prot · G809108 · 1984-12-31 00:00:00 — Frånfolkpartiets sida är vi förvånade över alt socialdemokraterna motsätter sigdetta. Jordbruksministern har i sina pressmeddelanden och ipropositionen berömt sig för att anslaget för markförvärv har fördubblats från20 till 40 miljoner. Socialdemokratiska talare har gjort detsaninia . Dennahöjning innebär i och för sig endast att anslaget har återställts till den nivådet låg på då satt i regeringen. Anslaget måste ocksåses i perspektivet av att posten för överföring till nuturvårdsfon-den harupphört. Ser man frågun i det perspektivet, innebär anslaget fortfarande ensänkning, eftersom domänverket nu skall ha ersättning ur anslaget. Det som dessutom är anmärkningsvärt är atl 20 miljoner ianslag för miljöteknik har tagits bort, alltså samma belopp som anslaget förmarkförvärv höjs med. Det hänvisas till att STU, styrelsen för tekniskutveckling, skall ta över de behov som anslaget avser att täcka. Det kan dåkonstuierus utt STU inte fått motsvarande uppräkning. Från sidafinner vi dettu vuru otillfredsställande, när behoven att stödju ny miljöteknikär så storu som de nu är. Vi vill att anslaget på 20 miljoner för miljöteknik skallfinnas kvar under . Anslaget för övervakning av miljöförändringar är ett annatanslag som inte har räknats upp i regeringens njugga hantering avnaturvårdsfrågorna. vill här ha en höjning till 30 milj. kr. Slutligen har återigen begärt ett anslagför flora- och faunavård. Hotet mot flora och fauna är stort. harratificerat och har därför åtagit sig all skyddautrotningshotade växter och djur. Hotet är så stort att vi från sida föreslårett högre anslag än vad har gjort. Sammantaget, herr talman, visar det sig enligt min meningatt det finns en tydlig skillnad mellan socialdemokraterna och isynen på naturvården. Beror detta möjligen på all naturvårdens betydelse intedirekt kan diskonteras i kronor och ören? En levande natur är dock ett av destörstu värden som vi har i vårt land. Därför måste naturvården ochmiljöområdet i övrigt få förbättrade resurser och prioriteras. Jag yrkar bifall till reservationerna 28, 32,33, 35, 36, 37 och övriga reservationer undertecknade av , AnL76 (): Miljöfrågorna berör oss alla. Det gäller inte enbart ulträddu skogen och säkra skogsägarnas inkomster. Det gäller lika mycket riskerför den luft vi undus, det vutten vi dricker och den niut vi äter. Ytterst ärmiljöfrågornu, lika väl som arbetet för fred - den frågu som hur diskulerutsunder många limmar i dag-en fråga om vår överlevnad i en värld, där mångastater tar mycket mindre hänsyn till miljöriskerna än vi gör i , I vår lägger den socialdemokratiska regeringen fram fleralagförslag i tunga miljöfrågor som vi efter hand skall ta ställning till här iriksdagen. Det är förslag som driver på lösningen av miljöproblemen - något somjag tror att stora delar av svenska folkel säkert känner stort behov av. 1kväll behundlur vi därför enbart de återkommande anslagen till olikamiljöområden, speciellt de som har anknytning till de areella näringarna. Jagskall ta upp en del av de reservationer som föreligger i delta betänkande. I ett förslag från önskas ca 1/2 milj. kr. iökat unslag för miljövårdsinformation, medan i en annan motion begårutt få förslug om generellt slutligt stöd till miljöorganisationerna. Det finns redan medel avsatta för stöd lillmiljöorganisationerna för deras upplysande verksamhet. Dessa organisutioner fårefter prövning sådana bidrag. a. får ,, och därifrån. När partierna reserverar sig på denna punkt bör nianuppmärksamma atl de inte, trots att det förelåg ett aktuellt utredningsförslag,under sin egen regeringstid aktualiserade en ändring av detta stöd. I dagensansträngda budgetläge är en större ökning av anslaget inte möjlig. Därför yrkar jag avslag på reservationerna 28 och 29 somgäller miljövårdsinformation och bifall till propositionen. När det gäller miljövårdsforskning och övervakning avmiljöförändringar innehåller budgetpropositionen en anmälan om alt det nu harträffats en överenskommelse