prot · G80938 · 1984-12-31 00:00:00 — har fattat ett principbeslut. Det kan tänkasatt vpk har en något avvikande mening och vill ha en annan modell. Men en bredmajoritet har tagit detta principbeslut, och vi arbetar i den riktningen. Jagär övertygad om att det blir bra när vi kommer till slutet. Med detta vill jag yrka bifall fill hemställan isocialförsäkringsutskottets betänkande 3. Jag fär meddela att anslag nu uppsatts om detta plenumsfortsättning efter sedvanligt middagsuppehåll. 68 (): Resultatet av socialberedningens arbetepresenteras , säger . Ja, det är tur för er iutskottsmajoriteten att ni alltid har någon utredning att krypa bakom. Vi haråterkommit med vår motion och vår reservation under , och vi väntarfaktiskt på att det skall bli något resultat. tycker att det äronödigt att avge en reservafion. Vi tycker att detta aren viktig fråga. Dethänder ju ingenting, och åren går. är det mänga missbrukare somtyvärr inte kan handha egna pensionsmedel eller andra socialförsäkringsmedelutan i stället använder dem till fortsatt missbruk. Vi vill att något skallhända omgående, och jag hoppas att socialberedningens arbete leder till någotpositivt på denna punkt. Men tyvärr misströstar jag, . 69KARIN (): Det är alldeles riktigt som att detta är föremål för beredning i . Jag tror att vibehöver skicka med en lapp också dit när det gäller betydelsen av att man seröver behovet av anhörigvård. Samhällsekonomiskt är det totalt sett lönsamt att låtamänniskor i livets slutskede vårdas i hemmiljö, om man ser till de storakostnader som sjukhusvården för med sig. Därför borde det vara ensamhällsekonomisk besparing att se till att det skapas ytterligare möjligheterför människor attvårda anhöriga i hemmiljö. Att det sedan i många fall är ett betydligt humanareoch värdigare sätt att vårdas gör att kravet ytterligare kan understrykas. Jagtror att det är alldeles riktigt, som vi säger i vår reservation, att detta med vid bedömningen. Detta är skälet till att vi Uar reserverat oss i dennafråga. Anf.70 MARGÖ (vpk): Från vpk:s sida begär vi inte att vi skall få en allmänsocialförsäkring införd. Vi begär en utredning om förutsättningarna förinförande av en sådan allmän socialförsäkring. Vi menar att de utredningar somgjordes inte är till fyllest, eftersom det har hänt sä mycketsedan dess. Bl, a, pekar jag på hur arbetslösheten har ökat, hur människor harblivit utförsäkrade från arbetslöshetsförsäkringen, antalet socialhjälpstagareökar, osv. Det råder helt andra förhållanden i samhället än det gjorde på1970-talet, Om detta skulle medföra så stora kostnader är väl svårt att säganär vi inte har fått se någon utredning som visar vilka kostnader samhället hari dag för arbetslösheten vilka ger utslag när det gäller socialhjälp, osv. Detär därför mycket svårt att föra en debatt om vad de faktiska kostnaderna förvårt förslag skulle bli, Ivår reservation begär vi endast en utredning som skulle belysa förutsättningarnaför en allmän socialförsäkring, . slutade med att uttala en from förhoppning om att det skulle bli bra islutet. Det låter ju mycket trevligt och vänligt. Men tyvärr, herr talman, kanjag inte hysa samma förhoppningar som när det gäller regeringensvilja att ta itu med den här frågan. Därför kvarstår mitt yrkande om bifalltill reservation 4 i detta betänkande. 71 (); I betänkandet redovisas inte några större meningsskiljak-tighetermellan utskottets majoritet och reservanterna. Jag kan inte finna att man tarupp något nytt i reservationerna. Det är antingen så att de frågor som berörs ireservationerna behandlas i pågående utredningar eller också - det gäller t.ex. rehabiliteringen - kommer en utredning att filisättas. Naturligtvisär dessa frågor mycket svåra. Att det tar sin tid att ta ställning fill demmåste därför respekteras. Men jag kan, som sagt, inte finna att det råder någrastörre skillnader, och jag tycker därför att en del av reservationerna ärtämligen onödiga. Man borde ha kunnat ansluta sig till utskottets skrivning. Någotannorlunda förhåller det sig med reservation 2 från , där manföreslår ersättning via socialförsäkringen för vård av anhörig. Stödformer fördetta saknas emellertid inte . Det finns t, ex, vårdbidrag fill föräldrarför vård av handikappat barn, handikappersättning och hemsjukvårdsbidrag vialandstinget. Jag är medveten om att det när det gäller anhörigvården behövs enkomplettering med bidrag via socialförsäkringen, men detta får ske närsamhällsekonomin har förbättrats ytterligare. Det beteende som visatshär är litet märkligt. 