prot · G809157 · 1984-12-31 00:00:00 — När defgäller tjänsteexport från den offentliga sidan tycker vi kanske att 35 detviktigaste för att få till stånd en sådan tjänsteexport är aft öppna detoffentliga monopolet i för konkurrens. Det är därför som vi så enträgethar arbetat för att stat, kommun och landsting skall använda sig av upphandlingunder fri konkurrens i stället för att lita till alltför mycketegenregiverksamhet. Får vi en inhemsk konkurrens vid sådan upphandling tror jagatt vi står väsentligt bättre rustade för atf kunna öka den svenskatjänstexporten från deri nuvarande offentliga sektorn, och det vore till gagnför svensk industri totalt sett och inte minst för våra betydande balansproblemi utrikeshandeln, I det här betänkandet har vi även berört byggexporfen. Jagtror att vi egentligen är rätt eniga på den punkten. Vi moderater vill snarastgöra en betoning av kravet på en harmonisering av oHka byggbestämmelser iSverige med uflandet, för att ytterligare kunna underlätta byggexporfen frånSverige, Vi har också tagit upp en annan punkt, villkoren för attfå exportstöd för trähus. Här finns eft krav på aft man måste haen samverkan mellan flera företag för att kunna få detta exportstöd. Vi tyckerinte att detta är rimligt, utan det viktiga är att vi får en export av trähussom är större än den vi har . Därför tycker vi aft kravet på samverkanskall upphävas. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservafionerna 1,7,9, 12, 13, 14 och 16 i näringsufskottets betänkande 33, Vihar för avsikt att begära votering och rösträkning beträffande reservation 7, Anf.20 (): För tids vinnande har jag för avsikt aft beröra endast endel av de reservationer som är fogade fill det betänkande som vi nu behandlar. Låt mig börja med reservation 9, som handlar om denfjänstehandelsdelegation som regeringen enligt propositionen har för avsiktatt tillsätta. Frän reservanternas sida anser vi inte aft det är behövligt afftillsätta en speciell fjänstehandelsdelegation, Det betyder infe aft vi ärointresserade av en ökad tjänsteexport. Men vi tycker att def expertorgan somvi redan nu har -exportråd - mycket väl kan klara av dessa detaljeräven i fortsättningen, I reservation nr 12, som gäller valutalagsfiftningen,följer vi upp en fråga som vi har debatterat tidigare , I finansutskottetsbetänkande 28 behandlades de borgerliga parfiernas förslag om en liberaliseringav valutalagsfiftningen. Vi menar atf en liberalisering av valutaregleringenskulle ha stor betydelse för den svenska exporten, inte minst för dentjänsteexport som vi här diskuterar. Reservation nr 14 handlar om byggexport. Vi vet att vi ivårt land har en för stor byggnadsindustri. Men vi vet också att det finns godamöjligheter att komma ut på utlandsmarknaderna och konkurrera. Därför anser vireservanter aft def är av särskild vikt aft vi i intensifieraransträngningarna att i olika internationella sammanhang få till stånd enharnionisering av byggbe-sfämmelserna och ett ömsesidigt godkännande avprovningsresultat. Vi menar atf def skulle underlätta den byggexport som vi sågärna vill åstadkomma. Reservation16, som har , handlar på sätt och vis också ombyggexport. Flera branscher är här berörda, men framför allt småhusindustrin.Ett av villkoren för aff nu gällande exportsföd skall kunna utgå är att det iett projekt delfar minst tre företag. Inom vissa branscher kan detta vara svårtatt genomföra i praktiken, Def verkar hämmande på de företag som önskar görasatsningar på exportmarknaden. Dagensbestämmelser om exportstöd är hämmande för framför allt trähusbranschen. Ettföretag som har för avsikt att etablera sig på utlandsmarknaden genomförsäljningskontor och uppförande av visningshus har inte möjlighet att erhållabidrag, Situafionen för den svenska trähusbranschen är, som jag nämnt, ganskabesvärlig. Vi vet att vi har en ca 50-procentig överkapacitet. Enda möjlighetenatt förhindra nedläggning och därmed en minskning av antaletsysselsättningstillfällen är att vi skapar ökade förutsättningar