prot · G80986 · 1984-12-31 00:00:00 — För de allra flesta är det därmed obegripligt att det imånga av våra livsmedelsbutiker över huvud taget finns sydafrikanska produkteroch att det ankommer på deras egen vaksamhet, om de skalllyckas undvika dessa varor. För oss politiker blir det en omöjlig pedagogisk uppgiftatt börja tala om GATT-regler och frihandel och om att vi som exportberoendeland måste vara emot all protektionism. Jag undrar hur många som skulle haaccepterat debatten här i kammaren som svar på sina frågor. Visst förstår folkatt vi i själva har ett intresse av att få sälja fritt, menprotektionism uppfattas i alla fall som att man försöker skydda inhemskaprodukter. Här är det ju fråga om persikor, druvor, aprikoser osv.Dem kan vi inte odla, och följaktligen måste vi importera dem från annat håll,om vi nu absolut vill ha dessa varor. Kort sagt: Alla dessa bortförklaringaruppfattas bara som ett exempel på politikers förmåga att slingra sig undan närfolk kräver ett klart besked. Skall vi eller skall vi inte behöva finnasydafrikanska varor på våra butikshyllor? Ännu svårare att svara för sig fårman om man träffar på någon som satt sig in i verkligheten för justlantarbetarna i , dvs. de som utnyttjas för att få fram de härprodukterna. publicerade Isolera Kommittén, som idagligt tal brukar kallas , en rapport som heter SvartaLantarbetare. Underrubriken var "- livegen förbrukningsvara". a. på grundval av den rapporten som jag ansett mig ha fog för att användauttrycket slavarbete i mitt särskilda yttrande. Men jag kan också stödja mig pådet citat ur arbetsmarknadsminister tal vid 1983 sominleder den : "Ingen annan form av förtryck representerar forna dagarsslaveri bättre än apartheid. Och systemet förstärks. får vita arbetsgivaredisponera svarta fångar, utan att ge dem lön. De gamla slavägama hadeåtminstone ett intresse av att hålla sin arbetskraft vid liv. Dagens herrar iSydafrika verkar inte ens ha den ambitionen." har redan tidigare i debattengjort en beskrivning av lantarbetarnas situation, men jag skulle gärna viljakomplettera den med ett par citat ur den omnämnda skriften, där redovisarförhållandena för kvinnor, barn, säsongsarbetare, fångarbetare, osv. I Moiketsi arbetar kvinnor och barn på tomatfarmerna,ibland för ingen annan lön än tomater. Ett citat från en kvinnlig arbetare somhar med sig sina barn på fältet: "De dagar vi skickar barnen ut på fältenfår de i alla fall nån mat i magarna." En arbetsgrupp inne i som heter Farm LabourProject avslöjar i en rapport många fall där lantarbetare inte får någon lönalls, utan bara magra ransoner av majsmjöl och utsorterade rester av vad farmenproducerar. Arbetstiden är i genomsnitt ; det finnsexempel på . Arbetet pågår , mednågot . För många jordägare har det visat sig ännu lönsammare attsparka ut de "bofasta" lantarbetarna och i stället anlitasäsongsarbetare från reservaten -s. k. bantustans - där överbefolkning,arbetslöshet och svält tvingar människor att acceptera arbeten på snart sagtvilka villkor som helst. Förbud mot investeringar i och Förbudmot investeringar i och Enavlöningsform innebär att arbetarna får en del av sin lön i form av vin underarbetsdagarna. Som följd av den regelbundna och höga vinkonsumtionen äralkoholismen skrämmande hög bland arbetarna på vingårdarna. Tilldet mest uppseendeväckande i systemet hör att ägarna tar betaltför vinet. De tar alltså tillbaka en del av den redan magra kontantlönen frånde arbetare som har gjorts beroende av en daglig vinranson. Barnenär dubbelt undertryckta och utnyttjade, eftersom de för det första används somsäsongsarbetare och för det andra ges en lön som "underårigarbetskraft". Anti-SlaverySociety i och i och många andraorganisationer radar upp exempel på hur barn utnyttjas för att pressa lönernaoch öka jordägarnas vinster. Enviktig arbetskraftskälla för det sydafrikanska jordbruket är apartheidregimensöverfulla fängelser. Den vite jordbrukaren utnämns då till "tempo-rarywarder", tillfällig fångvaktare, och får därmed