mellan staten om ett delat ansvar för forskningskostnaderna. När del gäller stödet till miljöskyddsteknik tar regeringennu konsekvenserna av att sådan teknik egentligen har en nära anknytning tillannan teknisk utveckling. Miljöskyddet bör egentligen påverka allteknikutveckling, och därför låter man styrelsen för teknisk utveckling fåansvaret för forskning om miljöskyddsteknik. Styrelsen för teknisk utvecklingges alltså helt och hållet ansvaret för denna verksamhet, och det år meningenatt man inom sin verksamhet skall ta in miljöhänsyn i all teknisk forskning.Detta bör vara ett svar till , sqm tog upp denna fråga.Naturligtvis bör också vara med vid denna utformning, vilketockså har förutsatts. Av denna anledningtycker jag inte att det, som det sägs ireservation 35, är riskabelt och betyder en ambitionsminskning att detta ansvarläggs över på styrelsen för teknisk utveckling. Industridepartementet harberäknat medel för styrelsen för teknisk utveckling till detta ändamål. Med detta,herr talman, avstyrker jag reservation 35. Reservation 36 rör anslaget för övervakning avmiljöförändringar. Här föreslår regeringen att två anslag sammanslås, nämligenProgram för övervakning av miljökvalitet och Särskilda undersökningar påmiljövårdsområdet. Därmed får man på ett fint sätt en samlad bedömning av denverksamhet och de projekt som föreligger på detta område. 27 milj. kr. ställstill förfogande för detta anslag. Även om man önskar, som många här i kammaren säkert gör,en omfattande verksamhet när det gäller mätning av miljökvalitet måste vi inseatt det av statsfinansiella skäl inte är möjligt att ge mera pengar. Därför,herr talman, vill jag avstyrka reservation 36, där yrkar påytterligare 3 milj. kr. till denna verksamhet, och bifall tillbudgetpropositionen. Det finns tre reservationer som rör forskningen påjordbruks- och skogsbruksområdet. Sverigeslantbruksuniversitet, som har 51 filialer över hela landet och 11 försöksdistrikt,utför ett mångfasetterat och viktigt arbete för att mun genomutbildning och forskning skall kunna ge ett bra kunskapsunderlag för jordbruk,för djurhälsa och för skogsbruk samt även för parkplanering. Man belyser i sinverksamhet också en hel del miljöinsatser. Under föregående år anvisades vissa extra medel genom densärskilda forskningspropositionen, men föreslår jordbruksministern att dendel av verksamheten som utgör grundutbildning och central förvaltning, i likhetmed vad som är fallet inom många andra myndigheter, enligt ett huvudförslag fårvidkännas en besparing, som i detta fall dock är begränsad till , medanbesparingen för många andra myndigheter omfattar , Ibudgetpropositionen anges också att denna besparing inte skall ske genom företar en allmän bantning ulan genom alt man minskar omfattningen avkurser och vissa enskilda ämnen. Minskningen år, herr talman, bara litet över 2milj, kr, på ett anslag som omfattar 383 milj, kr. Del är alltså en mycketblygsam minskning av anslaget som det är fråga om, I propositionen sägs också klart ifrån attforskningsuppgifterna inte får drabbas av den här besparingen. Med detta, herrtalman, yrkar jag avslag på reservation 25, För jordbrukets och skogsbrukets högskolor finns ettsärskilt forskningsråd. Detta får enligt årets budgetförslag 58,5 milj, kr, avstatsmedel till sitt förfogande, I anslutning till detta anslag behandlas hela14 motioner, som främst understryker önskemålet om ökade satsningar påskogsbruket i samt ökad satsning på forskningen om alternativaproduktionsmetoder eller alternativa produkter i jordbruket med hänsyn tillkemikalieriskerna och med hänsyn till den överskottssituation som vi har inomjordbruket. När det gäller skogsforskningen i tarmotionärerna upp dels den stora outnyttjade kapaciteten i skogsbruket, delsförsurningsriskerna. Beräkningar vid har gett vid handenatt forskningen på detta område skulle kunna höja skogsproduktionen i södraSverige från till , Men har redanuppmärksammat behoven, och man arbetar för fullt inom den skogsvetenskapligafakulteten vid