prot · G8097 · 1984-12-31 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1984/85:45 om taxiägarnas anslutningtill gemensam beställningscentral AnL 38 Kommunikationsminister : Hans Nyhage har frågat mig om jag är bereddatt medverka till aft gällande lagsfiftning ändras så att taxiägarna i enkommun ej kan åläggas aff ingå i en enda gemensam beställningscentral. Taxi utgör en del av den kollekfiva trafiken. Dettainnebär aff samhället uppställer särskilda krav bl. a. på att faxibilar finnstillgängliga dygnet runt och på aft såväl allmänhet som de stora taxikundernakommuner och landsfing kan få en rimlig service. Dessa krav förutsätter iallmänhet någon form av beställningscentral. Även för den enskilde taxiägarenär def ofta från ekonomisk synpunkt av avgörande betydelse atf vara anslutentill en central. Ett effektivt fordonsufnyftjande liksom ökade möjligheter afterbjuda nya tjänster, exempelvis budbilsservice, väger här tungt. När detgäller att åstadkomma samordning av samhällsbetalda körningar fyllerbeställningscentralerna en viktig funkfion. - Gällande yrkestrafikförordninginnehåller också ett krav på anslutning fill en gemensam beställningscentral. I vissa fall kan naturligtvis geografiska eller andraförhållanden leda till atf detta inte är den lämpligaste lösningen på taxisbeställningsfunktion. Därför finns i gällande bestämmelser en möjlighet fillundantag från detta krav. Denna undantagsregel torde L n. vara tillräcklig. Jagär inte beredd att medverka till sådana förändringar att de för trafikenansvariga myndigheterna fråntas möjligheten atf besluta om gemensambeställningscentral for taxi, AnL 39 HANS NYHAGE (m): Jag ber aff få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Def är så formulerat atf det i princip går atf ställasig bakom det i betydande delar, dock med undantag för innebörden i den sistameningen. Jag har relaterat min fråga fill förhållandena i minhemkommun. Likartade förhållanden torde emellertid finnas pååtskilliga håll i vårt land. I ser man med oro på det tvång för samtligataxiägare att fillhöra en gemensam beställningscentral som iÄlvsborgs län har föreskrivit. Man menar aff defta tvång medför klartförsämrade förhållanden, såväl för taxinäringen som sådan som för servicengentemot allmänheten. Den organisation som gäller fungerar enligt allmänuppfattning bra. Den innebär atf det finns en beställningscentral förtätorterna , , och , som betjänar centralorten med omnejd.När def gäller ytterområdena,som består av glesbygd med små tätortsbildningar, svarar den enskildetaxiägaren för aft beställningar kan tas emot dygnet runt och föreffekfueringen av dessa beställningar: Infe minst när def gäller person- ochlokalkännedom är defta av stor betydelse och främjar en snabb service. sagt alla berörda i anser aff dennuvarande organisafionen skall få bestå. En mycket liten minoritet inom anser aft en gemensam central är att föredra. Dessa medlemmartillhör centralorten och utgör det undantag som bekräftar regeln. Det storaflertalet av medlemmarna, alltså även företrädare för centralorten, hävdar aftnuvarande organisafion är bäst. Bakom den uppfattningen står också en enhälligkommunstyrelse, Hem och skola-rörelsen företrädande föräldrar till ca 4 500barn, pensionärsorganisationerna samt den stora allmänheten. För mig är def ofattbart att man medvetet skall påtvingafaxiägarna och allmänheten en organisafion som enligt allmän bedömning blirsämre, så mycket mer som def uppenbarligen - vilket statsrådet också påpekar -Inte hgger i riksdagsbeslutet aft detta kategoriskt skall ske. hartre gånger uttalat atf äger rätt medge undantag. Detta har ocksåskett, t. ex. i , där man låter människornas önskemål och behovväga tyngre än stelbent byråkrati. Tvånget atf fillhöra en gemensam beställningscentralinnebär också aff faxiägarna i ytterområdena ställs inför en ohållbar ekonomisksituation. Det medför nämligen kostnader på för dem. Dedriver ofta sin faxirörelse som familjeföretag, med bisysslor sombensinförsäljning