fullständig förfoganderättöver fångarna. Systemet öppnar vägen för en extrem utsugning av arbetarna, ochför övergrepp och misshandel av de helt utlämnade och försvarslösa fångarna. Ja,herr talman, jag tror inte jag behöver anföra flera exempel ur ISAK:s rapport. dag står man själv där hemma i köket med aprikosburken som man ryckt åt sigi förbifarten i en korg med varor till extrapris i butiken och läser på burken"Product of South ". Förstenad och skamsen, tills man nästangråter av ilska, i vetskapen om vad som ligger bakom tillkomsten av den därburken och i vetskapen om vem som tar profiten. Man kastar burken oöppnad, manförbannar sitt slarv men också att man som politiker inte förmått se till attdet här inte kan inträffa. Ochvisst, herr talman, måste det gå att sprida kunskap om lantarbetarnas villkor iSydafrika, och skapa förståelse för att det finns något som går utöver i ochför sig riktiga principer om frihandel. Det måste finnas också moraliska skälför ett importstopp. Härvill jag något anknyta till debatten mellan bl. a. och . Självfallet skall vi inte agera så fyrkantigt att kanplocka poäng i en omröstning i . Det enda som skulle kunna ta över i frågaom GATT-reglerna är - som mycket riktigt har påpekats - ett beslut om bojkott iFN:s säkerhetsråd. Men det är ju så länge GATT-reglerna är som de är. Men detär ju inte som har skrivit GATT-reglerna, utan det måstenaturligtivs gå att verka för en ändring av GATT-reglerna eller för att - somockså har nämnts - bli av med i utan att gå direkt till enomröstning som kan plocka poäng på. Redanden Sydafrikalag vi har är, som många här har sagt, ett unikt undantag -därför att det sydafrikanska rasåtskillnadssystemet är unikt. "I ingetannat land förekommer en så långtgående och systematiskt bedriven och ikonstitutionen stadfäst diskriminering baserad på hudfärg" - det är ett citatur.UD:s informationsskrift om södra . Justdärför att det är unikt har vi gjort ett unikt undantag från principen attSverige bara ställer upp på sanktionsåtgärder beslutade av FN. Det vet våromvärld mycket väl, även om man kanske inte alltid låtsas om det för att manvill nå andra syften. Vigjorde ett undantag därför att vi ansåg oss inte kunna vänta påsanktionsåtgärder beslutade av FN när det gällde investeringarna. Jag menar attvi nu har väntat tillräckligt när det gäller internationella sanktioner förhandeln och måste göra något i . Detär möjligt - det har också berörts i debatten här , jag tror attdet var av - att det här i skulle gå att komma fram genomfrivilliga överenskommelser och genom ett bredare avståndstagande frånimportörerna av varorna. Men där brister, tycker jag, underlaget för ett besluti dag, både i betänkande och i propositionen. Därför menarjag - inte minst med stöd av många tunga remissinstanser i yttrandena överSydafrikakommitténs betänkande - att det är utomordentligt viktigt att vi, närdet gäller handelsbojkott av både och i den utredning som haraviserats och som enligt vad vi de facto kommer att besluta om skallgöras mycket snart, får en helt annan ambitionsnivå när det gäller att belysa möjligheternaatt ytterligare begränsa handeln med och . Det har jag velatmarkera med det här inlägget i debatten. Förbudmot investeringar i och 25 PER (): Målet för den svenska Sydafrikapolitiken bör naturiigtvis vara att sålångt som möjligt med hänsynstagande till internationella förpliktelser bidratill en fredlig demokratisering av . Detta bör ske genom en starkmarkering av det svenska avståndstagandet från apartheidpolitiken. Så långttror jag att enigheten i den svenska är mycket stor. När det däremotgäller vilka medel vi skall använda för att nå dessa mål är oenigheten dessvärre något större. betänkande nr 6 om södra harnäringsutskottet lämnat ett yttrande. I det yttrandet återfinns sammanlagt femavvikande meningar med moderata signaturer. Ingen av de avvikande meningarnaifrågasätter på minsta sätt målet att förändra på fredlig väg iriktning mot en demokratisk stat. Däremot medlen och de olika