7 protokoll 1984/85:38-39 Ledande centerparfister och även andra har kritiseratregeringspartiet för att inte spara tillräckligt och för att inte minskabudgetunderskottet ytterligare. Men framförs krav på mycket kraftigautgiftsökningar. Jag tycker inte att detta vittnar om något större ansvar i detpolitiska handlandet. Frågan om anhörigvården är som sagt mycket viktig, men detär också viktigt för hela välfärden i samhället att vi har en trygg ekonomi,eftersom en sådan är förutsättningen för att vi skall kunna arbeta vidare. Beträffande Margö krav på en utredning om enallmän socialförsäkring vill jag hänvisa till att här har fattat ettprincipbeslut. Det innebär ett omfattande arbete, där man måste undersökaolika områden. Detta kommer naturligtvis att ske, och jag tror därför att detär onödigt att tillsätta ytterligare en utredning. har lagt fastvilken kurs vi skall hålla, och vi måste arbeta efter denna och genomföra enallmän socialförsäkring i den takt ekonomin fillåter. 72KARIN (): Jag känner till de stödåtgärder som finns atttillgå när det gäller anhörigvården, men nackdelen med dem är att de innebärlånga handläggningstider och att de är reserverade för bestämda värduppgifter.Vad vi efterlyser är möjligheter till stöd dä anhöriga drabbas av akutasjukdomstillstånd av allvarlig karaktär, så att dessa kan få vård i hemmet. Det finns möjlighet att omfördela. Vi har enormt storaanslag till sjukförsäkringssystemet, och anhörigvården skulle enligtberäkningarna kosta ca 30 miljoner . Genom omfördelningar borde man kunnaskapa utrymme för det stöd vi efterlyser. Jag hoppas att ansträngningar görs iden riktningen. Jag är tacksam för att ställer sig bakom dettaoch inser att det finns ett stort behov av att sätta in hjälpåtgärder i de härfallen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(rätt till handikappersättning) Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 107 förreservation 1 av m,fl. Mom. 2 (förbättrat bilstöd fill handikappade) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion1983/84:1589 av m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 (bil som tekniskt hjälpmedel för handikappade) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 17 förreservation 2 av Margö , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(förvaltning av missbrukares socialförsäkringsförmåner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avNils Carlshamre m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (rätt till ledighet och ersättning för vård avanhörig) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 54 förreservafion 2 av m, fl. Mom. 7 (ersättningsnivån för sjukpenning ochförtidspension) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 9 (en utredning om förutsättningarna för införande aven allmän socialförsäkring) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 18 förreservafion 4 av Margö , Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:6 omsemester (skr, 1984/85:67), 73LARS-OVE (vpk): Det betänkande om semester som vi nubehandlar tar upp några motioner frän allmänna mofionstiden men även enskrivelse från regeringen, där man tar tillbaka en stor del av intentionernabeträffande en utredning om semester som tidigare beslutat om, I det nuvarande läget är den viktigaste semesterfråganfrågan om semesterlön. Det gäller möjligheten att utnyttja sin semester på femveckor. Avtal om ökad semesterlön har träffats, bl, a, i årets avtalsrörelse,framför allt lokalt. På