för export. Dettaär en fråga som har haft att ta ställning till i form avmotionskrav, Näringsutskoftet hänvisar nu tiH tidigare behandling, då man harsagt att en viss flexibilitet ligger i def stöd som administreras avexportrådet. Det finns möjligheter att ge individuellt stöd. harheller inte varit främmande för atf sådana möjligheter behöver utvecklas iframtiden. Vireservanter anser dock aft detta är ett så brådskande ärende att vi inte kanskjuta det . Det gäller att komma till skott - fatta beslut - så fortsom möjligt, för att hjälpa bl, a, den trähusindusfri som vill öka sin export. Meddessa ord yrkar jag bifall till de reservationer där mitt namn förekommer. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 21 (): Frihandeln har alltid varit en av liberalismens hjärtefrågor. Förfolkpartiet är det en självklar utgångspunkt atf ett fritt varuutbyte ländernaemellan är det bästa sättet atf ta till vara jordens samlade resurser. Vi ärockså övertygade om att frihandeln är ett nödvändigt inslag i kampen för enfriare och rättvisare värld med ökad förståelse länder och människor emellan. Vårtengagemang i den här frågan har ett nära samband med vår syn påu-landsbiståndet. Frihandeln och u-hjälpen står för liberaler på sammaideologiska grund. Utifråndenna gmndsyn har vi redovisat en rad olika skäl atf motverka den protektionismsom tyvärr gör sig alltmer påmind mnt om i världen. Det är en ofta upprepadsanning att tillgången till en fri internationell marknad är ett absolut måsteför ett Htet, exportberoende land som , Om den här ogynnsammautveckHngen för frihandeln fortsätter kommer svensk industri inte att kunnautnyttja sin kompetens. Produkter och tjänster kommer att få allt svårare att passeragränserna på grund av en ständigt växande flora av handelshinder. Detär alltså i första hand. i små länder med en liten hemmamarknad sominskränkningar i den internationeHa handeln blir märkbara. En annan sanning somde flesta accepterar, men som man ibland blundar för, handlar om vår industrisnödvändiga anpassning till förändringar i omvärlden. Om industrierna i ettland, eller vanligare inom en bransch i landet, på olika sätt skyddas frånkonkurrens, leder det ofelbart till minskad känslighet för marknadens behov ochockså till minskad effektivitet. Utvecklingen hindras, konkurrenterna springerförbi och sysselsättningen minskar. Eftersom kostnaderna för de handelshinderoch regleringar man sätter in allfid får betalas av konsumenten, antingen viaskattsedeln eller i form av högre priser, driver protektionistiska åtgärderdessutom på inflationen och höjer skatterna. Nukan det invändas att också regeringen och socialdemokraterna står bakom dennasyn på en fri internationell handel - det kommer, förmodar jag, såvälutrikeshandelsministern som snart aff tala om för oss - ochi stor utsträckning är det säkert så. I många internationella sammanhang harMats också agerat på ett förtjänstfullt sätt. Det tycker jag måstesägas. Men det finns exempel på motsatsen. Enligt uppfattning ärSveriges imporfbegränsningar gentemot när det gäller tekovaror enåtgärd som på ett mycket anmärkningsvärt sätt strider mot vårt uttaladebiståndsmål och mot frihandelsprincipen. Vihar nyHgen diskuterat den frågan i samband med debatten om tekoindustrin, menlåt mig upprepa några av argumenten mot begränsningarna för att klargöra omMats eller har något bättre försvar än det vihitfills har fått ta del av. Det försvaret håller nämligen inte. Deti detta sammanhang viktigaste skälet för vårt krav har direkt med vår syn påfrihandeln att göra. Det är möjligt aft det i ett mycket kortsiktigt perspektivkan hävdas att protektionism är till fördel för en viss näringsgren i ett visstland . Men om man inte nöjer sig med en sådan begränsning itid och rum upptäcker man snart nackdelarna med handelshinder: attutvecklingen bromsas och att arbetsfillfällen som möjligen kan räddas i ställetförsvinner i våra exportföretag därför att den som inte får sälja till oss inteheHer köper av