prot · G809162 · 1984-12-31 00:00:00 — Deanförde flera skäl. De ville inte ha en särskild lagstiftning. Jag kan förstådet - jag har själv handikappade barn. De får en utmärkt vård enligt hälso- ochsjukvårdslagen och socialtjänstlagen. Men man var också rädd för atf det, omman lade fast ett rättighetskatalog av detta slag, i praktiken skulle komma aftutgöra ett hinder för längre gående krav på rättigheter -1, ex, ett heltsjälvständigt eget boende. Jaghar också betraktat det som viktigt atf när man genomför en ny lagstiftning avdetta slag skall alla de - och de är många - som skall vara med och verksfällabeslutet vara positivt inställda fill beslutet redan från början. Det brukarpåskynda och gynna ett snabbt förverkligande av beslutet. Därför tillsatte videnna särskilda beredningsgrupp, I denna grupp var man fill aft börja medmycket oenig. Även om alla var starkt engagerade i dessa frågor hade man intealls samma syn - tvärtom. Gruppen tog på sig, även om jagförsökte påskynda dess arbete. Men det slutade ändå med att man fick fram ettförslag som alla, inte minst de handikappade, kunde stäHa upp bakom, även om depå en och annan punkt hade avvikande mening. De sade emellerfid att detta ändåkunde ligga till grund för ett beslut. Jag menar inte alls atf detta skullevara den slutgiltiga lösningen på dessa problem. Jag ser det som ett steg i enutvecklings- och mognadsprocess. Själv tror jag aft en gång i tiden - hur långfid det nu kan fa - kommer detta in som särskilda och bestämdarätfighefsparagrafer under socialtjänstlagen. Men jag vet att vägen dit ärlång, och det kan finnas flera steg på vägen dit. Detär alltså mycket glädjande att vi har nått denna enighet. Jag vill gärna sägaaft enigheten förpliktigar, Def betyder atf alla partier i denna kammare harett gemensamt ansvar för aft besluten verkligen verkställs i de olikalandsfingen och kommunerna. Nimå förlåta mig om jag och de handikappade, trots den enighet som ärdemonstrerad, inte betraktar er som helt pålitliga bundsförvanter i kampen fördrägliga villkor för handikappade människor. Förhur är det? som ni är beredda att lägga på landstingen och kommunernaökade kostnader, kräver ni aff statsbidragen till landstingen och kommunernaskall minska med minst 4 miljarder. Detta gör det naturligtvis inte lättare förlandstingen atf efterkomma beställning då det gäller omsorgslagen.Samtidigt som ni ger er oreserverade anslutning fill de förbättringaromsorgslagen innebär för psykiskt utveck-Hngsstörda, kräver ni attstatsbidraget tHl särskolorna skall dras in. Ni säger aft ni vill medverka tillatf bryta de handikappades isolering, men ni kräver atf statsbidraget tillfärdtjänsten och till anordnande av hissar i gamla hus skall avskaffas, vilketskulle minska tillgängligheten och öka många handikappades isolering. Ändåhar ni, precis som sade, alla skrivit under def gemensammahandikappolifiska program som tillkom under FN:s handikappår. Där stårbeträffande färdtjänsten: "För aft garantera en sådan utveckling och engodtagbar standard på färdtjänsten bör eft specialdestinerat statsbidrag fillkommunernas färdtjänst bibehållas," Då det gäller sjukförsäkringen stårdet i samma program, undertecknat av samfliga fre borgerliga parfier:"Brister i det ekonomiska skyddet vid sjukfrånvaro drabbar i första handhandikappade, kroniskt sjuka och andra hälsosvaga grupper. Frånhandikappsynpunkt är def därför väsentligt med eft sjukförsäkringssystem sominte ger ekonomiska avbräck vid sjukdom," Dehandikappade själva har förklarat aft def var det allvarligaste som hänt, närni förra gången försökte försämra sjukförsäkringen. har ni föreslagit nyaförsämringar på minst 1,7 miljarder, som allvarligt skulle drabba dehandikappade. Dettaprogram har med era namnunderskrifter sänts till . Trots defoch trots era högtidliga deklarationer föreslår ni atf sjukförsäkringen skallförsämras och att statsbidrag till färdtjänsten skall tas bort! Denna redovisning, som jag har velat lämna nu därför atf den hör hemmahär, räcker för atf man skall förstå de handikappades misstro mot den godavilja som de borgerliga talar så mycket om men gör så förfärligt litet för affleva upp till. Därför vill jag se den posifiva ton som ändå används av NilsCarlshamre och som eft tecken på atf vi i fortsättningen skallfå eff mer fruktbärande resonemang kring de här frågorna. 