medlenslämplighet har vi vissa avvikande synpunkter på. Ivad avser medlen har vi den uppfattningen att en uppförandekod för svenskaföretag i vore en väsentligt bättre metod att med fredliga medelförbättra förhållandena för de förtryckta grupperna i . Enuppförandekod skulle kunna vara starkt pådrivande i förbättringen av såvälutbildning som sociala levnadsbetingelser för den svarta majoriteten i landet.Dessutom kan den göras mer effektiv än lagbestämmelserna. Därmed skulledemokratiseringsprocessen kunna påskyndas. Regeringen,och uppenbarhgen den kommande riksdagsmajoriteten, har i stället valt en utvidgadsvensk lagstiftning om investeringsförbud för svenska Förbudmot investeringar i och Dennalag ger möjlighet till dispenser för investeringar. Trots detta är detuppenbart att flera svenska storföretag med dotterföretag i södra ärutomordentHgt beroende av verksamheten där för sin sysselsättning i menframför allt för sin tekniska utveckling och kompetens. Ett ensidigt svensktbortdragande från södra skulle endast lämna konkurrensfördelar tillandra utländska företag med rymligare samvete. Svenska arbetares ochtjänstemäns arbeten skulle kunna komma att hotas. Lagstiftningenär dessutom otymplig i och med de exterritoriella tillämpningar somuppenbarhgen kommer till stånd med den utvidgning som lagen nu skall få. k. investeringskommitté sammanträdde . Vissa avkommitténs medlemmar har varit utomordentligt kritiska mot informationtill berörda medlemsländer. De anser sig inte ha haft erforderliga möjligheteratt reagera och lämna synpunkter på lagstiftningen. Särskilt allvarligt ansesdetta ha varit för svenska företag med dotterbolag i främmande länder medminoritetsägare i dessa företag. Dessa minoritetsägare i dotterbolagen, som isin tur kan äga ett dotterbolag i , kan komma att råka illa ut. Densvenska lagstiftningen förbjuder ju dessa dotter-dotterbolag att investera. Detdrabbar således investerare och ägare i tredje land, i synnerhet om dettadotterbolag i främmande land med minoritetsägare har förvärvats efter den 1juli 1979. Då finns det ju inte ens någon möjlighet för dotter-dotterbolagettill dispens att investera i . Meddet anförda tycker jag att jag väl visat att lagen om investeringsförbud isödra är utomordentligt svår att tillämpa. Den kan komma att ge starktnegativa verkningar för svensk industri och arbetsmarknad, somresultaten på utvecklingen i södra är diskutabla. En nedläggning avsvenska företag i södra ensidigt leder knappast till någonting positivt.Däremot skulle en stark uppförandekod kunna medföra att svenska dotterbolag isödra skulle kunna komma att utgöra en progressiv, i alla fallprogressivare, kraft i arbetet på att återställa en demokratisk utveckling ilandet under fredliga former. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till de moderatareservationerna i utrikesutskottets betänkande nr 6. 26 (): har beretts tillfälle att yttra sig över regeringensproposition om förslag till lag om förbud mot investeringar i ochNamibia. har i sitt yttrande till utrikesutskottet behandlatvissa övergripande frågor rörande lagen om förbud mot investeringar i Sydafrikaoch samt möjligheterna till dispens från investeringsförbud enligt dennämnda lagen gentemot och . syftar i sittyttrande till att, med tanke på målet för den svenska Sydafrikapolitiken, iförsta hand bedöma vilka effekter de föreslagna åtgärderna kan få för desvenska företagens verksamhet. Vid behandlingen av de övergripandefrågorna har utskottet pekat på de av utredningen redovisadeeffekterna för svensk export och sysselsättning av svenskägda företagsverksamhet i . Omkring hälften av den totala svenska exporten av varortill beräknas utgöras av leveranser från svenska företag meddotterbolag i . En betydande del av denna export utgörs av leveranserinom koncernerna. Dessa s. k. internleveranser uppskattas av företagensysselsätta drygt 1 000 personer i . Motdenna bakgrund vill utskottet framhålla att eventuella förändringar i desvenska företagens verksamhet i får relativt