prot · G80982 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag skulle, herr talman, vilja fråga omkommunikationsministern inte anser att arbetslöshetssituationen iSundsvallsregionen och i , speciellt när det gäller byggarbetskraften,är lika allvarlig som i . Om planeringen av vissa vägbyggnadsarbeten i Västernorrlandsoch Förvisso är det , men jagmåste ändå få fråga : Varför vill sänka anslagetpå det arbetsmarknadspolitiska området med ungefär en miljard, om ni förväntarer att regeringen skall kunna tillskjuta pengar till just sysselsättningssvagaregioner? Under de som vi socialdemokrater har haft regeringsmaktenhar vi tillfört åtskilliga summor till just skogslänen av sysselsättningsskäl.Det har naturligtvis också inneburit att näringslivet i skogslänen,företrädesvis skogsindustrin och skogsbruket, i första hand har dragit nytta avde investeringar som har gjorts där. Det är alltså fråga om betydande belopp,inte minst inom detta område. När det gäller de två vägprojekt som tarupp kan jag säga att byggandet av kan startas tidigast i maj 1986och möjligen . Det finns en arbetsplan, ochdet lär finnas risk för att denna arbetsplan överklagas. Det skulle innebäraatt vägbygget inte kommer i gång förrän än 1985-1986. Jag kan försäkra att den socialdemokratiska regeringen medhjälp av kommer att se till att pengar tillförs de län, somhar sysselsättningssvårigheter, i betydligt snabbare takt än om vi hade enmoderat arbetsmarknadspolitik. Om sträckningen av väg 55 genom 26PER-RICHARD MOLÉN (m): Från moderat sida har vi pekatpå alternativa finansieringsmöjligheter när det gäller bl. a. väginvesteringar.Eftersom det också framgår av svaret att man för tänker signågon annan form av finansiering via Nordiska investeringsbanken vore detvärdefullt om kommunikationsministern i detta sammanhang kunde utveckla dettalitet mera. Man skulle på det sättet få en betydligt större investering, somockså i mycket hög grad skulle stämma överens med de moderata idéerna. Jag troratt vi, oberoende av vilket parti vi tillhör, är ganska överens om att det ärknappa anslag som vi råkar ha. Pengarna skulle med större fördel kunna användasför . Jag kan, herr talman, inte riktigt förstå varför man förstvill göra betydande satsningar i Åreområdet på turismens område och sedan villlämna statsbidrag till kommun för att bygga en ny väg tillflygfältet, som innebär längre väg för turisterna i - och sedaninte vill medverka till att man skall få de bättre kommunikationer som ärnödvändiga för att öppna hela fjällvärld för en ökning av den turismsom även regeringen att döma av budgetpropositionen har visat sig varaintresserad av. 27 Kommunikationsminister : Herr talman!Låt oss nu först klarlägga detta beträffande Uddevallasatsningen. Denfinansiering som det där är fråga om gäller ett projekt som man har varitöverens om mellan de nordiska finansministrarna. E 6 har betydelse inte baraför svenskt näringsliv utan även för norskt näringsliv. Det har betraktats somsjälvklart att E 6 skulle ingå i sådana investeringsobjekt som det här gäller. Sedan en annan sak: Satsningen i innebäringen senareläggning på något sätt av projekt i andra delar av landet. Ettprojekt i gäller bro över järnvägen vid . Att vi ger pengar fördet projektet, som tas upp i årets budget för , kommer attinnebära att man kan tidigarelägga ett annat projekt i en annan del av dettaland. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1984/85:388 om sträckningen av väg 55 genom 28Kommunikationsminister : Herr talman! har frågatmig om regeringen vill medverka till en lösning av väg 55:s dragning genomUppsala genom att medge att en liten del av flygflottiljens område får tas ianspråk. Frågan om att ta i anspråk mark av flygflottiljens områdehar prövats av regeringen . Med hänsyn till bl. a. befaraderisker för flygsäkerheten samt uppkommande olägenheter förmarkstridsutbildningen vidflygflottiljen avslog regeringen en av kommunstyrelsen i gjordframställning i frågan. Efter samråd med försvarsministern kan jag meddela OswaldSöderqvist att dessa skäl kvarstår och att regeringen mot den bakgrunden inteär beredd att medverka till att flygflottiljens mark tas i anspråk för väg 55. 