12 () replik: Socialministern försöker skyla över det faktum atf han får en bakläxaav . Att få ett enhälligt tillkännagivande av atf reformen ochpropositionen är otillräckliga är faktiskt ingen Hten sak. Om riksdagenbifaller socialutskottets enhälHga förslag , betyder det att vi påbörjaren reform när det gäller omsorgslagen men säger att det socialministernföreslog var ofHlräckligt, Med detta tillägg, den beställning somsocialutskottet uttalar sig för, kan detta däremot inom loppet av något ellerett par år vara början tiH en stor reform av omsorgsverksamheten, Deforoar mig litet atf socialministern beskriver vad socialutskottet säger som enbeställning av en allmän utredning. Det är faktiskt en beställning av ett nyttförslag, efter det ytterHgare utredningsförfarande som kan behövas. Som NilsCarlshamre påpekade skall vi inte överdriva behovet av denna utredningsinsats,Omsorgskommiffén var ju mycket utförlig på den här punkten. Dethandlar om ett enhälligt tillkännagivande, och def förpliktar naturiigtvis -jag delar socialministerns mening. Vi har alla ett ansvar för att se till attdetta nu förverkligas under loppet av ett eller , Defförslag som läggs fram är ett otillräckligt förslag. Det handlar om etttillägg av två grupper - nog så betydelsefulla - men det rör sig bara om kanske1 400 personer. Utanför lagen kommer däremot stora grupper - i förhållande tilldetta antal - atf hamna. Det kan röra sig om 13 000-14 000 handikappade barnoch ungdomar som inte får del av omsorgslagens särskilda omsorger. Det är idenna relafion som jag tycker att det blev en spänd förväntans upplösning inågot ganska otillräckligt, och på den punkten är jag besviken. Nusäger socialministern atf det är angeläget atf de som omfattas tar emotförslaget positivt. Ja, de hade tagit emot omsorgskommitténs förslag mycketpositivt. Men krifiken blev utförlig och hård efter det atf def blev klart attberedningen reducerat förslaget på det sätt som jag har beskrivit. Infe minstgäller det krifiken från de rörelsehindrade. Men de har varit angelägna om atfalla parfier skall ställa sig bakom löften om en snar utvidgning, och det ärdetta som är den viktiga delen av beslutet. 13 () replik: Jag tror att vi varken kan eller bör försöka att inom ramen för enreplik eller två fa upp hela debatten om statsbidrag, kommuner, stat och alltdetta en gång till. Jag vill bara säga två saker, Defförsta: Moderata samlingspartiet har föreslagit betydande indragningar frånkommunerna i form av sfatsbidragsminskningar. Regeringen har också föreslagitbetydande indragningar. Beloppen lär vara ungefär likvärdiga. Är def någonskHInad är regeringens förslag större än . Vi använder en heltannan teknik - det är riktigt - men minskningen av kommunernasbetalningsförmåga måste ju bli densamma i båda fallen. Det är det ena. Det andra är att helaföreställningen om att välfärden tryggas av statsbidrag är likaföråldrad ,som den gamla omsorgslagen eller ännu värre. Det var riktigt en gångaff detta var vägen för aft göra det möjligt för kommuner och landsting attuppfylla sin uppgift. Men är def infe så. Staten är helt enkelt intetillräckligt kreditvärdig för att duga som borgensman för välfärden. Det ärstaten som har den urusla ekonomin, och det är till denna urusla ekonomi som viuppmanas att knyta våra förhoppningar om en bevarad välfärd. Jag tror heltenkelt inte på det. OmSveriges handikappade och andra som tar del av välfärden i det här samhälletskall lita på statskassan för att få behålla den välfärd som vi har och byggaut den ytterligare, då är det ett svagt hopp vi har atf ty oss till.Statskassan har inte den kreditvärdigheten - så enkelt är