begränsade effekter försvensk sysselsättning och ekonomi som helhet. Den svenska Sydafrikapo-htiken ärenligt utskottets mening i allt väsentligt en utrikespolitisk fråga medförhållandevis begränsade näringspolitiska effekter. Detta utesluter inte,vilket också framhålls i propositionen, att en fortsatt begränsning av svensknäringsverksamhet i kan få negativa och i enstaka fall svårhantera-deeffekter för företagen och deras anställda i . Särskilt kännbara kanföljderna bli för de företag vilkas verksamhet är inriktad på leveranser tillgruvindustrin, som för sin teknik- och produktutveckling har ett starktintresse av närheten till den sydafrikanska marknaden. Trotsdessa farhågor har näringsutskottet mycket bestämt slagit fast att de svenskanäringspoHtiska intressena inte skall tillmätas en överordnad vikt i sambandmed behandlingen av denna aktuella fråga. En majoritet i näringsutskottetbestående av socialdemokrater, centerpartister, folkpartister ochvänsterpartiet kommunisterna har i de övergripande frågorna ställt sig bakomuppfattningen om effekterna för svenskt näringsliv. Moderaternai näringsutskottet har på fem punkter redovisat avvikande mening. Moderaternaanser att de svenska näringspolitiska intressena skall tillmätas en störrebetydelse vid utformningen av Sydafrikapolitik. Detta krav avvisasnaturligtvis av majoriteten. föreslår också att en uppförandekodskall utarbetas mellan svenskt näringsliv och de fackliga organisationerna istället för att man inför en lag om förbud mot investeringar. I och för sig harmajoriteten i näringsutskottet ingenting emot att en sådan kod utarbetas, meneftersom den skulle vara frivillig och inte utgöra sanktionsinstrument kan deninte ses som ett alternativ utan endast som ett komplement till den pålagstiftning grundade kontroll och reglering som föreslås i propositionen. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets hemställan i betänkandet omförbud mot investeringar i och . Förbudmot investeringar i och 27 PER ()replik: När vi vill tillmäta de svenska ekonomiska intressena större betydelsegör vi det inte utifrån rent ekonomiska utgångspunkter, utan i förvissningen omatt vi genom att göra detta på ett bättre sätt kan tillgodose målsättningen endemokratisk fredlig utveckling i södra . En uppförandekod kan utformaspå ett sätt som vi tror bättre kommer att tillgodose intresset att verkapådrivande i fråga om en demokratisk utveckling än den nuvarande och tilltänktalagstiftningen. Förbudmot investeringar i och 28 (): På ett sätt är det en unik lag som vi nu skall fatta beslut om. Viföljer vår egen linje här i landet, i vår opposition mot apartheidpolitiken. Iett sådant sammanhang uppstår frågan: Vem skall man lyssna på? Vilka röster äravgörande för vilken ställning vi tar? säga att hon hade varit nere i och hörtfackföreningsledare säga att det var bra med investeringar. Jag kan inte bedömadessa fackföreningsledares representativitet, men allt det som jag har hörtifrån det hållet går i en helt annan riktning. Och skall man veta att de somuttalar sig inte kan tala klarspråk ordentligt. Om de gör det, blir de dömda. Närvi lyssnar på människor och på ledare för den afrikanska nationalkon-gressen,när vi lyssnar på , och när vi senast lyssnade på ,är det helt tydligt vad de vill. De vill att det skall ske en isolering, och deär naturligtvis helt medvetna om vad detta kostar dem i ett övergångsläge. Menvad de säger är: Det är så svårt och kan inte bli sämre, och de företag somopererar här, inkl. de svenska företagen, spelar bara med i denna avskyvärdaapartheidpolitik som delar upp människor efter hur de ser ut, vilken färg dehar på sitt skinn. Jaghar ett uttalande av här: Min nationalitet i detta dokumentbeskrivs som f. n. obestämbar. Det är hans medborgarskap, det är hans pass. Mantalar om de människor som blir förflyttade till dessa "homelands".Det är inte fråga om tusentals eller hundratusentals utan om miljonermänniskor. säger: De blir avstjälpta, som om de vore skräp, när dehamnar i dessa