29 (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Först några ord om väg 55. Det är alltså en av vårariksvägar, som börjar i och som sedan går över på broar vidHjulsta och och vidare över och ner tillNorrköping. Det intressanta med den vägen är att den under det senastedecenniet - och - har blivit mycket hårt trafikerad avframför allt långtradare. Långtradartrafik norrifrån, som inte har någonanledning att passera , väljer naturligtvis den vägen om manskall söderut. Det förkortar resan, och man slipper . Vidare har vi långtradartrafiken från , somtidigare kom in över och i sin största omfattning kommer frånKapellskär. Också den trafiken söker sig i många fall över och ner för att slippa . Det är alltså en mycket hårttrafikerad väg, och trafiken har ökat. Det är fråga om en förbifart - förbi en storstad, somvanligt. Här har vi nu fått etapp 1, som gjorts klar medganska stora kostnader för viadukter och annat. Vägen slutar f. n. blint, kanman säga, i ett industriområde, där långtradare, framför allt söderifrån,irrar omkring på smågatorna och inte hittar ut - i varje fall inte utan visstbesvär. När det gäller dragningen av vägen finns det norraalternativet och det södra alternativet. Det norra är ur många synpunkter detbästa, men här har de militära intressena kommit i förgrunden. Man vill intesläppa till ett ganska litet hörn av flygflottiljens område. Bådekommunikationsministern och jag vet hur en flygflottilj ser ut. Det är ettjättestort område, och F 16 upptar en stor del av . Jag tycker att de argument som framförs är mycketmärkliga. Det talas om flygsäkerhet. Det är möjligt att den skulle påverkas,men jag har svårt att tänka mig att det lilla hörn av området som det här ärfråga om skulle inverka på den. Och det andra skälet, nämligen"uppkommande olägenheter för markstridsutbildningen vidflygflottiljen" är rena rama nyset, herr kommunikationsminister! Hälsaförsvarsministern det, eller åk ännu hellre dit och titta själv. Det är härfråga om ett jättestort område med hundratals hektar. Varför skall man dåutbilda det lilla fåtal flygsoldater som skall svara för skyddet på just detlilla hörnet av området som skulle komma att tas i anspråk av vägen? Man kan juflytta sig mot den norra delen av området och övadär. Det finns där stora outnyttjade områden. -Det argumentet håller alltsåinte. Bedömningen i detta avseende gjordes 1977 av en borgerligregering, när var försvarsminister. Om sträckningen avväg 55 genom Om sträckningen av väg55 genom varit påplatsen och tittat? Har ni omprövat frågan eller godtar ni bara beslutet från1977? Det tycker jag också skulle vara ganska märkligt. Till slut vill jag ställa en följdfråga, som är aktuelloavsett vilket sträckning vägen får: Är regeringen beredd att anslå medel tilletapp 2 av förbi , oavsett om det blir en nordlig ellersydlig sträckning? hörde också av mitt förrasvar att vägplaneringen är decentraliserad i allra högsta grad. Prioriteringarav vägobjekt ankommer på länen och också på kommunerna i den händelse det ärfråga om statskommunala vägar. Jag vet att de som berörs av vägfrågorna i länsatt i gång ett utredningsarbete. Jag vet inte vad de kommer fram till, men jagär helt övertygad om att man i länet naturligtvis kommer att prioritera vägarnautifrån vägbehovet totalt i länet. Skulle den här leden, Bärbyleden, vara avden vikt som säger - vilket jag inte alls har någon anledningatt betvivla - utgår jag från att den kommer att läggas ganska högt påprioriteringslistan. Och sedan har man de medel att tillgå som normalt finnsför vägbyggnader i alla län. 31 (vpk): Det vi nu fick höra avkommunikationsministern beträffande anslagen är mycket lovande. Men frågan om sträckningen kvarstår. Det finns kvar enönskan från kommun att dra vägen i den norra sträckningen. Regeringenhar bollen och kan avgöra om man skall få kapa en liten bit av det jättestoraflygflottiljområdet. Jag vill således upprepa frågan: Har ni bara slentrianmässigt godtagit beslutet ,som kommunikationsministern redovisar i svaret, eller har ni somsocialdemokratisk regering prövat frågan visavi försvarsdepartementet och demilitära intressena? Det är angeläget att få svar på den frågan. Jag hade litet svårt att höra vad sade, men jaguppfattade att frågan gällde huruvida försvarsdepartementet har I januari månadföredrogs frågan för försvarsminister , som har exakt samma uppfattning som den som ledde tillbeslutet . 