med att ta fram ett program om sydsvenskskogsskötsel. Dessutom har också jordbruksministern hos forskningsrådet begärtatt få ett långsiktigt program för hela skogsforskningen, vilket skallredovisas , Såväl utskottet som olikaforskningsinstitutioner har tidigare påpekat behovet av forskning för alt finnasådana alternativ till dagens produktionsformer inom jordbruket att man kanförena hög effektivitet med en teknik som vi tycker är biologiskt ochmiljömässigt försvarbar, speciellt när del gäller användningen av kemikalier.Därför har forskningsrådet också på detta område fått till uppgift att ta framett sammanhållet forskningsprogram, som skall redovisas , Vi bör alltså avvakta dessa program innan man, såsom skeri reservationerna, diskuterar speciella professurer, nya forskningsstationeroch olika rådgivnings- och marknadsinsatser på de här berörda områdena. Därför, herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna26 och 27 och bifall till utskottets hemställan. vill jag la upp reservation 24. som handlar omniaskinprovnings-verksaniheten. Man kan säga att reservation 24 är en protestmot föreliggande förslag att den del av maskinprovningsverksumheten sominitierus av jordbrukarna själva skall avgiftsfinansieras. Den föreslagnaavgiftsfinansieringen ger en besparing på nära . Muskinprovningarnafår ända ett stöd över statsbudgeten med nära 5 milj. kr. Det arriksrevisionsverket som påpekat att den externa kostnadstäckningen för dennafrivilliga allmänna provning är alldeles för låg. Jordbruksministern anser altbeställarna hör stå för mera av kostnaden därför att verksamheten delvis är avkommersiell art. Den omfattar också på visst sätt en informationsverksamhet,där information ges även till maskinköparnu. Därmed,herr talman, yrkar jag avslag på reservation 24. Tiden är långt gången, och jag skull inte gå närmare in påen diskussion om de frågor som har tugits upp här. Låt mig sägu, herrtalman, atl det är ett ständigt dilemma för jordbruksutskottets ledamöter atlutskoilets stora debatter om vikliga frågor ofta blir avkortude och tröttsummu,när de förläggs lill . Jug hoppus alt vi i fortsättningen någon gångkun få lov alt diskutera dessa frågor under daglid. AnL 77LARS () replik: kommenterade inte minasynpunkter på behandlingen uv de totala naturvårdsanslagen, men det är kansketalande nog. Jag vill ta upp en av de detuljdiskussioner som GretheLundblud förde kring reservutionerna. Det gäller anslaget förmiljöskyddsteknik. hänvisade till att ansvaret överförs lillSTU, och del pekade också jag på i mitt anförunde. Men det intressuntu isummanhangel är atl del här anslaget på 20 miljoner har försvunnit. STU harvisserligen tagit över ansvaret, men anslaget har försvunnit. Är det möjligenså att de 20 miljonerna har fått användas för att man skulle kunna kluru deökude anslagen för markinköp? AnL 78 () replik: Vi har ju ambitionen alt bli klara med dethär ärendet , och jag skall därför fatta mig mycket kort. hur tulut gunska vackert om miljövård,naturvård och behovet av forskningsresurser på jordbrukets område liksom ävenpå skogsbrukets och miljövårdens områden. Men i slutet uv sitt anförande komhon ändå fram till kontentan i det hela, nämligen utt socialdemokraterna trotsde vackra orden vill avvakta med att vidta en hel del åtgärder. Det är detta.Grethe , som år skillnaden mellun vår politik och densociuldemokrutisku politiken. Vi vill göra någonting nu för utt åstadkomma ettresultut för framtiden, inte avvakta och se. AnL 79 () replik: Till vill jag säga utt vi närdet gäller miljöskyddsteknik har uppfattningen att det är myckel viktigt ullmun integrerur miljöhänsynen och miljösynpunkternu i ull unnun teknikutveckling.Del tror jag att man gör bäst inom just den statliga institution som har handom teknisk utveckling. Det är orsaken till atl anslaget har överförts ochulltså inte återfinns i jordbruksdepurtementels budget. Därför kan munsäga utt 20 milj. kr. Men jag hoppus att vi skull kunnu få bralösningar på alla dessa frågor genom utt STU tur