och servicestation. Def föreliggande tvånget hotar aftspoliera dessa familjeföretag. Man kan tvingas lägga ner sin rörelse, vilketpå ett avgörande sätt får negafiva konsekvenser infe bara för de egnafamiljerna utan också för bygden som sådan och för de människor som bor där. Allt defta talar alltså för aff man skall fillämpa ettgeneröst synsätt i denna fråga. Delar statsrådet uppfattningen att det bör varapå detta sätt? Den frågan skulle jag vilja ha svar på. Är statsrådet vidareberedd atf medverka fill aft klargöra för samfliga länsstyrelser atf det ej gåratt hävda att ett absolut tvång föreligger? Om taxiägarnas anslutning tiU gemensam beställningscentral Jag vet infe om jag kan diskutera defenskilda fallet, Hans Nyhage. Jag vill dock säga aft har fatfateft beslut, mot vilket man har besvärat sig hos transporträdet. Transportrådethar sedan fastställt beslut, och ärendet har därefter ickeöverklagats fill regeringen. Def är således infe fråga om någotregeringsärende. Men har enligt vad jag har erfarit haft mångasammanträden och överläggningar med taxiägarna, med företrädare för kommunerna,för osv. Jag tycker ocksä att def förtjänar att omnämnas i dettaenskilda fall, herr talman - även om frågan inte gäller den saken - att definte är så att uppställningsplatsen för de taxibilar som berörs kommer attändras, utan att det är fråga om anslutning till gemensam beställningscentral. Jag villgärna, Hans Nyhage, hänvisa fill den riksdagsbehandling i frågan Om taxiägarnas anslutning till gemensam beställningscentral Det grundade sig på en utredning där man klart tillstyrkteförslaget om anslutning till en gemensam beställningscentral. Samtligaremissinstanser ansåg aft detta var riktigt. Eftersom samhället i mycket höggrad svarar för kostnaderna hos taxi, är det från samhällets synpunktnaturligtvis angeläget atf man, förutom att man ser till att vi får enrafionell faxihantering, kan begränsa kostnaderna. , som var kommunikationsminister då förslagetlades fram, sade aft han delade utredarnas och remissinstansernas uppfattningatt fillståndshavaren regelmässigt skall vara ansluten fill en gemensam beställningscentral.Jag är, Hans Nyhage, helt övertygad om aff länsstyrelserna känner tillundantagen och kan göra den bedömning som är erforderlig när det gäller att faställning fill huruvida undantag skall beviljas. AnL 41HANS NYHAGE (m): Jag är på det klara med aft jag berört ettenskilt fall, men jag sade redan inledningsvis atf jag tror atf liknandeförhållanden råder på många ställen i vårt land. Man bör uppenbarligen se meragenerellt på saken.- Statsrådet hävdar att samtliga remissinstanser tillstyrkteförslaget. Jag är helt på det klara med att så är fallet. Men vi behöver välinte vara så fasdåsta i våra posifioner aft vi, om vi så atf säga under resansgång kommer underfund med att det finns klara brister i systemet och att detstrider mot vad den stora allmänheten tycker, inte skall kunna ändra oss. Dåtycker jag att vi skall kunna vara beredda atf se mera generöst på def hela ochändra på ett beslut som vi tidigare fatfat. Jag tror atf det gäller över huvudtaget i politiken atf om vi handlat fel, vilket vi emellanåt gör, skall vi varaberedda aff ändra på det. Def är ingenfing atf skämmas för. är det uppenbarligen så, oavsett vad iÄlvsborgs län och transporträdet har sagt, att i råder samfälltden uppfattningen aff den organisation som är uppbyggd fungerar mycket bra.Den fungerar perfekt och tillgodoser alla rimliga och tänkbara önskemål. Dåförstår jag infe, herr talman, varför man skall behöva ändra på den. Vi skallväl inte ändra för ändrandefs skull, utan ändrar man skall det rimligen varafill def bättre. Alla som lokalt är inblandade i frågan bedömer atfändringen innebär en försämring. Då vädjar jag återigen till statsrådet att segeneröst på saken och klargöra för i och andra länatt här har man en möjlighet aff inte gå fram tvångsvägen, utan aff varagenerös och ta hänsyn fill vad människorna själva tycker. Jag hoppas verkligen