33OSWALD (vpk): Det är bara att beklaga att det är på detsättet. Om man skall bedöma frågan ur det civila samhällets synpunkt visavi demilitära intressena tror jag inte att man kan komma fram till en sådanbedömning - om man anser att vägen är viktig, och det är den. Det hållerkommunikationsministern ju med mig om. En väg medden aktuella sträckningen kan inte på något sätt påverka markstridsutbildningen.Jag tycker det är ett löjligt argument. Jag kan böja mig för argumentet attflygsäkerheten skulle kunna påverkas, men efter att själv ha varit på platsenhar jag mycket svårt att tro att det på något avgörande sätt skulle hindraflygverksamheten om man kapar av ett litet hörn på detta jättelika område. Jagvädjar till att han i sin egenskap av kommunikationsminister tarupp nya överläggningar med försvarsministern i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Om arbetsmarknadsläget i och 12§ Svar på frågorna 1984/85:391 och 394 om arbetsmarknadsläget i Västerbottenoch har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att minska arbetslösheten i och dåspeciellt i dess inland. har frågat statsrådet omregeringen är nöjd med arbetsmarknadsläget i samt, om regeringeninte är nöjd, vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förbättrasituationen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågorna. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Sedan tillträdet har det övergripande måletför regeringens politik varit arbete åt alla. Den ekonomiska politiken harinriktats på att trygga full sysselsättning och bekämpa arbetslöshet.Situationen på arbetsmarknaden har utvecklats i rätt riktning. Regeringen har med sina åtgärder lyckats bryta den negativautveckling som har gällt för industrisysselsättningen ända sedan mitten av1970-talet. var 149 000 personerarbetslösa. Motsvarande siffra var 162 000 personer. Den härförbättringen på arbetsmarknaden har också och fått delav. När det konkret gäller vill jag först erinra omatt beslutade om att skulleavsättas för att stärka sysselsättningen i . Medlen avsåg bådekort- och långsiktiga åtgärder. Dessutom tillförs både och Västerbottenslän avsevärda resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Underinnevarande budgetår har t. ex. fått 462 milj. kr. förberedskapsarbete och rekryteringsstöd. Dessutom har länet fått ytteriigare 100milj. för att stödja byggsysselsättningen i länet. harVästerbotten tilldelats 145 milj. kr. för beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd samt 20 milj. kr. för att stödjabyggsysselsättningen. För arbetsmarknadsutbildningen hårde båda länen fått 134milj. resp. 52 milj. kr. under innevarande budgetår. 8 protokoll 1984/85:78-85 Utöver dessa insatser bereds f. n. inom regeringskanslietfrågan om behov av den reserv om ytterligare 450 milj. kr. tillberedskapsarbete och rekryteringsstöd för innevarande budgetår som riksdagenredan fattat beslut 35 (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaretpå min fråga. Det är inte uttryck för gnäll eller kverulans när jag påstår attjag inte är nöjd med det. Jag hoppas att det inte är så, att den ansvariga ministernoch regeringen inte fattar vidden av problem. Det är ju bra satsar de pengar som talade om. Men när det gällerrekryteringsstöd, konjunkturuppgång, devalveringseffekter m. m. märker viingenting i inland. har vi i länet förlorat mer änett Uddevallavarv. har vi skrivit ut enkelbiljetter frånVästerbotten för 2 600 personer. Beredskapspengarna är slut. försvinner 80arbetstillfällen när det gäller skogliga beredskapsarbeten. 