in uppgifternu i sinverksamhet. Jag tror inte, , all vi behöver avvaktaså länge med åtgärder på miljövårdsområdet. Vi vet t. ex. utt vi snurt får taställning lill en proposition om kemikalieanvändning som kommer att läggas påriksdagens bord. Om vi skulle se på vilka åtgärder som vidtogs under åren1976-1982 fick vi säkert konstatera utt det också blund dem fanns sådana somman hade fått avvakta med mycket . Jag vet att så vur fullet åtminstonemed en del miljöfrågor - jag nämnde en av dem i mitt unförunde - som hude fåttvänta fleru år på sin lösning, i en del fall hur lösningen kommit först sedanvi fick en annan regering. Del skulle tu all gå igenomulla sådana frågor, men eftersom talade om all man fickavvakta ville jag nämna alt man inte kom till skottnär det gäller en del frågor, men att nu under den socialdemokratiskaregeringens tid får tu ställning till förslag i frågor som har legat länge iskrivbordslådorna på departementet. AnL 80 () replik: Det är riktigt somGrethe Lundblud säger, att anslaget har försvunnit från jordbruksdepartementetsbudget. Men det finns ju inte heller hos STU. Där hur nian fått unsvuret, menmun har inte fått några nyu pengur. AnL 81JENS (): Jag och många med mig blev minst sagtförvånade når vi såg jordbruksministerns förslag till att göra fiskerilånenvärdelösa. Fiskerilånen har funnits så länge jag kan minnas. Även om de alltidvarit otillräckliga så har de varit fördelaktiga för fisket. Fisket har somregel inte haft sådana intäkter all nyinvesteringar helt och fullt kunnutfinansieras på den vanliga lånemarknaden. Jordbruksministern borde känna tillatt det fortfarande inte går- lönsamheten är inte heller nu sådan. Fisketsysselsätter många personer och är ovärderligt för en levande kust ochskärgård. Del är minst sagt förvånande alt som regeringenär beredd att stödja sysselsättningen i när Uddevallavarvet läggs nerär den ute efter att ta bort sysselsättningstillfällen i genom atlslopa fördelarna med fiskerilånen. Det hade varit både mer försvarbart och merangeläget att utöka lånemöjligheterna för anskaffande av båtar. Det hadefrämjat sysselsättningen. Men det gjorde man inte. blev det emellertid så lyckligtatt vi fick en majoritet i utskottet för bibehållande av fiskerilånen i derasnuvarande form, och det är socialdemokraterna som har fått skrivareservationen. Jordbruksministern säger att den kraftiga ökningen avbeloppet till fiskets rationalisering uppväger fördelarna med lånen. Denhöjning som jordbruksministern föreslår är 1,4 milj. kr. Hur den summan kankompensera räntefria lån på 25 milj. kr. kan inte jag räkna ut. Man måsteanvända speciella räknesätt för att kunna nå fram till sådana resultat. Jag tycker däremot att en höjning av beloppet med 1,4milj. kr., avsett för ralionaliseringsbidrag, är en välkommen uppräkning av ettanslag som stått stilla . Men uppräkningen var inte kraftig,snarare tvärtom. Det behövs en upprustning av den svenska fiskeflottan, detbehövs en förbättrad arbetsmiljö och det behövs nyanskaffning av skepp för attbehålla ett livskraftigt svenskt fiske. Jag har nämnt sysselsättningen som ett viktigt skäl föratt stödja fisket. Försvar och folkförsörjning är lika viktiga. med sinlånga kust behöver både båtar och kunnigt sjöfolk. Mer kunniga sjömän änfiskare finns knappast. Tack vare fiskares uppmärksamhet upptäcktes den ryskaubåten, som stod på grund i . Enbart en sådan händelse, somär en bland många, styrker alt fisket behövs och är en billig insats för vårsäkerhet. Jag konstaterar med tillfredsställelse att socialdemokraternas avsiktatt nedmsta fisket gjorts om intet. Något gott har dock socialdemokraternas hot mot fiskethaft med sig. I min hemtrakt har man beställt flera nya fiskebåtar. Man villepassa på medan det fanns möjlighet att erhålla lån på de gamla villkoren ochdärmed möjlighet att ekonomiskt klara en nybeställning. Man ville så att sägata sista chansen. Det bevisar att det är orimligt att ta ifrån oss fördelarnamed fiskerilånen. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag angåendefiskerilånen och avslag på reservation 21. I övrigt ansluter jag mig till deyrkanden som framförde . AnL 82KERSTIN (): Skogsbruket är en av våra viktigastenäringar, men jag tror att de flesta skogsbrukare litar mer på än påsocialdemokraternas tvångsåtgärder när det gäller skogspolitiken. Det ärviktigt att skogsbruket inte blir en ny mjölkko för regeringen till olikaanslag. Skogsvårdsavgiften har ökat från 12 milj. kr. 1974 till 450 milj. kr.1985. Uttaget har höjts med 3 . har därför i en partimotion tillårets riksdag yrkat att denna avgift skall tas bort. har tyvärravslagit denna begäran. I detta betänkande har vi i en reservation fullföljtvår motion med att yrka avdrag på de bidrag som bl. a. betalats avskogsvårdsavgiften. Detta gäller bidrag till skogsodling efter avveckling avlägproducerande skog, det s. k. 5:3-bidraget, lill dikning och översiktligaskogsinventeringar. Man skall inte, , vara sämre karl än att mankan ändra sig, och har uppriktigt erkänt att del var ettmisstag att införa 5:3-bidraget, bl. a. ur naturvårdssynpunkt. Därför yrkar vinu avslag på detta del av skogsvårdsmedlen går ju åt för att betala den omfattande byråkratisom det för med sig att administrera alla dessa bidrag. Man kan alltså se överpersonalbehovet och minska både på och skogsvårdsstyrelserna.Att minska bidragen till de anslag jag nämnt skulle innebära att anslagetBidrag till skogsvård kan minskas med 200 milj. kr. Det regionalpolitiskastödet till skogsvårdsåtgärder bör gå direkt över budgeten. Varför skallskogsbruket som enda näring finansiera bidrag av rent regionalpolitiskkaraktär? Bidrag för ädellövskogsbruk är till för att bevara ettlandskap som höjer det rekreativa värdet för alla medborgare, och då bör jualla vara med och betala detta, inte bara skogsbruket. Jag yrkar bifall tillreservation 14 liksom till reservation 13, där man går emot skogsstyrelsensbeslut att lägga ned plantskolan i av rationaliseringsskäl. Manhar på många andra områden kommit underfund med att det inte alltid är bäst medstora anläggningar. När det gäller skogsplanlor är det dessutom viktigt att manfår växtkraftiga plantor med lämplig proviniens för södra . Som och nämnt har vi ien trepartireservation yrkat att man bör inrätta en trygghetsförsäkring förskogsbrukare. begärde en enig riksdag förslagfrån regeringen om detta. På meddelade statssekreterareUlf Lönnqvist att ett Irygghetspaket skulle genomföras och att det hade högstaprioritet. Även jordbruksministern ansåg att frågan skulle lösas. Nusäger han däremot att staten inte skall medverka vid finansieringen. Utskottetär mer positivt till en finansiering med skogsvårdsmedel men tycker attregeringen och skogsbrukarnas organisationer skall åstadkomma ensamrådslösning. Till och vill jag säga attcentern har, som jag tidigare nämnt, fått avslag på förslaget attskogsvårdsavgiften skall tas bort. Därför har vi yrkat på attfinansieringen av trygghetspaketet skall ske med skogsvårdsmedel. Men vi har ivår motion nämnt andra förslag. Den dag som vi får kammarens bifall till att tabort skogsvårdsavgifien, tror vi att skogsägarna själva kan stå för kostnaden. Vi reservanter tycker att nu skall fatta beslutom en trygghetsförsäkring för självverksumma skogsbrukare, eftersom regeringentydligen är handlingsförlamad. Vi begärde detta , och riksdagenbiföll då detta förslag. Det är därför skandal all regeringen ännu inte hareffektuerat detta. Jag yrkar bifall till reservation 17 och även tillreservation 19, där vi betonar att man inte bör ge statsbidrag till skogsvägarovanpå den gamla skogsodlingsgränsen i fjällnära skogar. Dessa bidrag har variten förutsättning för atl del skall vara lönsamt för storskogsbruket attavverka i dessa trakter. Ur naturvårdssynpunkt bör man inte avverka medstorskaliga metoder här. Anslaget kan då minskas med 5 milj. kr. Regeringen har föreslagit att i ställetför regeringen skall fastlägga bidrag till fiskehamnar som manförsämrar bidragsprocenten. Man uppmanar dessutom att varamycket restriktiv