oss. Nästaargument har jag också snuddat vid. Importbegränsningarna står i direkt stridmed uttalade biståndsmål om förbättrade levnadsvillkor i u-länderna.Om inte de fattigaste nationerna tillåts aft sälja sina produkter på de rikaländernas marknad, kan infe deras indusfri utvecklas, YtterHgareett argument: gränsskydd när det gäller kläder är utan tvivel mycketkostsamma för konsumenten. Och, vad värre är: Eftersom det i stor utsträckningär lågprisvaror begränsningarna gäller, kan man på goda grunder anta att defhuvudsakligen är de konsumenter som har de lägsta inkomsterna som får betalaimporfbegränsningarna. förhållandevis storaklädkonsumfion och ofta svaga ekonomiska ställning berörs allra mest, Det finns, herr talman, ytterligare argument motSveriges importbegränsningar när det gäller tekovaror, men de jag anförträcker för att motivera krav på att begränsningarna skall upphöra, Idet här sammanhanget diskuterar vi också ett regeringsförslag om tjänsteexport,Folkparfiet har pekat på möjligheten av en utökadtjänsteexport. Förnärvarande går ungefär hälften av varuproduktionen på export, men exportandelennär det gäller den privata tjänsteproduktionen är bara ,Derioffentliga tjänsteproduktionens exportandel är nästan försumbar. Medden för regeringen typiska övertron på vad som kan uträttas med hjälp av olikadelegationer och arbetsgmpper ingår i def här förslaget också eftsamarbetsorgan för tjänstehandel. Vi är för vår del övertygade om aff det härsamarbetet, i den mån ett eventuellt behov inte kan täckas in av ,kan minst lika bra på informell väg. Avstörre intresse är kanske att titta på några av de särskilda hinder som vimenar finns för handel med tjänster. Ett sådant är omfattandevalutareglering, som inte minst försvårar det för mindre och medelstoraföretag, eftersom de inte hunnit bygga upp någon större utlandsverksamhet. Vihar från sida pekat på några viktiga liberaliseringar som utansvårighet kan genomföras utan att man måste avvakta valutakommitténsslutbetänkande. Ett sådant är kravet på uflandsupplåning vid etableringarutomlands, ett annat förbudet för svenska banker att medverka i vissa typer avutländska affärer. Denoffentliga sektorn i vårt land domineras helt av egenregiverksamhet. Dettafaktum utgör ett annat hinder för en utveckling av tjänsteexporten, Imånga fall är förekomsten av en referensanläggning eller något liknande avavgörande betydelse för möjligheten att sälja en idé eller ett projekt tillutlandet i konkurrens med andra företag. Det är därför särskilt viktigt attupphandling från den offentliga sektorn ger så stort utrymme som möjligt förköp från utomstående företag; det är viktigare än att verksamheten bedrivs iegeri regi. De förslag som i andra sammanhang fört fram om brytandeav olika offentliga monopol skulle alltså ha stor betydelse för svenskaföretags möjligheter att hävda sig i utlandskonkurrens och därigenom skapa enstörre tjänstexport. Jagskall slutligen något kommentera avsnittet om byggexport, I en folkpartimotionhar vi särskilt uppmärksammat den centrala ställning som byggsektorn av svenskindustri intar när det gäller vår utrikeshandel, av den totala svenskaexporten är en imponerande siffra. Imponerande är det också att svenskbyggexport i form av konsulttjänster och entreprenader uppgick till intemindre än 6,3 miljarder. Med tanke på den minskade internationellabyggmarknaden och den allt hårdare konkurrensen är också detta enanmärkningsvärd siffra. Vihar velat fästa uppmärksamheten på några viktiga punkter när det gällerbyggexport. Bl, a, anser vi det nödvändigt att effektivisera definfernafionella samarbetet för attstandard, normer och provningar skall bli likformiga. Som framgår av utskottetsredovisning sker det en hel del på def här området. Men vi menar att man frånsvensk sida ändå borde fa ytterligare initiativ i olika internationeHasammanhang. Vihar också pekat på den uppgift svenska byggentreprenörer kan fylla när detgäller att förbättra levnadsvillkoren för människorna i utvecklingsländerna,där