s. k. återuppbyggnadsläger i fattiga, ofruktbara och torrabantustans. Detär den verklighet som vi har att hantera här. Frågan är om vi skall hanågonting i den byken att göra. Regeringen,utredningen och utskottet går på en optimistisk linje, i den meningen att vitror att det kan bli en annan situation i . Jag tror att jag villsälla mig till dem som är rätt pessimistiska. Men å andra sidan: Kan det verkligenfortsätta i längden? Jaghörde igen - och jag tror att jag såg det i reservationen från -att sade att de hoppas på en fredlig utveckling. Ja, detgör vi alla. Men jag hörde en gång , som fick fredspriset 1960,säga: Vi har klappat på den vite mannens dörr , men den har inteupplåtits, vi har inte fått komma in. Och dess värre måste vi konstateraatt det inte har skett så förfärligt mycket i positiv riktning. Nej, det äregentligen ett understatement, för det har inte skett någonting. Och det sistasom vi hörde beträffande hur det egentligen går i är ju dagsfärskt. har haft denna fråga uppe till både diskussion ochutredning. I samband med antagandet av den förra lagen och det utredningsarbetesom föregick den var ekumeniska nämnden mycket aktiv när det gällde att utredaförhållandena i . ansluten till dem somarbetade med detta då. Också vid det tillfället sade vi ifrån ekumeniskanämndens sida att vi kanske ändå skulle vänta och se omförhållandena förbättrades något vid de svenska företagen. Men vi kunde efterett par år inte konstatera att det hade skett någon förbättring, och det leddesenare till att vi fick en lagstiftning - en lagstiftning som vi nu skärper. Jagvill läsa upp ett avsnitt från ekumeniska nämndens yttrande ,under det att den senaste utredningen pågick, eftersom jag tror det är ettuttryck för vad de kristna kyrkorna i landet tycker: "Denolagliga ockupationen av , de ständiga anfallen mot och raiderna in igrannländerna, en ständigt ökad och aggressiv militarisering gör sammantagetatt är det största hindret för en fredlig utveckling på denAfrikanska kontinenten. Deojämlika villkor som råder för olika befolkningsgrupper i ärkallblodiga och cyniska uttryck för den herrefolksmentalitet som tillåtsbestämma utvecklingen i . Denna mentalitet som får vita sydafrikaneratt uppleva sig handla rätt när de godtyckligt arresterar oliktänkande, när debryter sönder svarta familjer, när de tvångsförflyttar eller deporterar svartatill s k hemländer, när de själva lever i överflöd och relativ trygghet medanmajoriteten av befolkningen lider av svält, arbetslöshet, förnekade mänskligarättigheter, undermåliga skolor, dålig hälsovård om någon alls --- Dessa företeelservisar att apartheid-politiken är moraliskt havererad Regimenär dessutom mycket propagandistiskt inriktad och utgör en smitthärd från vilkendet onda vi benämner rasism sprider sig. Därförhar velat undersöka vilka åtgärder som skulle kunnavidtas för att vinna ökad uppslutning kring kravet att effektivt isoleraSydafrika och apartheid." Vadär anledningen till att ekumeniska nämnden engagerat sig så starkt i den härfrågan? Jo, det finns goda kontakter genom missionen, man känner mångamänniskor där nere, och en ytterligare anledning är kanske samvetet, eftersomdenna mycket förhatliga regim säger sig försvara den kristna civilisationen.Som sade när han var här: Man talar om ett kristet land, menvilken kristendom är det fråga om? Inte någon alls, naturligtvis! Jagskulle ha varit ytterligt glad om även moderata samlingspartiet hade förståttdetta, hade begripit vad det är fråga om och inte hade särat ut sig i dettasammanhang. Det finns anledning att påpeka detta, tycker jag. Skillnaden ärstor mellan moderata samlingspartiets syn och folkrörelsernas syn på detta. Jagär med på en motion som har som första namn, och eftersomreservation 2 och 9 sammanfaller med den motionen, kommer jag i den slutligavoteringen att rösta på dessa reservationer. Förbudmot investeringar i och 29 () replik: Herr talman! Jag tycker att det skulle vara på sin plats attför kammaren påpeka att det, som jag har