min ordinarie arbetsplats, i Domnarvet, har manfått ut ett engångsbelopp på , , års avtalsrörelsegår också fram med avtalskrav om förbättringar avsemestern, I regeringens skrivelse föreslår man att utredningen om ensemesterlöne-. fond skall läggas ned. Det innebär i praktiken att man avvisaratt lösa rättvisefrågorna på detta sätt. Jag vill peka på, att när vi 1977 antog den semesterlagsom gäller skrev LO-Tidningen följande; "Semesterlönen som arbetsgivarna häller inne rör sigi dag om 15-20 miljarder. Ränteintäkterna på dessa pengar skulle ge utrymme förförbättringar av semesterlönen för låglönegrupperna." Ensemesterlönefond skulle innebära att möjligheterna att utnyttja semester kundefördelas på ett rättvisare sätt. Det handlar om rättvisa, jämlikhet ochsolidaritet för de grupper som har de sämsta möjligheterna att utnyttjasemestern. Det gäller de grupper som obestridUgen har det största behovet avordentlig vila och rekreation. Det handlar om fördelningen av våra resurser ilandet och om hur våra fritids- och rekreationsanläggningar skall varauppbyggda - för att tillgodose behoven hos en elit och köpstarka människoreller för s, k, vanligt folk, LOhar agerat i dessa frågor både centralt och lokalt. Åtminstone pä den fiden dåGunnar var LO:s ordförande var semesterfrågorna ofta på tapeten. Dethar väckts två socialdemokratiska motioner om semester till årets riksdag. Detär två socialdemokrater frän , och , somhar tagit upp angelägna frågor om semesterlönefond och om de arbetslösas rätttill semesterersättning. Mofionärernahar vid utskottsbehandlingen inte fått något stöd frän sina partikamrater, ejheller från regeringen, som i sin skrivelse avvisar dessa krav. Eftersomdet är rättvisekrav för arbetarna som har förts fram har jag reserverat migfill förmån för dessa mofioner. Vid den tidigare riksdagsbehandlingen avsemesterfrågorna framförde vpk samma synpunkter i skilda former. Minförsta reservation gäller semesterlönefonden, och jag utgår ifrån om rätten till meningsfull semester. Jag kräver att en utredning avsemesterfrågor genast skall genomföras. Deborgerliga beslutade att lägga ned semesterutredningen, men en motion från socialdemokratiskt håll om att utredningsarbetetskulle återupptas. Regeringen har i en skrivelse meddelat att utredningenskall läggas ned igen. Regeringens tillvägagångssätt är helt felaktigt.Utredningen bör fortsätta, och måste därför avslå regeringens förslagoch därmed i stort sett bifalla motion. Bengt-OlaRyttars motion utgår från att det är de grupper som har de tyngsta bördorna somfär bära upp den nuvarande ekonomiska krisen, dvs. De har sällanmöjlighet att få en meningsfull semester, eftersom arbetslöshetsersättningenicke berättigar till semesterlön. Detta bör ändras , i avvaktan påatt en semesterlönefond genomförs. Regeringensskrivelse har tagits emot av utskottet, som vill lägga skrivelsen tillhandlingarna utan erinran. Detta var så glädjande för att de intehar yrkat bifall till sina motioner. säger i stället i ett särskiltyttrande att de hoppas att beredningsgruppen i arbetsmarknadsdepartementetverkligen tar tag i de frågor om semester som tas upp i motionerna och genomförförslagen där. Det handlar om "flexibilitet" - det nya modeordet påarbetsmarknadssidan. Det handlar vidare om tolkningsproblem och förenklingar isemesterlagen. Visom har att göra med frågor om de arbetandes semester vet vad moderaternasförslag egentligen handlar om, nämligen att försämra både den enskildes ocharbetarkollektivets möjligheter att få en bra semester i vad gäller såvälbetalning och förläggning som innehållet i semestern. motionerutgår också hela fiden från företagens intressen. Enligt regeringens skrivelsekommer väsentliga delar av semesterutredningen att läggas ned, och det innebäratt man går dessa intressen till mötes. Därför har jag reserverat mig, och jagyrkar bifall till reservationerna 1 och 2, 74 (): I detta betänkande behandlas också en mofion som ochjag skrev under allmänna motionsfiden, om semester