behovet av bygjgande är stort. Därför är det viktigt att byggindustrinsbehov av exportkreditgarantier kan fillgodoses bättre än vad som sker ochatt man tar till vara möjligheten att kombinera byggandet av t. ex, skolor ochsjukhus med svensk biståndsverksamhet. Sjukhuset kan kompletteras med personaloch materiel, skolan med kunnig lärarhandledning. Överhuvud taget har vi med vår motion velat markera hur man genom att stimuleraexporffrämjandet och effektivt backa upp svenska företag utomlands borde kunnabefästa roll som en av världens ledande byggexportnationer. Jag yrkar bifall till de motioner skrivit under. Jag harför avsikt att begära votering och rösträkning när det gäller reservation 1, Anf.22 (vpk): hade stor handelsdebatt. Jag hade dåtillfälle att utförligt redovisa vpk;s synpunkter på handelspolitikens meraövergripande delar. Enrad aktuella specialproblem inom utrikeshandelsområdet tas upp i någravpk-motioner, nr 3064, 2081 och 2089, Med hänvisning till snabbprofokoll förden och till texterna i de nämnda rnotionerna ber jag att få yrkabifall till vpk:s reservationer i det aktuella betänkandet. 23 LENNARTPETTERSSON (s): betänkande nr 33 om utrikeshandeln behandlas främst de olikaåtgärder sotn regeringen föreslår för att främja tjänsteexporten. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan och avslag på samtHga reservationer. Genomden proposition som utrikeshandelsminister lagt fram sker nu enaktivering på ett exportområde som beräknas komma aft få allt större betydelseför framtiden. Mot den bakgrunden tycker jag det klingar en smula ihåHgt närman i motioner och reservationer från och kräversärskilda uttalanden där för regeringen ytterHgare skall understrykatjänsteexportens stora betydelse. Dessa partier hade på sig att iregeringsstäUning åstadkomma någonting konstmktivt på tjänsteexportens område -, Men det var med förlov sagt inte mycket som hände underde åren. De borgerliga partierna är därför knappast de rätta atf undervisa densocialdemokratiska regeringen om hur man lämpligen bedriver en exportfrämjandepolitik. Attstatsmakterna nu ägnar allt större uppmärksamhet åt tjänsteexporten är heltnaturligt med tanke på dess starkt ökande betydelse, I liksom i andra utvecklade länderutgör tjänsteproduktion en allt större andel av den samlade produktionen, -Det är viktigt atf understryka att tjänsteexport äger rum eller kan utvecklas ialla delar av näringslivet, Def är också en möjlighet inom betydande delar avden offentliga sektorn. Inte minst i en samverkan mellan privata företag ochoffentlig sektor står säkerligen många exporfmöjligheter att vinna.Tjänsteexporten är också i ökande utsträckning kombinerad med varuexporten.Slutsats; Tjänsteexport kan ske i många olika former. Tjänstererbjuds inte enbart i renodlad form, som vid försäkringsverksamhet,konsultjobb, överlåtelse av tillverkningsrättighefer, osv. Varor och tjänsterblir också allt mer sammanflätade. Många produkter kräver exempelvis enomfattande service. Säljer man produkten, får man också sälja servicen, I andrafall är def fråga om systemexport eller export av färdiga anläggningar, därmjukvaran eller förmågan aft sätta samman olika komponenter i ett effektivtfungerande system blir alltmer utslagsgivande för konkurrenskraften, Detvisar sig att när det gäller tjänsteexport kan ofta andra handelshinder än renatullar vara av betydelse, exempelvis standards, upphandlingsregler ochliknande. Det är områden där vi inte kommit så långt med frihandelsreglernasom när det gäller den renodlade varuexporten. Här ägnar och densvenska regeringen en hel del arbete åt att utvidga och fördjupa dentraditionella frihandeln, speciellt i och , som ju är våraviktigaste handelspartners. Denna frihandelsufvidgande aktivitet från dennuvarande regeringens sida går, menar jag, långt utöver vad som presteradesunder de borgerHga handelsministrarnas fid, Ipropositionen ges ett mått på tjänsteexportens betydelse för som detfinns anledning atf något stanna upp inför. Man