att statsrådet är beredd att medverkatill förverkligandet av detta mitt önskemål, som alltså delas av invånarna iMarks kommun. Överläggningen var härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1984/85:24 om viss kompensation till barnfamiljerna AnL 42 Bostadsminister : har frågat mig om jag avseratt kompensera barnfamiljerna för den ökade skaftebelastning som den föreslagnavillaskaften skapar. Inledningsvis vill jag betona aft regeringens nyligenöverlämnade proposifion 1984/85:18 avser en staflig fastighetsskatt och infeen villaskaft. I propositionen har jag framhållit aft ett solidarisktomfördelningssysfem inom bostadssektorn förutsätter atf alla fasfighetsägarebidrar till den nödvändiga subventioneringen av ny- och ombyggnadsätgärder. Denstatliga fastighetsskatten är en del av eft sådant sysfem. framhåller i sin fräga att avLO-grupperna bor i småhus och att två tredjedelar av alla barn bor i småhus. Många barnfamiljer bor i småhus eller flerbostadshus medstatliga räntebidrag. Fastighetsägare med fastigheter som omfattas avräntebidrags-systemet kommer, enligt vad jag anfört i nyssnämnda proposition,att kompenseras för de kostnadsökningar som skatten beräknas medföra genomförändringar i ränfebidragssystemet. Barnfamiljernas ekonomiska situafion är en familjepolitiskfråga. har redan beslutat om en kraftig höjning av barnbidragen från3 300 fill . per barn och år från . Dessutom harbeslut tagits om en höjning av bostadsbidragen från samma fidpunkt. Om viss kompensation tid barnfamiljerna AnL 43KJELL (): Jag vill tacka bostadsministern för svaret,även om det var precis så magert som jag hade väntat mig. Alltsedan socialdemokraterna återkom i regeringsställninghar de bokstavligen dammsugit hela det ekonomiska fältet på jakt efter nyaskatter och efter gamla som man skulle kunna höja. Uppenbarligen är det inteslut . I svaret hänvisar bostadsministern tillbarnbidragshöjningarna, men det är fakfiskt sä atf regeringen innan def förstahöjda barnbidraget har hunnit betalas ut kommer med ett förslag som innebär tar tillbaka stora delar av det barnstöd som vi formligen fick tvinga frami . Mitt intryck är aft bosfadsministern såväl i propositionensom i sin presentation inför allmänheten försöker bagatellisera villaskatten,men dess följder är enligt min mening inte bagatellartade. För en barnfamilj som bor i en villa med etttaxeringsvärde på . innebär den nya villaskatten, fulltutbyggd, att regeringen tar fillbaka hela barnbidragshöjningen för det förstabarnet. Till detta kommer att bostadsminisfern tydligen fycks betrakta def somnaturligt att skatten skall höjas - något avståndstagande har vi ialla fall inte fått. Jag måste därför fråga bostadsministern: När bedömer niatt den första höjningen av villaskatten kommer, och hur stor kan den tänkasbli? Ryker då motsvarande höjning av barnbidraget för det andra barnet, ellervilken Om viss kompensation till barnfamiljerna storleksordning rör det sig om? Bostadsminisfern presenterar i svaret, och även ipropositionen, villaskatten som ett solidariskt omfördelningssystem inombostadssektorn. Min reflexion blir: Vari ligger det solidariska i att på dettasätt omfördela barnbidragshöjningar - som dessutom är klart otillräckliga -till statskassan? Alla undersökningar visar aft barnfamiljer ofta tvingasatt leva på en klart otillräcklig nivå. Det är bl. a. därför att så mångabarnfamiljer tvingas begära socialhjälp som folkparfiet för nägon vecka sedanlade fram förslag fill ett starkt förbättrat stöd för barnfamiljerna. Det varockså därför som vi i det närmaste måste tångförlösa regeringen när detgällde aff få fram eft förslag fill förbättringar för barnfamiljerna. Två tredjedelar av alla barn bor i småhus, som jag harsagt i min fråga. Def kan infe rimligtvis, herr bosfadsminisfer, varabarnfamiljernas uppgift att finansiera ROT-programmet. AnL 44Bosfadsminisfer HANS : Jag är naturligtvis lycklig över att KjellJohansson har sådan filltro fill den socialdemokratiska regeringens förmåga