för bönder. Vi skrev ocksåen hkalydande motion i anslutning till den proposifion omsysselsättningsskapande åtgärder som regeringen då lade fram. Motionenavstyrktes den gången med motiveringen att förslaget inte skapade någonsysselsättning och att man därför inte kunde tillstyrka det. Ävendenna gång har man avstyrkt mofionen, men kanske pä Utet andra grunder. Bakgrundentill motionen är att vi menar att det finns anledning att ge även jordbrukarnaden sociala standard som andra människor i samhället har, 1938 fick löntagaretvå veckors semester, 1951 fick de tre veckors semester, 1963 blev det fyraveckors semester och 1977 fem veckors semester, därutöver kommer också andraledigheter. Jordbrukarnassituation är helt annorlunda. För en jordbrukare som har animalieproduktion ärdet fråga om 365 dagars arbete , om han inte kan ordna avbytare på någotsätt. Dagens situafion är den att det finns ett avbytarsystem som LRF toginitiafiv till 1975. Det ger möjlighet fill avbytare fyra och en halv dagar imånaden. Det kan inte på något sätt anses vara rimligt, när andra grupper harandra möjligheter. Motionenhar avstyrkts av utskotten. Motiveringen i arbetsmarknadsutskottets betänkandeär att det är angeläget att frågorna får en lösning, men sedan har man hänvisattill och anammat de synpunkter som finns i jordbruksutskottets yttrande. Fråganhar varit på remiss hos jordbruksutskottet, och i sitt yttrande skriver manatt det inte finns fillräckUga motiv för att motionen skall tillstyrkas.Jag tycker att det jag har räknat upp är fillräckliga motiv för att man skallkunna tillstyrka motionen. Mansäger också att det finns principiella och statsfinansiella skäl som talar föratt en lösning av det slag som vi har tagit upp i motionen inte kan komma ifråga. Närdet gäller de principiella skälen vet jag inte riktigt vad man åsyftar. Detkunde vara skojigt att få veta. De ekonomiska skälen begriper jag inte alls.Detta förslag skulle innebära sysselsättning för ganska många människor, Imofionen har vi skrivit 6 000 avbytare, men förmodligen rör det sig ombetydligt fler. Med den arbetsmarknadssituation som vi har och med säkerhetkommer att ha en fid framöver skulle det inte kosta några extra pengar utansnarare vara positivt för samhället och framför allt för dem som på detta sättfår jobb. När jordbruksutskottetsbetänkande skrevs hade livsmedelskommitténs betänkande ännu intekommit. Därför skrev man att livsmedelskommittén i sitt betänkande skulle kommaatt ta upp dessa frågor och belysa jordbrukarnas sociala förhållanden ochinkomstförhållanden, har detta betänkande kommit, och vi vet att det därinte finns några förslag som på något sätt skulle underlätta för jordbrukarnaatt klara sin ekonomiska situation eller att klara ett avbytarsystem. Även dettåget har gått. Attförslaget skulle vara så principiellt felaktigt i motsägs också av både i och i har system som liknar det som vi har föreslagiti vår motion, I har man ett system som ger jordbrukarna sammaförutsättningar för semester som dem löntagarna har. Staten tar där ettekonomiskt ansvar för att detta skall vara möjligt. Det är det vi menar att manborde göra i också, I de jordbruksförhandlingar som man har varje årskulle man kunna ta upp frågan om en uppbyggnad av ett sådant' system, och medstaten som finansiär skulle man kunna genomföra reformen, I kan man påett heltidsjordbruk få semester för en människa och pä ett något störrejordbruk semester för tvä. Kostnaden för detta är f, n, preciserad tiU , per person, I har man ett system som inte är särskilt olikt detnorska. Det borde finnas mycket goda skäl för att vi i skaU ha ettliknande system. Jag har redan angivit mina mofiv för det och skall inteupprepa dem. Närfrågan behandlades i arbetsmarknadsutskottet reserverade sig centerpartietgenom och i till förmån för vårmofion. Jag vill avsluta mitt inlägg med att yrka bifall till reservation 3 iarbetsmarknadsutskottets betänkande. 