beräknar att vi 1982exporterade tjänster för inte , vilket är drygt enfemtedel av totala export. Det innebär en ökning med frånåret innan. Det utgör en illustrafion tiH den snabba ökningstakten på områdetoch en förklaring till atf vi från statsmakternas sida har anledning atf ägnaallt större intresse åt tjänsteexporten. Jagvill säga till mina borgerliga meddebattörer att det inte minst mot denbakgrunden är obegripHgf att de borgerHga parfierna i en reservation motsattsig inrättandet av en fjänstehandelsdelegation direkt underutrikeshandels-ministern med uppgift att följa den snabba utveckHngen på dethär området och föreslå ytterligare insatser för aft främja svensktjänsteexport, lät undslippa sig atf exportråd, om detskulle behövas, kunde klara av den detaljen. Det är kanske symptomatiskt förhur de borgerliga partierna fortfarande betraktar tjänsteexporten - som någotganska så defaljbetonat och perifert. Inom socialdemokratin har vi en annanuppfattning, Def är bakgrunden tHl regeringens proposition för att främjatjänsteexporten. Vi vill i motsats till de borgerliga partierna föra enfortgående aktiv exjjorffrämjande politik. Vi hälsar därför med tillfredsställelseinrättandet av en fjänstehandelsdelegation. Övriga förslag frånregeringen i denna omgång när det gäller att främja a. förslaget att investeringsfonderna nu skall få utnyttjas också föraft främja tjänsteexport. Det skall också bli lättare atf uppförareferensanläggningar utomlands med stöd av dessa fonder. exportrådskall vidare ges i uppdrag aft förmedla infernafionella projekt till svensktnäringsliv. Def föreslås även atf én treårig försöksverksamhet för att främjasvensk projektexport till inleds med såsomstafioneringsort. Dessutom kommer satsningar atf göras när def gällerfjänsfehandelssymposier, konsultstöd och tjänsteexport. Detta visarbredden i de förslag som vi framlägger och allvaret bakom de satsningar som vivill göra. Jag skall , herr talman, övergå till aft kommenteraytterligare några reservationer till betänkandet. Det gäller först reservafion1 av moderater och folkpartister med rubriken . I denna reservationkrävs att regeringen far initaitiv fill ett bredare internationellt samarbetesyftande till aft undanröja icke-tariffära handelshinder. Utskoftsmajoritefenhar förklarat att reservationen är ett slag i luften. Här pågår ju aktiviteterfrån den i mycket stor utsträckning. Jag vill bara erinra omdet GATT-förmöte som den svenske ufrikeshandelsministern har tagit initiativtill och som kommer att hållas här i . Def har just fillsyfte atf fördjupa och skydda frihandeln från olika protektionistiska anslag,inte minst från de stora handelsnationerna. Jag kan vidare erinra om de olika insatser som den svenskaregeringen har gjort när det gäller aft fördjupa samarbetet inom och iVästeuropa. Luxemburgmöfet mellan EG och EFTA-länderna föraft fördjupa frihandeln i samt undanröja tekniska och administrativahandelshinder var i mångt och mycket eft initiafiv av den svenska regeringen.Där pågår nu uppföljningsarbetet för fullt. Är det någon reservation som är onödig i detta sammanhang,är det sannerligen reservation 1 från moderater och folkpartister. Def ärintressant atf notera aft centerpartisterna infe har velat vara med på dennareservation. Det är enligt min mening ett bevis så gott som något på att det ären okynnesreservation, I samma reservafioner far man även upp våra insatser närdet gäller att stödja i handelsliberaliserande syfte och kräver affSverige skall göra mer, har varit inne på den svenskaregleringen av tekoområdet som - och det förtjänar aft understrykas - heltföljer de internafionella reglerna på detta område. Jag vill bara betona defsom har sagts i många andra sammanhang här, nämligen aff faktiskt hargått längre än de allra flesta länder när det gäller att bereda ensidigatullättnader för . Möjligen befinner sig i ungefär samma klass.Men i övrigt har t, ex, EG-stater av olika slag mycket mer kvar aft göra närdet gäller aft stötta handel genom aff