327 personer kommeratt förlora sina arbeten . Skogsarbetarna i kommer attdrabbas av en arbetslöshet på 30 §. Det är det här som det handlar om. Det behövs ytterligaremedel för beredskapsarbeten. Jag hoppas att i ettkompletterande svar kan ställa sådana i utsikt. lovade visserligen CurtBoström att skulle ställa pengar till förfogande, men jag vågar välinte lita på kommunikationsministerns utsaga i det fallet. Jag hoppas ändå attAnna-Greta från sin del av regeringsområdet skall kunna utverka merapengar för detta ändamål. I en debatt sade arbetsmarknadsministernatt det borde finnas förutsättningar för att låta en viss del avberedskapsarbetsmedlen gå till den skogsvårdande sektorn. Konkret uttryckt står nu 327 skogsarbetare inför hotet attmista sina jobb. Det krävs snabba beslut om ytterligare medel för att man skallkunna förhindra att de blir arbetslösa. Det är på den punkten som jag ärintresserad av att få ett kompletterande besked från arbetsmarknadsministern. 36PER-OLA (): Också jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Jag är medveten om vilkenarbetsfördelning som gäller inom regeringen. Att jag ställde frågan tillstatsrådet berodde på att det var han som i enNorrbottenstidning hade uttalat sig om framtid. Av statsrådet uttalanden framgick att någraytterligare regeringsinsatser för attminska arbetslösheten i inteskulle vara att vänta, utan man får där klara sig själv. Samma besked gavregeringen . Jag uppfattar detta svar som mycket anmärkningsvärtoch'defensivt. Arbetsmarknadsministerns svar är i det närmasteinnehållslöst. Det kan sägas vara en historiebeskrivning.Arbetsmarknadsministern säger att regeringenspolitik har inriktats på full sysselsättning. De resultat som uppnåtts är motden bakgrunden närmast skrattretande. befinner sig trotshögkonjunkturen i en oerhört svår situation. var 17 034 människorutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Av dem var 10 550 öppet arbetslösa. Vi kan också konstatera att flertalet kommuner under desenaste åren har fått vidkännas enorma befolkningsminskningar. Länet har totaltunder förlorat 1 700 personer. En viss inflyttning harskett i kustregionerna, men kommunerna i malmfältsregionen har under desenaste åren mist drygt 1 700 personer. Jag tycker att det blåser en kall sextiotalsvind överNorrbotten. Om ingenting görs hotar en katastrof avstora mått inom en hel landsdel. Arbetslöshet, utflyttning, sämreåldersstruktur och minskad service är utmärkande för detta område. I det lägetsäger man från regeringen att ingenting mera skall göras. hänvisar till arbetsmarknadsåtgärder.Ja, sådana har vidtagits. Vi har fått hjälp från AMS, men den har givit mycketringa resultat. Min uppmaning blir därför: Byt fot och byt program! Regeringen visar vidare en sällan skådad passivitet närdet gäller att hjälpa människor i arbetslöshetsdrabbade glesbygder. Däremotvisar regeringen en beundransvärd snabbhet när det gäller att ge hjälp tillregioner och storföretag i andra delar av landet. Jag ifrågasätter intesatsningen i . Befolkningen i den delen av landet är attgratulera. Men nog hade det varit befogat att regeringen hade visat prov påsamma krafttag och samma snabbhet vad gäller ett utpräglat glesbygdslän somNorrbotten. Jag tolkar regeringens strategi på denna punkt så, attområden som under en lång följd av år stegvis växt in i arbetslöshetsproblemenfår vänta, medan hjälpen kommer snabbare i befolkningsrika regioner i en akutsysselsättningskris. I de senare kan man också göra insatser gemensamt medstorindustrin. Jag måste säga att det är en skrämmande politisk utveckling somvi har fått . Det behövs krafttag, , föratt vi skall kunna lösa arbetsmarknadsproblemen i . Om arbetsmarknadsläget i och 37Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Sedan vi senastdiskuterade denna fråga här i kammaren, vilket påminde om ,har ytteriigare medel fördelats till , både beredskapsmedeloch medel för särskilda byggåtgär-der, inom ramen för de 1 750 milj. kr. somriksdagen på regeringens förslag beslöt att avsätta tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder för innevarande budgetår. 