75 (): I det betänkande som vi nu diskuterar behandlas regeringens skrivelse1984/85:67 samt fem mofioner från allmänna mofionstiden. a. förslag om semester för lantbrukarna, översyn avbestämmelserna i semesterlagen, en allmän semesterlönefond ochsemesterersättning i förhållande fill A-kasseersättningen. Semesterlagenändrades , och den innehåller bestämmelser som omfattar allaarbetstagare. Deviktigaste semesterförmånerna enligt lagen är semesterledighet, semesterlönoch semesterersättning. Enligt huvudregeln i lagen har alla arbetstagare rätttill 25 dagars semester . Fråganom införande av en särskild semesterlönefond är en för löntagarna viktigreformfråga, som bör följas noga. Men f. n, bör den inte bli föremål förutredning. I stället bör arbetet inriktas på att göra bestämmelserna enklareoch mer lättfattliga inte minst för löntagarna. Detta bör kunna ske i densärskilda arbetsgrupp som är knuten till . Dennagrupp inom kan även se över övriga reformkrav som framkommit,detta i nära samråd och med hänsyn tagen till DELFA, som är parlamentarisktsammansatt. Närdet gäller semester till lantbrukare, bör systemet utvecklas ytterligare, ochjag utgår från att detta övervägs i samband med de prisförhandlingar avseendejordbruksprodukter som kommer att äga rum. I övrigt vill utskottet understryka vikten av attjordbrukarna får samma möjligheter till semester som andra företagare. Med detta inlägg vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag pä reservationerna. 76 (vpk): kortfattade sammanfattning avutskottets betänkande gav inget nytt, utöver vad som står i betänkandet. Jagvill bara göra kammarens ledamöter uppmärksamma på att lagen visserligen gerrätt till 25 dagars ledighet, men inte rätt till 25 dagars lön. Det är en av destora frågor som vi har tagit upp, nämligen de arbetslösas möjligheter att ha enrimlig semester. Jag kan i och för sig förstå att socialdemokraterna villförenkla semesterlagen, som var ett hafsverk av dåvarandearbetsmarknadsministern , Men jag kan inte förstå varför man, närman skall försöka se till att de arbetande fär så bra bestämmelser som möjligtnär det gäller semester, gör en sammanblandning och tappar bort kravet på ensemesterlönefond. Det övergår fakfiskt mitt förstånd, om man vill hjälpa dearbetande. Däremot förstår jag det, när jag ser i utskottets betänkande attmoderaterna sitter där nöjda med sitt särkilda yttrande och markerar att det ärmycket bra, och jag kämpar inom samma område, nämligenMetall, Är det inte ganska oroande att lägger neden utredning? När vi skall slåss för våra medlemmar tas den väsentligastefrågan alltså inte upp till någon förbättring. Det är egentligen moderaternasom skär pipor i vassen genom att få sina tankegångar igenom i det kommandearbetet. vill jag även peka på att de som inte fårsina önskemål tillgodosedda ens utredningsvägen redan i nuvarande situation ärde som kan utnyttja semestern sämst, de som hela fiden pressas av flexiblaarbetsfider och övertid, de som får reallönesänkningar, de som utnyttjas med prestationslöner.Det är i grunden en ganska orättvis bild som utskottsmajoriteten ställer sigbakom. 77LENNART BRUNANDER (c): Det var inte många ord som att säga om jordbrukets situation och hur man skall ge jordbrukarnamöjlighet att ta semester. Tyvärr är det väl signifikafivt försocialdemokraternas syn pä jordbruket just . Man säger sig hoppas att frågan skall ytterligare utredasoch diskuteras i de förhandlingar som man skall ha med jordbruket. Det hoppasjag också, för det är ju det vi har föreslagit att man skall göra. Men för attdet skall ge något resultat måste man också skapa ekonomiska förutsättningar,och det är det som och den socialdemokratiska majoriteten inteär beredda att göra. Då når man heller inga resultat. Därför kommer denförhoppning som slutade med, att jordbrukarna skall få sammamöjlighe- ter till semester somandra, att förbli en förhoppning. Tyvärr ser det så ut just . Jagupprepar att de argument jag har fört fram för att även jordbrukare medanimalieproduktion skall ha den här möjligheten är fullt rirnliga. Frågan