rasera existerandetullhinder, hade en lång utläggning om de nackdelarsom följer med den kvarvarande fekoregleringen. Det är klart att det finnsvissa problem. Men å andra sidan finns också hos oss ett visst grundläggandeskyddsbehov. Det går inte att förglömma atf av det som köps på tekoområdeti vårt land är importerade varor.Det säger väl mer än något annat att här ändå har gjort mycketbetydande imporfåtaganden jämfört med de flesta andra länder i världen, Folkparfietvill framstå såsom speciellt renlärigt på frihandelsområdet. Men skulle nifolkpartister vilja göra en alldeles speciell insats fill stöd för u-ländernasexportmöjligheter, föreslår jag atf ni far tag i jordbruksområdet. Där finnsprodukter av betydelse beträffande vilka man skulle kunna både sänka de svenskakonsumentpriserna och lägga grunden för en utvidgning av frihandeln. Men där ärni uppenbarligen inte alls Hka intresserade. Skall vi ha någonprioriteringsordning i detta sammanhang, är säkerligen jordbruksproduktionenbetydligt intressantare atf syssla med än de återstående tekpprodukter somframställs i vårt land. Låtmig så övergå till reservation 6 från vpk, vari man säger nej till möjlighetenatt utnyttja investeringsfonderna i vissa fall för marknadssatsningar utomlandssamt för aft bygga referensanläggningar av betydelse för exporten. Det ärviktigt aft understryka att detta är någonting som regeringen fattar beslut om.Syftet är infe - som framskymtar i vpk-motionen - att förlägga sysselsättningutomlands. Tvärtom är syftet atf sälja svenska produkter och tjänsterutomlands, alltså sådant som är producerat i , Det innebär - i motsatstill vad vpk hävdar - ett direkt stöd till sysselsättningen i , Manmåste givetvis vara försiktig med hänsyn till investeringsfondernas speciellakaraktär. Därför anser också regeringen att man inte kan tillåta någragenerella frisläpp på detta område utan måste ha en kontroll över utvecklingen.När det gäller det grundläggande är vi överens - åtminstone med de borgerligapartierna - om att detta är ett förnämligt medel när det gäller att stödjasvensk export och svensk sysselsättning på tjänsfområdet. Dentredje reservation som jag vill kommentera är reservation 12 av samtligaborgerliga partier, vilka vill avskaffa valufaregleringen. Därigenom skulletjänsteexporten få sig en ordentlig skjuts, enHgt reservanterna. Låt mig barakonstatera att det nog inte är valutaregleringen som sådan som utgör ettproblem, Valufaregleringen är ett instrument som kan användas på olika sätt.Man kan ha en valutareglering, där man släpper igenom det mesta, och man kan haen hård valufareglering. Det varierar från fid till annan. Problemet är istället - där har det nog uppstått ett visst tankefel hos de borgerHgareservanterna - den statsskuldssituaf ion som vi befinner oss i, Den storastatsskulden grundlades under de borgerliga åren. Genom den ekonomiskasituationen måste vi applicera valutaregleringen ganska hårt och bestämt. DeborgerHga partierna är faktiskt till allra största del skyldiga fill att såmåste ske. Kravetatt man skall finansiera direkfinvesteringar utomlands med lån utomlands berorinfe på valutaregleringen som sådan utan på den rådande statsskuldssituationen.Även det andra kravet - förbud mot förtidsinlösen av utlandslån, om detta intekompenseras genom upptagande av nytt lån av samma storlek - är en konsekvens avden borgerliga slappa ekonomiska politiken , Det är intevalutaregleringens fel. Nr 157 mycket väl kunna dispensera. den Flera liknande åtgärder måste man ha bestämda regler för.Det är inte 31mai 1985 valutaregleringen som ställer tillproblem, Def är den gamla dåliga borgerliga ekonomiska politiken som är skuld till de eventuella problem Utrikeshandel " ' företag anser sig ha med valutaregleringen. Den fjärde reservationen, slutHgen, som jag tänktekommentera är reservation 13, Även här står samtliga borgerliga partier bakomreservationen, I reservationen skrivs om offentliga monopol i , vilkaskulle vara skadliga för svensk tjänsteexport.