450 milj. kr. ladesdå i en särskild reserv för framför allt beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd. Fördelningen och utnyttjandet av den reserven diskuterar vif. Även om jag vet att läget i ärbekymmersamt - speciellt i inlandet - är det ändå glädjande att utvecklingenockså i har gått mot det bättre. Det framgår mycket klart, omman läser den rapport som länsarbetsnämnden ganska har lämnat.Länsarbetsnämnden Om arbetsmarknadsläget i och redogördär för utvecklingen och gör sina bedömningar för framtiden.Länsarbetsnämnden säger t. ex. att bedömningen av utvecklingen påarbetsmarknaden i huvudsak överensstämmer med den som gjordes ochatt högkonjunkturen präglar länets arbetsmarknad. Men visst finns detåterstående problem på byggarbetsmarknaden. Jag vill här särskild nämna attVästerbottens län är ett av de län där vi kommer att göra särskilda försök medden säsongmässiga hanteringen av byggandet genom förenklade verksamheter. De insatser för som har gjorts av den nuvaranderegeringen med det särskilda paketet på jämte ytterligareinsatser är långt större än de insatser som gjordes under de borgerliga åren. Min taletid är tyvärr slut, men jag antar att jag fårtillfälle att utveckla situationen ytterligare i mitt nästa anförande. 38 (vpk): Visst har det skett vissa förbättringar iVästerbotten. Det skall jag inte förneka. Men när man diskuterar sådana härproblem, brukar man inte tala om de förbättringar som har gjorts. Dem är vi jui stort sett inte oeniga om. Därför kanske det blir en slagsida. Men det skulleföra för långt att börja diskutera denna sak. Man måste emellertid ändå göra vissa reservationer. Det finns en enda kommun i inland som interedovisar minus. Skickar vi tusentals människor med enkel biljett söderut, t.ex. från till , måste väl siffrorna bli litet bättre. När det sedan gäller pengarna villjag säga att kommer 327 skogsarbetare att bli avskedade. De är redanvarslade. Beredskapspengarna är slut. Dessa skogsarbetare utför dock ett mycketbra och meningsfullt arbete. Det borde vara möjligt att placera många fler ändem som man under dessa år har haft i beredskapsarbete. Också jag kan hänvisatill länsarbetsnämndens rapport, för jag har den här. Där sägs att personerutan utbildning och erfarenhet alltjämt har svårt att få fotfäste på den öppnaarbetsmarknaden. De människor som inte har möjlighet eller som inte kan tajobb på den öppna arbetsmar.knaden har fått dessa beredskapsarbeten, vilka denu riskerar att mista. förklarar att ytterligare beredskapsmedelerfordras för att hjälpa de mest utsatta på arbetsmarknaden så att utförsäkringi god tid kan förhindras. Om dessa saker vill jag ha ett litet bättre beskedfrån arbetsmarknadsministern. 39PER-OLA (): Debatten handlar växelvis om ochVästerbotten och får kanske inte den rätta strukturen, dåarbetsmarknadsministern har slagit samman frågesvaren. Låt mig erinra om att arbetsmarknadsministern den 1 april 1982sade så här i den arbetsmarknadspolitiska debatten: "Vi har icke råd medarbetslösheten." Jag tycker att det är ett mycket bra konstaterande, ochjag hade hoppats att regeringen skulle ha fört en arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiksom gjort att vi hade fått en annorlunda och bättre situation. I samma debatt konstaterade arbetsmarknadsministern attvid arbetslöshet sjunker människornas beskattningsbara inkomster och bygdenfår mindre pengar att röra sig med - ett riktigt konstaterande. Men varför görman ingenting för att förbättra dagens situation? Med hänvisning till densnabbinsats man gjorde i vill jag fråga: Är det på detsättet, , att regeringens arbetsmarknadspolitik och insatserstår i direkt proportion till väljarunderlaget i olika delar av landet? Arbetslöshet, utflyttning och spräckt social gemenskap ärför många norrbottningar en vardaglig