attöverleva att han redan nu frågar vad vi skall göra efter de då denföreslagna fastighetsskatten genomförs. Vi har inga planer för vad som kommeratt ske . När man studerar effekterna av förslaget finner manattdet, som jag redan har påpekat, förhåller sig så att alla barnfamiljer sombor i statligt belånade hus med räntegaranti inte kommer att få någon kostnadför fastighetsskatten. En betydande del, , av alla barnfamiljer bor i statligtbelånade småhus med räntebidrag. Sedan tycker jag att def vore bra om vi slutade att sättavillaboende och hyreshusboende emot varandra. fillhör ju ettparti som lade fram ett förslag som innebar aff alla barnfamiljer som bor ihyreshus och bostadsrätter skulle bära en ökad kostnad, men inte de som bodde ivillor. Jag hörde ingen protest från er . Dessutom passade nipå atf höja upptrappningen av räntorna för alla som bodde i flerfamiljshus ochbostadsrätter. Inte heller i det sammanhanget hörde jag talas om någon viljaaft kompensera. Jag tror att vi gör bäst i atf försöka föra en lugn ochnyanserad debatt i den här frågan. Vi kan också titta pä inkomstförhållandena. Den disponiblainkomsten för barnfamiljer i villor är . och för barnfamiljer iflerfamiljshus . Ser vi till bruttoinkomsten är den 145 000-158 000mot . Vi har ingen anledning att föra den här typen avdiskussion. Det är ingen som är ute efter att klå vare sig den ena eller denandra, utan def gäller atf försöka skapa ett rättvist oeh solidariskt system. säger att vi dammsuger efter skatter ochinkomster. Ja, , det har varit ett förfärligt hårt arbete attförsöka städa upp efter det som skedde under de sex borgerliga regeringsåren.Menar att vi skulle fortsätta atf betala våra inslag avsocialpolitik. arbetsmarknadspolitikoch annat genom aft även i fortsättningen låna oss fram, när vi har atf drasmed stafsskuldränfor på på grund av det som harhänt? AnL 45 (): Jag hade ju infe räknat med aftbostadsministerns uttalande om atf han inte kunde lova atf skaften infe skullehöjas berodde på att han infe trodde att han skulle sitta i regeringen nästaperiod. Men om det nu är så, kan jag passa på att deklarera aff om vi ifolkpartiet får det avgörande inflytandet i den regering som kommer att bildasefter nästa val sä försvinner den här skaften. Def falas om bruttoinkomster och om motsättningar mellanfamiljer som bor i villor och familjer som bor i hyreshus. Men def är ju så attskattehöjningar som drabbar hyreshus slår igenom på hyran, och bostadsbidragenhöjs när hyran höjs. Detta förhållande innebär att det faktiskt finns enkompensation, även om den infe slår igenom fullt ut - men observera att dettagäller alla skatter. Här finns nog en likställighet. Vad vi försökte göra närvi lade fram förslag var ju helt enkelt att utjämna mellan def äldrebostadsbeståndet och det yngre. Det är intressant atf bosfadsministern far upp detta medbudgetunderskot-fet och finanser, för def är jag också intresserad av.Jag skulle kunna anföra dessa synpunkter pä det. Metallordföranden sade i Metallarbetaren för någon tidsedan aft visst är vi nöjda om inflationen stannar vid . Frågan ärom den här villaskatten nu skall kompenseras i form av löneökningar, om manskall ta hänsyn till den - och det kommer man att göra i lönerörelsen. Jagundrar om han då tänkte på aft den kommer att ta en procentenhet av de fem somhan talar om aft han skulle vara nöjd med. Nej, sannolikt inte, HansGustafsson. Den här villaskatten kommer nog att förorsaka ganska betydandebekymmer då det gäller våra statsfinanser och den fortsatta utvecklingen. Jagtror fakfiskt att def hade varit lyckligast om ni hade avstått från dennaskatt. Def extra tryck som den här skattepolifiken skapar är infe förenligt medsträvandena aft bevara industrins konkurrenskraft gentemot omvärlden. Om viss kompensation tid barnfamiljerna Jag noterar nu med fillfredsställelse att KjellJohansson inte har någonfing aft erinra mot min beskrivning atffolkparfiregeringen ville införa ett förslag som höjde kostnaderna förhyresgäster och