det. Vi fårsöka helt andra vägar för att garantera det vi alla vill ha. Låtmig bara lägga till en sak -jag hoppas slippa ta del i debatten ytterligare - omsjälva grundsynen, som ändå skiftar litet från inlägg till inlägg. Jag tyckeratt man skall se det förslag som vi har som något mycket enkelt. Det är ingettvivel om att t, ex, socialtjänstlagen fullt ut och till sista paragraf skallgälla för alla människor, inkl, alla handikappade, Det är den källa ur vilkenvi skall ösa vår välfärd - allihop. Men det finns de som behöver längre skedatt ösa med än vi andra, och det är den skeden som vi skall sätta i derashänder méd hjälp av omsorgslagen. Och jag vill att så niånga som möjligt, såmånga som behöver det, skall få tillgång till det redskapet. Märkvärdigare änså är det inte med en generell sociallagstiftning och omsorgslag. Anf.14 () replik:, Jag tycker att skaHtala med litet mindre bokstäver om ökade kostnader för de handikappade, medtanke på alla de negativa åtgärder som socialdemokraterna har vidtagit underden senaste valperioden och som drabbar alla i samhället, särskilt svagagrupper. Jag tänker då på de mer än 70 olika skattehöjningar somsocialdemokraterna har genomfört. För att nämna ett par kan jag ange höjningenav fastighetsskatten och bensinskatten. Den senaste chockartade räntehöjningenmedför naturligtvis också ökade kostnader på alla områden, och då inte minstför de grupper som vi talar om. Två av de handikappades absolut främsta företrädare är ledamöter avdenna kammare. De kan tala om var handikapprörelsen står i denna fråga medstörre trovärdighet än vad kan göra. Dekan också tala om huruvida utskottets uttalande skall betraktas som en bakläxa.Nej, , det är eft folkpartistiskt önsketänkande att dettaskulle vara en bakläxa. Det som föreslås av utskottet är redan föreslaget avregeringen. Det finns ingenting i denna del av förändringarna som jag har någonanledning att motsätta mig. Det är bara det att , i motsatstill , söker strid för stridens egen skull. Han vill inte hasamförstånd i denna fråga. sade:Visst har socialministern rätt då han hävdar atf dagens beslut förpliktar.Vi har alla ansvar för att besluten verkligen översätts i praktisk handling, såatt de handikappade får del av de ganska stora förbättringar som ocksåherr erkänner finns i förslaget. Men tar man sitt ansvar, om man skärned statsbidragen till dem som skall verkställa besluten? sade att vi inte skall vidga denna diskussion till en ekonomiskdebatt. Nej, det förstår jag att ni inte vill. Men det hela hänger ihop.Försämrar ni landstingens ekonomi, försämrar ni också möjlighetema för dem attgå till mötes - det är självklart, NilsCarlshamre försökte undvika den ekonomiska debatten, och det hade varit kloktom han hade fullföljt den ambitionen. Han sade att vi från socialdemokratiskthåll också har föreslagit betydande indragningar. Det skulle bara vara någonliten skillnad i tekniken. Den skillnaden är dock inte så liten. På grund avden goda likviditet som kommuner och landsting har och drar vi inpengar från dem, men pengarna är deras. Den stora skillnaden - och den ärminsann inte teknisk - är att ni beslagtar pengarna. Ni tar av kommuner ochlandsting pengar och behåller dem. Fråga en landstingspolitiker ellerkommunalpolitiker, så får klart för sig vad skiHnaden består i! HerrCarlshamre frestades att avge en principiell deklaration: Vi kan inte lösadessa problem med statsbidrag. Jag ber att på nytt få läsa upp det somberedningsgmppen för internationella sade om färdtjänsten.Moderaterna har alltså föreslagit att statsbidraget till färdtjänsten heltskall tas bort, I betänkandet står det: "Föratt garantera en sådan utveckling och en godtagbar standard på färdtjänsten börett specialdestinerat statsbidrag till kommunernas färdtjänst bibehållas," Dettaär underskrivet av , i egenskap av ordförande i denna kommitté,som utförde ett förtjänstfullt arbete. 