uppfattat det, inte finns någonskillnad i denna Förbud mot investeringar i och kammarebeträffande avskyn för apartheidsystemet, avskyn för apartheidpolitiken ochviljan att motverka detta system, men det finns en skillnad i fråga om medlen.Det är de olika medlen - Sydafrikalagen, förbud mot investeringar- som vi hardiskuterat här. 1 många andra avseenden är vi ju ense om åtgärderna. När det gäller de svenska folkrörelserna är det faktisktså, , att vi från moderat håll bl. a. sätter vår tilltro och vårtillit till de svenska folkrörelserna i flera viktiga hänseenden, när detgäller opinionsbildning mot apartheidsystemet och även när det gäller förmåganatt genom konkreta insatser stödja och hjälpa också de grupper inne i Sydafrikasom arbetar mot apartheidsystemet. Där har, som jag ser det, de kristnarörelserna och många andra folkrörelser en mycket stor och viktig uppgift. Jaghoppas att håller med mig på denna punkt. 30 () replik: Om dessa folkrörelser, som sätterså stor tilltro till och litar så mycket på, är helt överens om att man måsteisolera och i själva verket vill gå längre än regeringen gjort idetta avseende och om dessa folkrörelser lyssnar på de människor som finns därnere och som föreslår dessa åtgärder, då kan man väl ändå inte hävda attmoderata samhngspartiet har lyssnat på folkrörelserna, även om man säger ochnaturligtvis menar att apartheidsystemet är avskyvärt. Jag har naturligtvisinte ifrågasatt den allmänna inställningen, men det avgörande är att vi plockarfram alla de medel som det över huvud är möjligt att plocka fram. 31 () replik: Vi tror inte på detta medel, att det ärpositivt för de svarta att svenska företag skall ut ur . Men vi trorpå att vi i FN skall verka för gemensamma internationella åtgärder. Vi tror påatt man måste försöka stödja de aktiva grupperna i . Jag blev nästan litet ledsen närjag fick ett brev, undertecknat av bl. a. , som handlade mycketoni 8§ i Sydafrikalagen men som sade väldigt litet till oss om vad man kan görai opinionsbildningen, vad man kan göra för att stödja grupperna inne iSydafrika som verkar för att motarbeta apartheidsystemet. Jag hoppas faktisktpå ett ökat engagemang när det gäller att försöka öka vårt stöd till dessagrupper inne i . 32EVERT () replik: Det är alldeles utmärkt. Stora bidrag harlämnats till grupper i som har hjälpt fångar och deras familjer medatt få utbildning. Det finns alltså en sådan verksamhet, och den måste pågå,och den måste förstärkas. Men det kan man inte göra genom att t. ex. dra nedSIDA:s anslag i detta avseende, som utskottets värderade ordförande sade härtidigare. Jag kommer tillbaka till det som jag tycker är avgörande,nämligen att man måste lyssna på de människor som lider under detta avskyvärdaapartheidsystem. Om man menar allvar med sitt tal, skall man också följa dessamänniskors vilja. 33HANS (): Regeringens förslag till ny Sydafrikalaginnehåller väsentliga förbättringar i förhållande till nuvarande lag. Detgäller främst förbud för svenska juridiska personer att ge lån till sydafrikanskastaten eller dess myndigheter, förbud för svenska juridiska personer att bidratill att egendom hyrs av ett sydafrikanskt eller ett namibiskt dotterföretaggenom s. k. finansiell leasing samt bemyndigande för regeringen att införaförbud mot tekniköverföring till eller . Även i övrigtinnehåller propositionen en rad förslag till en skärpt och aktivSydafrikapohtik. har redan nämnt att det bildats envästeuropeisk sammanslutning av parlamentariker mot apartheid. Den här sammanslutningen,som har deltagare från 14 västeuropeiska länder, hade en sammankomst iKöpenhamn . Jag hade då tillfälle att beröra de förslag som den svenskaregeringen har framlagt. Det var en bred sammanslutning med representanter förolika partier. Jag kan väl säga att man hade en positiv syn på de härförslagen, och jag tror att det finns ett stort intresse att i övrigavästeuropeiska länder söka verka i samma riktning som vi här i gör. gör gällande att de vill arbeta för att manstöder de förtryckta i .