bordekunna lösas genom att samhället går in och hjälper till ekonomiskt. Anf.78 (): För vill jag peka på att jag avslutade mitt anförandemed att utskottet utgår ifrån att lantbrukarna skall fä samma rätt fillsemester som alla andra företagare, och det kanske vi kan vara överens om. Denhär frågan skall tas upp i jordbruksförhandlingarna. Exakt på samma sätt hardet varit för de stora löntagargrupperna, som har fått avstå en del avlöneutrymmet för semestern. Det gäller att prioritera och använda utrymmet pådet sätt som man finner lämpligast. Om man från jordbrukarhåll anser att det ärlämpUgast, bör man alltså kunna använda en del av utrymmet för att ta utsemester. viU jag bara upprepa vad jag sade inledningsvis, nämligen attfrågan om en semesterlönefond är en för löntagarna viktig reformfråga, men f.n. bör den inte föranleda någon särskild utredning. Anf.79 (vpk): Jag vill bara fill sist säga att när man gör den här prioriteringen, dähar man också prioriterat att företagsamheten i det här landet skall få frittfram, medan de angelägna kraven frän de lågavlönade, från dem som har sämstmöjligheter att ta ut en meningsfull semester, åsidosätts. Det kan inte varaförenligt med arbetarrörelsens traditioner, det kan inte vara en form avrättvisa, solidaritet och jämlikhet. Jag tycker att skall tänkapå detta framöver. Menvikfig är också enligt min mening utformningen av rekreafionsmöjlig-heterna.Jag råkar bo i ett län där det finns stora kommersiella anläggningar förrekreation, och jag brukar roa mig med att titta på dem som är på väg dit frånMellansverige. Jag vågar ganska säkert säga att det inte är några lågavlönadevanliga arbetarfamiljer som tar sig fram i bilkaravanerna upp fill dessarekreationsområden, utan det är mer välbeställda människor. Nogvore det mycket bättre om de arbetande också hade möjlighet att utnyttja dessaområden för den vila och rekreation - både och - som ärså angelägen, - Detta är bara ett exempel. Dethär bestämmer också utbudet. Vad skall det finnas för någonting i de häranläggningarna? Vad skall vi utnyttja vår natur, våra rekreationsområden,fill? Jagtror alltså att man inte kan se frågan om en allmän semesterlönefond bara somen ekonomisk fråga - den är mycket större och viktigare. Det handlar om helasamhällets utbud när det gäller fritiden. 80 (): vidhåller att man måste skapa ekonomiskt utrymme för attjordbrukarna skall kunna ta semester, så att de verkligen kan få en semestersom motsvarar den som andra företagare har. Tyvärr har det inte funnits någonvilja hos den socialdemokratiska majoriteten att skapa ett sådant utrymme. Deförslag som kan läsas i livsmedelskommitténs betänkande pekar inte helleråt det hållet. Därför ser det inte särskilt bra ut. man skapa detta ekonomiska utrymme, sä visst går det. Det innebäremellertid i så fall att matpriserna kommer att bli högre, för det är endavägen att klara den saken, om inte staten vill gå in och hjälpa till. Är det den modellen somsocialdemokraterna vill arbeta efter? Anf.81 (): försöker förvränga det jag framförde i min repUk, Jagsade att det ekonomiska utrymme man skapar genom jordbruksförhandlingarna måstenär det utnyttjas - precis som skett för löntagarna under alla är vid derasförhandlingar - räknas av från den totala potten. Vill man dä använda pengarnaför semester, så är det ett lovvärt syfte. Det finns väl ingenting som hindrardetta. MenLennart Brunander kräver att staten, samhället, skall ställa upp och betalasemestern. Det kan ändå inte vara riktigt, Lars-OveHagberg fortsätter sin argumentation som om han inte kände fill vilka som gåtti bräschen och drivit fram den semesterlag som gäller. Gåtillbaka i historien och se vilka som verkligen drivit kraven från de småmänniskorna i samhället. Det är arbetarrörelsen och socialdemokratin som harutvecklat lagstiftningen, sä att den blivit vad den är , när även de småmänniskorna har möjlighet till semester. Arbetsgivarna sade nej mänga gånger. Jagtycker att kunde ha besparat sig denna argumentation.