsen informera sig. Men statsministern har faktiskt,liksom tidigare statsministrar i , tjänstemän som handlägger särskildaärenden, varav en eller två också sysslar med utrikesfrågor. Jag får emellanåtbesök av representanter för främmande länders regeringschefer som kommer hitför attinformera sig i olika frågor. Det är inte självklart att de rådgivarestatsministern har med nödvändighet skall utöva all sin verksamhet i , Jag tyckte att frågade om jag kunde gå i godför att statsministern inte bemödat sig om att hjälpa BPA, Till detta kan jagsvara att jag är helt övertygad om att han anser att BPA skall hjälpas precissom , precis som ASEA, precis som ABV eller vilket annat företag somhelst som möter svårigheter. De två brev som har skrivit behandlar inveckladekreditfrågor, eftersom det är en hel rad olika kreditformer som här löpersamman. Det är den s, k, ramkrediten, som anger en statlig kredit påkommersiella villkor. Det är u-krediterna, som inom denna ram kan göras mjukaregenom ianspråktagande av biståndsmedel. Det första brevet från ambassadör ansågs intefullständigt klargörande. Därför sändes ytterligare upplysningar i ettföljande brev. Det torde inte heller i affärslivet vara ovanligt att ett beskedmellan två parter som lämnats kompletteras ytterligare när man anser att riskför missförstånd skulle kunna uppstå. Att BITS inte underrättats om att BITS skall pröva varjeaffär för sig, tycker jag knappast är någon större brist, eftersom detta ingåri BITS egen instruktion. Om BPA :s affärer i 36ANDERS (); Får jag först säga att jag inte alls hargjort mig lustig över att herr utrikesministern träder i statsministerns ställeoch besvarar den här interpellafionen. Jag unnar mer än väl attvara statsminister fören stund-motsatsen brukar ju annars vara mer vanlig. Jaghar inte heller någonting emot att det finns ett stort antal tjänstemän här -jag har inte gjort mig lustig över det heller. Jag uttryckte tvärtom en mycketstor glädje, herr talman, över att alla dessa tjänstemän skulle kunna hjälpatill så att jag fick ett utförligt svar på de frågor som jag ställer. säger också att dessa frågor är exaktdesamma som fanns i tidningen . Just det - det ärkorrekt. riktade tidningen ett antal frågortill statsministern om BPA-affären. Trots ett antal påstötningar harstatsministern konsekvent vägrat att besvara dessa frågor. Detta ledernaturligtvis till, herr talman, att man börjar undra vad som ligger bakom. Närstatsministern inte kan avsända ett skriftligt svar eller på annat sätt svarapå dessa, som jag tycker, viktiga frågor, var detta enda chansen för mig att fånågon form av reaktion från statsministern eller från någon som statsministernhar utsett. Att frågorna kommer upp nu beror helt enkelt på att det inte hargivits ett tillfredsställande svar eller något svar alls tidigare. Sedan säger att jag ställer en rad nyafrågor. Just det, interpellationer är fakfiskt enligt riksdagsordningen tillför att man skall kunna ställa frågor, och det är helt naturligt att manställer kompletterande frågor när man inte får tillfredsställande svar. Om BPA :s affärer i Sedan tycker jag också att det ärmycket märkligt att utrikesministern säger att tidningen harriktat anklagelser mot den borgerliga regeringen i Telub-affären, ochutrikesministern försöker därmed antyda att det då väl är något konstigt medhela affären. Nej, inte alls. Jag tycker att det är alldeles utmärkt attExpressen har riktat frågor och försökt publicera nyheter om Telub-affären. Detvisar bara att tidningen är oberoende och inte går i ledband från något av depolitiska blocken. Ingen har hävdat något annat än att det är viktigt och braatt inte bara statsministern utan också utrikesministern och andra stödersvenska företag i deras exportansträngningar. Detta är inte kontroversiellt -men den här affären är exceptionell. En av anledningarna till mina tiokompletterande frågor var att jag ville försöka få herr utrikesministern attpeka på ett enda liknande ärende med sådana här ovanliga insatser - medengagemang från statsministerns sida, med en hemlig kurir till och medutnyttjande av BITS, Någonting liknande skulle jag, herr talman, alltså gärnavilja ha exempel på. har inte svarat på alla mina frågor-långtdärifrån. Jag vill därför upprepa några av frågorna och komma tillbaka till vadherr sade. Finns det något annat exempel på att u-krediter från BITShar givits med ett så nära tidssamband som föreligger när det gäller den häraffären?