med att bevilja förhöjt bidrag. Det är myckel illavarslande,eftersom det föreliggerett stort behov av till- och ombyggnader av hamnar. Därför bordefiskeristyrelsens begäran om en höjning av anslaget på 2 milj. kr. Jag yrkar bifall till centerreservationen 20. Utskottets majoritet har gått emot regeringens förslag altförsämra fiskerilånen. Vi anser att samma villkor som bör gälla. Det ärbesvärligt nog för unga fiskare att starta fiskeförelag. Jag yrkar därföruvslug på reservation 21 och bifall till utskottets förslag under punkt 22 mom.1. Däremot har och jag i reservation 22reserverat oss till förmån för motion 751 och till viss del för Karl-AndersPeterssons motion. Vi har i reservationen yrkat på en ökning av anslaget tilllån till fiskerinäringen med 15 milj. kr., till 50 milj. kr. Fisket är enviktig basnäring i vårt land och behöver stöd för en fortsatt positivutveckling. AnL 83 (vpk) replik: Jag skulle vilja fråga omhon inte tycker alt skogsbrukarna är värda mer trygghet än itt man avser attfinansiera en trygghetsförsäkring med en avgift som vid första bästa tillfällekan avskaffas. Jag beklagar att centerledamöterna här har satt sig på tvåstolar och därmed kanske försenar den reform som skulle kunna ge skogsbrukarnaen bra försäkring. AnL 84 () repUk: Inte heller .lyckades attklargöra var egentligen står när det gäller skogspolitiken. Hontalade allmänt om att det är socialdemokraterna som står för tvångsåtgärder.Vad står för är höljt i dunkel. Det förtjänar kanske att påpekas förKerstin att det faktiskt inte är förbjudet att ha högre ambitioner beträffandeskogsskötseln än de minimikrav som skogsvårdslagen föreskriver. När det gäller skogsvårdsavgiften finns det kanske skäl iatt framhålla, att när var jordbruksminister, höjdesskogsvårdsavgiften från 18 milj. kr. lill 260 milj. kr. Det var alltså KerstinAnderssons partikamrat som stod för den stora höjningen av skogsvårdsavgiften.Jag förstår i och för sig alt tycker alt det här är mycketpengar, och jag blir inte klok på hur man har räknat för att fä fram centermolionensbelopp. Faktum är att pengarna går tillbaka till skogsbruket. Sedan var det ett misstag attinföra stödet för avverkning av glesa skogar på lägproducerande marker. Det varkanske inte det enda misstag som gjorde under sina år somjordbruksminister, men håll ändå med om, , att det här ger ettstarkt intryck av ryckighet och kortsiktighet i skogspolitiska sammanhang,något som knappast kan inge förtroende inom de grupper som talar för. AnL85 (): Debatten blir litet ryckig, och kanske förvirrad, eftersomjag kommer att behandla frågor som andra talare för länge sedan har varit inne Jagskall emellertid försöka undvika att bidra till atl debatten blir alltför långi kväll. Jag skall beröra de frågor som las upp under H 4 och H 5.Det gäller alltså mark för naturvård och vård av naturrreservaten. Frågornabehandlas också i reservationerna 31-34. Från det anslag som benämns H 4 betalas förvärv avvärdefulla naturområden. Pengarna skall ju användas för att lösa in områdensom år unika och representativa för den svenska naturvården och som det ärangeläget att bevara för det rörliga friluftslivet. Från flera håll har detrests kruv på bevarande av för naturvårdsändamål värdefulla områden. Härvidlagfinns det anledning alt uttrycka stor tacksamhet gentemot domänverket, somefter förhandlingar med för naturvårdens intressen avsattstora markområden med fjällnära skog. finns behov av pengar för att kunnalösa in och skydda intressanta områden. Det gäller områden som är väldokumenterade för sina naturvärden och som inte kan skyddas på annat sätt an genomen inlösen. De områden som nämns i propositionen ärTandövala, Sydbillingen,nedre och . Dem avser man att kunna klara med de nuföreslagna höjningarna av anslaget för naturvård. De områden som berörshär år alla av stort bevarandeintresse, och nian har från flera håll framförtuppfattningen att de bör bevaras. Ur naturvårdssynpunkl finns det anledning att förframtiden skydda intressanta markområden.