bostadsrättsha-vare utan aft ge dem nägon form av kompensation.Ovanpå def höjde man de garanterade räntorna, vilket också ledde till afthyrorna steg. Def är ett klart faktum, som nu har godkänt. sade i sitt tidigare inlägg att höjningenav fastighetsskatten kommer att äta upp hela höjningen av barnbidragen. Men någonrim och reson får def väl vara i diskussionen. Då räknade medaff fastighetsskaften var fullt genomförd och satte det i relation till 1985.Det år då man behöver betala full fastighetsskaft är 1989, och denbarnbidragshöj- Om viss kompensation tid barnfamiljerna ning som vi diskuterar skall gälla från den 1 januari1985. Vi kan ha olika meningar i sak, men vi får väl ändåförsöka föra en nägot så när anständig diskussion. säger aft detta slår igenom förhyreshusen men täcks av bostadsbidraget. Def är precis samma förhållande närdet gäller villorna-det finns ingen skillnad därvidlag. Finns def utrymme såblir det en sänkning både för hyreshusen och för villorna, om man håller sigunder det fak som gäller för bostadsbidragen. AnL 47KJELL (): Det är infe så att bostadsbidragen höjs därföratt skatterna höjs för villaägarna, utan det blir en kompensation som är fillgagn för dem som bor i hyreshus. Jag klargjorde mycket tydligt - och def har uppenbarligengått fram till bosfadsministern - atf hela den höjning av barnbidraget förförsta barnet som vi fick tvinga fram äts upp av den här skaften när den ärhelt genomförd. Jag förstår inte varför man inte skulle kunna skildra saken pådet sättet. Def är ju faktiskt sä - det är bara aft konstatera. AnL 48 Bosfadsminisfer HANS : Det är ingen skillnad mellan boende i villaoch boende i hyreshus när det gäller beräkningen av bostadsbidragen. Finns detutrymme inom de ramar som gäller för bostadsbidragen, så ärkompensafionsreglerna desamma i båda dessa fall. I sitt fidigare inlägg talade om vilkeninverkan fastighetsskaften skulle få på avtalsrörelserna. Jag tror aft det somär intressant i def sammanhanget, , är den totala ökningen avboendekostnaderna, oeh icke fastighetsskatten i och för sig. Men vi får avvakta utvecklingen. ökade hyrorna mer än vad inflafionen ökade. 1984 ökar hyrornamindre än inflationen. Vi fär se vad som kan hända 1985 i fråga omboendekostnaderna. Fastighetsskatten innebär att man 1987 för en normalvillakan få en utgift på . Man talar om den här skaften som om den utgiftenvore livsavgörande för familjernas ekonomi. Jag vill inte bagatelliserafastighetsskatten, utan jag tror att de flesta har mer än nog av utgifter, menvi får ändå ge den rimliga proportioner oeh se på vad övriga kostnader iboendet innebär i förhållande till den här utgiften. Jag tror aft det vore bra om vi kunde enas om att försökaföra en lugn, sansad och saklig debatt, så att medborgarna får en tillfredsställandeinformation. Def finns ingen, , som tycker def är roligt atf faut skatter av de boende. Ingen tycker det är roligt att höja boendekostnaderna.Men det finns inte någon annan väg än att svenska folket gemensamt betalar förde utgifter vi har. Ingen annan kommer aft göra def. Er väg - att låna sig fram- gäller inte längre. AnL 49 (): Def var intressant atf bosfadsministernklargjorde sin inställning till de skärpningar vi genomförde när det gällerboendet. Vi är helt på def klara med aft vi, precis som bostadsminisfern säger,inte orkar med de subventioner som har gällt. Jag försfår infe varför bosfadsministern är så upprörd -jag har för min del försökt aff föra debatten sakligt. Möjligen är det därföraff jag har gett sådana exempel som folk begriper. Jag skallfa ett annat sådant exempel, och def begränsar sig i tiden fill . När ni bröt skatteuppgörelsen, då förhandlade ni medfackföreningsrörelsen och gick med på atf införa rätt fill avdrag förfackföreningsavgiffer. Den ger en lättnad med . EnLO-medlem som bor i en villa som jag nämnde i mitt exempel, med etttaxeringsvärde på , blir av med den läftnaden. Nästa årblir han av med ett belopp som ungefär motsvarar lättnaden, och detsamma gällerför året därefter. Aff den här avdragsräften infördes var en förutsättningför atf avtalsrörelsen skulle gå atf genomföra lugnt. Hur tänker ni nu göraför att få den att genomföras lugnt? Överläggningen var härmed avlutad. 