realitet, och detta måste vi bryta.Regeringens arbetsmarknadspolitik, som bevisligen har kapsejsat, måsteersättas, och jag kan bidra med några råd för att ersätta den politiken. Stärk det regionalpolitiska stödet och omfördelaresurserna till inlandet och de områden som har det sämst! Stöd nyföretagande och utveckling av småföretag ochmedelstora företag och sluta dränera företagen och regionen på pengar! Se till att elekronikens nya möjligheter utnyttjas som ettaktivt instrument för decentralisering och inte inordnas i ett system förfortsatt koncentration! arbetsgivaravgifterna för alla företag ochverksamheter och inte enbart för vissa! Och : Slopa arbetsgivaravgifter för nyetableringav data- och elektronikföretag, så att vi får en ordentlig spridning av dennanya teknik och så att den inte hamnar enbart i ! Om arbetsmarknadsläget i och De arbetslösa i är ungefär 1 000färre f. n. än de var . gör den bedömningenatt de nya arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, bl. a. rekryteringsstödet, harhjälpt till väldigt mycket. räknar länsarbetsnämnden med en fortsattgod tillströmning av lediga platser. Den mycket dystra bild av läget som frågeställaren vill gestämmer inte med den situation som jag upplever när jag har kontakt med folk iNorrbotten, nämligen att man tycker att man har fått ny luft under vingarna ochser positivt . Visserhgen har man stora problem, men man vet attdet finns möjligheter till en utveckling i rätt riktning. utropar och för fram förslag omstöd till det privata näringslivet, som ju ibland påstås vara räddaren i nödeni alla sammanhang. Jag skulle vilja redovisa för ett enligt minmening ganska sorgligt bevis på det privata näringslivets bristande intresseför . Regeringen beslöt att ställa 50 milj. kr. tillförfogande för Malmfälten Finans. Villkoret var att privata intressenter skulleskjuta till 13 milj. kr. Från början hade från det hållet utlovats ännu merapengar. Vi kan nu konstatera att de privata intressena inte fårihop mer än 5 milj. kr., och jag tycker att det är mycket beklagligt att detförhåller sig på det sättet. Det är faktiskt så att för sin framtidmåste lita på att vi ifrån Om arbetsmarknadsläget iVäster-botten och samhälletssida fortsätter, på samma sätt som vi gjort under de somvi suttit i regeringsställning, att stödja , att hjälpa och att skapaförutsättningar. De senaste dagarnas utveckling visar tyvärr att man inte kanräkna med att privata näringslivet kan hålla de löften man gav ,vilket är djupt beklagligt. 41 (): sade att arbetslösheten påett år hade minskat med 1 000 personer. Det är väl att fara fram litetvårdslöst med sanningen. Jag fick siffrorna för januari månad. Detaktuella läget är enbart 286 personer, och då är det en bra bit kvar till densiffra hade. säger hon att det är ny luft under vingarna iNorrbotten. Den nya luften kanske i första hand avser de statligabasindustrierna , och . Det är bra och ytterst angeläget att deföretagen går bra, men det är inte lösningen av hela länets problem. Är det nu så att är besviken på detprivata näringslivet får jag fråga henne varför man inte gjorde en betydligthårdare ansträngning för att förmå att göra en viss investering iNorrbotten och inte enbart i ? 42 (vpk): Debatten kanske blir litet underlig med dennaväxelvisa inriktning mot och . I och för sig ärproblemen likartade. Men kanske arbetsmarknadsministern ändå kunde ge en litenantydan om hur dessa 327 skogsarbetare skall se framtiden an. Jag vill citera ett stycke till ur rapporten frånlänsarbetsnämnden : "Antalet långtidsarbetslösa har inte minskat. När detgäller antalet arbetslösa kassamedlemmar med arbetslöshetstiden harantalet ökat från 336 till 418 . Denna grupp väntas öka meden accelererad ökning om inte kraftfulla åtgärder sätts in." Det är dessa kraftfulla åtgärder jag efterlyser. När det gällde siffrorna för länkanske jag uttryckte mig oklart. Det länsarbetsnämnden rapporterar är att dekvarstående arbetslösa års fyra sista månader var i genomsnitt 1000 färre än före.