16 () replik; Sedan de orden skrevs har ekonomi vanskötts ytterligare någraår. Mycket av det som har skrivits gäller tyvärr inte . Socialministernsade att vi kan fråga här närvarande representanter för handikapprörelsen hurde ser på hela detta komplex. Ja, det kan vi göra. Då kanske de också kanupplysa om vad det gör för skillnad för en handikappad som behöver kommunensstöd, om de pengar som skulle användas till detta Hgger någonstans med enetikett på vilken det står att kommuneii fortfarande äger pengarna men inte fårlov att använda dem till stöd för handikappade. På vilket sätt blir stödet idetta fall effektivare än om man säger som det är, att kommunema - även denfattigaste - nästan är rika som jämfört med den utfattiga staten? 17 () replik: När det gäller handikapprörelsens åsikter kan jag bara hänvisa ochreferera fill det som har framförts vid eft antal sammanträffanden och i denuppvaktning som har gjorts inför utskottets ledamöter, där handikapprörelsenuttryckte en stark önskan om atf utskottet och enhälligt skulleuttala sig för en utvidgning av personkretsen. Anledningen till detta ärnaturligtvis att man inte är nöjd med den utformning som propositionen föreslårpå den här punkten. Detoroar mig fortfarande, herr talman, aft socialministern far så lätt på vad ettenhälligt utskott säger. Det är inte bara så att utskottet uttalar sig för enaHmän utredning. Vi beskriver ganska utförligt vad syftet med nästa steg skallvara, nämligen att låta aHa barn och ungdomar som har behov av särskHdaomsorger omfattas av omsorgslagen. Vi säger också att detta bör ske skyndsamt.Jag hoppas att socialministern, för den händelse han skuHe få förnyatförtroende i ämbetet, innan debatten är slut uttalar som sin vilja atfefterkomma denna önskan och då inte , utan skyndsamt. Detskulle också vara intressant att få socialministerns kommentar till det sombåde och jag har sagt, nämligen aft det borde vara möjligt attredan under nästa år fatta ett sådant beslut. Socialministern försökter återigen att raskt gå över tiH andra frågor,som han uppenbarligen hellre diskuterar. Jäg vill bara för klarhets vinnandesäga aft inte har föreslagit någon neddragning av statsbidragen förfärdtjänst eller särskola. Men när socialministern ändå håller på med attberäkna vilka effekterna skulle bH för de handikappade kan han ju upplysariksdagen om hur mycket dyrare resorna till och från arbetet för dehandikappade som är lyckliga nog att ha ett arbete blev genom den höjdabensinskatten, eller hur mycket dyrare det kommer aft bli för dem som skallbyta bH efter den höjda bilaccisen. Han kan också upplysa om hur mycket meramoms de har behövt betala som socialdemokraterna har suttit iregeringen eller om något annat som har haft effekt för de handikappade ochförsämrat deras villkor. Men,herr talman, helst ser jag atf vi ägnar oss åt dagens ämne, nämligenomsorgslagen. Om vårt beslut beträffande den omsorgslag som vi är helt eniga om skallförverkHgas, leder detta till en kosfnadsst egring -hurstorden blir kan mandiskutera - för landstingen. Om man då kraftigt minskar statsbidragen tilllandstingen, minskas självfallet också deras möjligheter aft efterkomma riksdagensbeslut. Där finns ett samband. Det är ingenting ovidkommande jag diskuterar närjag tar upp detta. HerrCarlshamre säger att sedan han skrev under programmet där han krävde fortsattastatsbidrag till färdtjänsten har landets ekonomi vanskötts ytterligare någraår. Det kan diskuteras, men def var ändå en bekräftelse från en ledande moderatatt ekonomin vansköttes under de fidigare åren, och def var väl då åren1976-1982, Def var def första erkännandet från det hållet. Sedansades det atf kommunerna är rika som troll. Ja, just nu är det riktigt.Kommuner och landsting har en god likviditet. För att detta inte skall ledatill ett ökat inflationstryck har vi dragit in en del av pengarna. Men det ärderas pengar, och pengarna avkastar ränta och får sedan användas. Och det ärklart att en kommun som står inför beslut om aft införa kostnadskrävandereformer ser det långsiktigt. Vet man atf man kan förlora pengarna och