12§ Svar på fråga 1984/85:34 om arbetsmarknadssituationen i har frågat mig vilka åtgärderjag anser nödvändiga för aft stoppa den oroväckande utvecklingen för Fagerstakommun och vända trenden mot en ljusare framtid. Jag är medveten om aft ett betydande antalarbetstillfällen går förlorade vid omstruktureringen av stålindustrin. Fagerstahör fill de kommuner som drabbats hårdast. Men den forflöpandestrukturförändringen är nödvändig för hela industrin om skall kunnabehålla sin konkurrenskraft. I den s. k. stålpropositionen har regeringen anvisat 25milj. för särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen. Dessa medel kananvändas för aff ta till vara idéer som finns i näringslivet, organisationeroch hos enskilda människor. I samband med sfålpropositionen ingick staten ocksåavtal med berörda specialstålsföretag om att dessa skall tillskjuta 100 milj.kr. fill ett särskilt bolag, def s. k. Bruksinvest. De här pengarna är avseddatill atf skapa nya verksamheter i de bruksorter som berörs avomstruktureringen. De resurser som finns inom arbetsmarknadspolitikens ramkommer aft utnyttjas med full kraft. Def gäller såväl platsförmedling,arbetsmarknadsutbildning som beredskapsarbeten. Inom ramen för ett OECD-projekt är för delFagersta fillsammans med och föremål för en särskildstudie. Denna studie går ut på att undersöka hur lokala initiativ till attskapa nya 3 protokoU 1984/85:7-9 arbetstillfällen bäst kan understödjas. I samarbete medkommunerna diskuteras möjligheterna aft förstärka insatserna för att skapa nyaföretag, kooperafiv o.d. AnL 51 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Utvecklingen för kommun har varit mycket dysterunder en lång följd av år och är det fortfarande. Infe minst omstruktureringeninom stålsektorn har drabbat just mycket hårt. Jag delar heltarbetsmarknadsministerns syn på utvecklingen på det här området inomFagerstaregionen. Man kan mot denna bakgrund fråga sig hur mycket en kommun avFagerstas storlek och struktur tål av nedgång, innan allvarliga störningardrabbar kommunen och dess invånare. är en kommun där befolkningensuccessivt minskar, där arbetslösheten ökar och där kommunalskatten drivitsupp så atf den blivit en av landets högsta. Def ter sig minsann inte lockandevare sig för de enskilda människorna på orten eller för de företag som redanverkar där eller vill söka sig dit. Jag kan i detta sammanhang infe låta bli att påminnaarbetsmarknadsministern om de många löften som avgavs från socialdemokratiskapolitikers sida i den senaste valrörelsen, löften om hur problemen inomFagerstaregionen skulle lösas bara man fick en socialdemokratisk regering. I arbetsmarknadsministerns svar kan jag verkligen intefinna mycket av råd och besked för att lugna de många invånare i somkänner djup oro för alla de problem som drabbar människorna i en kommun medFagerstas utvecklingstrend. Arbetsmarknadsministern hänvisar i stort sett tillberedskapsarbeten och insatser på det området. Beredskapsarbeten är bra, mende löser inga problem på . Jag vill ändå ge arbetsmarknadsministernen eloge, när jag citerar följande ur hennes svar: "Men den fortlöpandestrukturförändringen är nödvändig för hela industrin om skall kunnabehålla sin konkurrenskraft." I och med det konstaterar arbetsmarknadsministernaff man inte löser de problem som finns inom stålindustrin i ellerFagersfaområdet genom att kräva att varje arbetstillfälle inom den verksamhetenskall bibehållas. Jag vill konstatera något positivt på den lokala nivån.Under ledning av i görs många goda insatser, ochingen möda spårs därvidlag för att analysera problemen och presentera delösningar som på denna nivå anses vara möjliga. Därmed vill jag ha sagt att jag är underrättad om och heltinförstådd med att det görs mycket på regional nivå på detta område.