blifattigare , då blir man försiktigare. Åtgärden har alltså en heltannan effekt än om man konfiskerar pengarna, som ni har föreslagit, Jag är djupt engagerad i handikappfrågorna. Jag tar inte lätt pådessa. Men så mycket skall ni ha klart för er att jag aldrig kommer aft, läggafram eft förslag som går emot de handikappade och deras företrädare. Därförskall de finnas med i det här sammanhanget, - skakar påhuvudet. Använd det fill något annat! Det kan vara nytfigt . Jagskall inte gå vidare in på detta. Det finns eft samband - ni kommer inte undan.Ni lägger fram förslag som försämrar för de handikappade. talar ni omhur varmt ni omfattar förbättringsförslag för de handikappade. Eftersomvi, herr falman, lever i en period då vår och försommar har kommit på en gångvill jag i all stillhet erinra om vad en mycket folkkär regeringsledamot i entidigare socialdemokrafisk regering sade till mig, då vi saft och diskuteradevårfecken; blommorna, fåglarna som kom. Han sade så här: "Du skall vetaatt jag älskar fåglarna som kommer om våren, men def finns en sort som jagtycker riktigt illa om, och def är de fåglar som kommer i flockar tidigt påvåren . Det är en flock finkar, politiska smilfinkar, som säger en sak menmenar någonting annat," Jagvill inte tro att det är def som vägleder er, men tag ändå det här uttalandetsom ord att tänka på - def kan def vara värt. Talmannenanmälde atf anhållit aft fill protokollet få antecknat atf haninfe ägde rätt till ytterligare replik. 19 (): Diskussionen om den nya omsorgslagen utvecklas fill en mycket vikfigprincipiell diskussion om handikappolitiken. Av flera falare här harframhållits att målet för alla strävanden på handikappområdet måste varaintegrering och normalisering, I förlängningen av detta vill vi naturligtvisse en poHtik som också behandlar handikappades behov på ett sätt, som ärnormalt inte bara för sakfrågorna utan också för def administrativa system somvi har i vårt land. Näröversynen av omsorgslagen inleddes var detta, som också har påpekats i debattentidigare, motiverat av att lagens utformning framstod som förlegad inte minstmot bakgrund av aft den allmänna lagstiftningen hade förändrats. Jag villerinra om att både socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen tiHkommif påsenare år, mitt uppe i def arbete som pågick i omsorgskommittén. Det fannssåledes som utgångspunkter för en översyn av omsorgslagen både de erfarenhetersom gjorts , där ju väldigt mycket kring lagen varitpositivt, och den förändrade situation som de nya lagarna fört med sig. Frånbörjan var arbetet helt och hållet inriktat på de grupper som hittillsomfattats av omsorgslagen, dvs, de begåvningshandikap-pade. Men rätt snart komfrågan om andra gruppers behov av särskilda omsorger in i bilden. Denviktigaste diskussionen gällde då handikappade barn. Detär riktigt att det i remissopinionen fanns ett kraftigt stöd för den tanke somomsorgskommittén framförde, att personkretsen skulle gälla alla barn ochungdomar som har behov av omsorgerna. Under det fortsatta arbetet komemellertid frågor av principiellt slag in i bilden, som gällde ansvaret hoskommuner och landsting samt stödet i nu gällande allmänna lagar. Dessa var avså allvarlig principiell art att de skapade svårigheter och oklarheter när detgällde personkretsen i samband med den här lagen. Omsorgsberedningentillsattes bl, a, för att söka utreda de här frågorna. Under arbetets gångförstärktes hos många intrycket av att det nu är bättre att ta första stegetgenom en översyn som är mera traditionell och som gäller de grupper somhittills haft sitt stöd i den här lagen. Enintressant diskussion har kommit upp om begreppet pluslag. Bakgrunden är attmycket långtgående ansvar Hgger på kommunerna genom socialtjänstlagen och pålandstingen genom hälso- och sjukvårdslagen. Ingen,tror jag, vill frånta landsting och kommuner det ansvar som de får genom dessaallmänna lagar. Följaktligen är det en viktig fråga att precisera: Vad är då meningenmed en pluslag? Vilka särskilda omsorger har inte stöd i den lagstiftning somredan finns? lag som vi nu skall ta ställning till gäller personkretsenbegåvnings-handikappade. En utvidgning har skett genom att man tar med personermed barndomspsykos och vissa hjärnskador, men området är så att säga detsamma.Det handlar om begåvningshandikapp, Lagenär intressant inte minst mot bakgrund av tendensen till allt allmännare ochmera måhnriktade lagar. Den här lagen har ett konkret innehåll. Den talar omfem olika omsorger. Den anger en bestämd personkrets som kan komma i åtnjutandeav omsorgerna, och den anger vem som har ansvaret för att omsorgerna kommertill stånd, nämligen landstingen, Lagen är också utformad som en rättighetslagmed möjHgheter till överklagande för den enskilde. Men är omsorgernautformade på de traditioner som finns inom området begåvningshandikapp. Detviktigaste och det enda verkligt tungt vägande skälet för tveksamheten att gåvidare på det här området gäller just frågan om innehållet i de särskildaomsorgerna och deras avgränsning till den allmänt gällande lagstiftningen. Närföreligger ett behov av särskild omsorg som är av det slaget att det bör förasin i den omsorgslag som finns? Närdet gäller de nu aktuella grupperna har det sagts att pluslagen är motiverad avframför allt de specialkunskaper som behövs för att tillgodoseutvecklingsstördas och andra begåvningshandikappades behov. Där finns en långtradition att bygga vidare på inom landstingen. Inom vilka andra områden harlandstingen sådana djupgående kunskaper och på vilka av de områdena finns det behovav en reglering i form av särskilda omsorger i lagen? Möjligenkan man också se def på följande sätt: När en insats för en grupp handikappadeär av fundamental betydelse och av stor omfattning kanske den är svår attfillgodose med stöd enbart i de allmänna lagarna. Jag viH då erinra om attenbart socialtjänstlagen och inte hälso- och sjukvårdslagen harbesvärsmöjligheter. Kanske kan detta vara ett motiv för en utvidgning avomsorgslagen. Fråganom vilka grupper som skall ingå är således infe så enkel som det har framkommiti en del inlägg i debatten. Nusäger vi i utskottet att vi vill ha en översyn av övriga gruppers behov, dvs,att def bör preciseras vilka grupper som skall ingå. Och vi vill också få tillstånd en kompletterande utredning av vilka behov av särskHda omsorger som kanföreHgga, Från den socialdemokratiska gruppen gör vi den tolkningen avbegreppet särskilda omsorger som jag har redovisat, I intet fall är viberedda att föra in omsorger i den här lagen som på ett naturligt sätt kantillgodoses genom den allmänna lagstiftning som finns i samhället. Det är enviktig principfråga att handikappades behov så långt det över huvud taget ärmöjligt skall tillgodoses inom ramen för den allmänna lagstiftningen. Detta ärviktigt för oss att understryka, inte minst mot bakgrund av den debatt sompågått. Viblev i utskottet uppvaktade av bl, a. , Idelegationen ingick även representanter för de organisationer som har alldelessärskilt stora intressen på det här området. Jag uppfattade det närmast som envädjan från HCK att utskottet skulle ställa upp på propositionen i den form denhar. Det gällde särskilt i fråga om personkretsen. Dessutom skulle man också iövrigt ytteriigare understryka behovet av att få den översyn som redan nämnts ipropositionen. Ett ytterligare skäl var att man vHle söka enighet politiskt ochbevara den enighet som man inom handikapprörelsen efter en del svårigheterlyckades skapa kring detta synsätt. Visocialdemokrater i utskottet viHe gärna vara med om ett sådanttillkännagivande. Förutsättningen för oss var då atf vi nådde enighet och attvi undvek politisk strid. Och därför vill jag, herr talman, å hela densocialdemokratiska gruppens vägnar säga att vi är både djupt besvikna ochirriterade över hur utskottets ordförande har fört debatten vidare. Hananvänder nu uttryck som social nedmstning, det bidde en tumme, proposifionenvill reducera insatserna för vissa handikappgrupper.