prot · G80951 · 1984-12-31 00:00:00 — De punktskatter påenergi som tillämpas grundar sig därmed på målen för energipolifiken och utgören avvägning mellan olika energikällors effekt på miljön, bytesbalansen,försörjningstryggheten, sysselsättningen och industrins utveckling.Introdukfionen av inhemska bränslen är fillsammans med ökadehushållningsåtgärder prioriterade delar av oljeersättningspolitiken. Därför ärde inhemska bränslena undantagna från beskattning. De förslag till ändringar av energibeskattningen som vi har att ta ställning till följer alltså de allmänna principer som ladesfast . Således kan jag inte hålla med om att vibedriver en haltande politik vad gäller energibeskattningen. Redan dåaviserades de nu aktuella punktskatterna på naturgas, kol och gasol. De förslagsom nu behandlas är alltså i huvudsak ett fullföljande av redan gällanderiktlinjer för energibeskattningen. har därför inget atterinra mot förslagen, och jag yrkar bifall fill utskottets hemställan. Någraklarlägganden är ändå på sin plats. För att nå målet för oljeersättningspolitiken - att oljanår 1990 skall svara för av energiförsörjningen-krävs en viss andel kol.Men med hänsyn till att också kolet är ett importbränsle och med hänsyn tillkolets miljöpåverkan skall vi så mycket som möjligt begränsa kolanvändningen.De vikfigaste åtgärderna för attåstadkomma detta är naturligtvis det stöd i olika former som ges för attunderlätta introdukfionen av inhemska bränslen, värmepumpar och annanenergisnål teknik samt ökade hushållningsåtgärder. Därutöverskall alla fillkommande koleldade anläggningar nu fillstånds-prövas utifrånenergipolifiska utgångspunkter. En viktig del i den prövningen är huruvida maninte med samma fördel kan använda inhemska fasta bränslen. Höjningen av skattenpå kol, som med den nu föreslagna nivån innebär en tiodubbling ,är ytterligare ett led i strävandena att begränsa kolanvändningen. Resultaten är mycket uppmuntrande. Oljans andel av energiförsörjningenär nu nere i mot tidigare . Ändå har inte kolanvändningen ökat iden takt som fidigare förutsetts. I stället för det av Fälldinregeringen beräknade årliga kolbehovet på uppemot ,räknar man nu med ett kolbehov på högst hälften av denna siffra. Utvecklingen påmiljösidan är också mycket positiv. a. genom stödet till utveckling ochanvändning av avancerad förbrännings- och reningsteknik kan miljöeffekternavid koleldning nu avsevärt begränsas. Vi kan alltså på mycket goda grunder hävda att återintroduk-fionen avkol sker i mycket kontrollerade former. Principenatt skatt på kol per energienhet bör vara ca hälften av skatten på olja baserasdels på att kolet har ett lägre energiinnehåll än olja, dels att koletsbelastning på bytesbalansen och miljön är mindre än oljans. Kolet ger också enbetydligt större effekt på sysselsättningen och efterfrågan inom industrin ochär i många fall dessutom en inkörsport för inhemska fasta bränslen. Nivån påkolskatten finner jag därmed väl mofiverad. Ireservafion nr 4 yrkas att skatten på brunkol borde vara lägre än skatten påstenkol därför att brunkol har ett lägre energiinnehåll. Såvittjag vet förekommer ingen import av brunkol just därför att dess energiinnehållär så lågt och dess miljöegenskaper i allmänhet avsevärt sämre än stenkolets.Det finns därför ingen anledning att uppmuntra en ökad användning av brunkolgenom en lägre skatt. Däremot är det självfallet så att det kol som bryts inomSverige är befriat från skatt, eftersom det är ett inhemskt bränsle. Skattenpå naturgas baseras också på en sammanvägning av dess effekter på en radområden. Naturgasen har klara miljöfördelar. Därför är skatten lägre än vad somskulle vara mofiverat med hänsyn fill naturgasens energiinnehåll ochimportkostnad. Den senare motsvarar av oljans. Jagvill understryka att naturgasen är skattemässigt gynnad tack vare dessmiljöfördelar. Men man kan inte bortse ifrån naturgasens effekter i andraavseenden, bl. a. på bytesbalansen. Jämfört med kol har naturgasen också etthögre energiinnehåll. Jag menar därför att också den föreslagna nivån påskatten på naturgas är väl mofiverad. Detta får ses som ett svar på reservafionerna 1, 2, 3 och 4 samtvänsterpartiet kommunisternas yrkande. Jag vill slutligen kommenteracenterreservation nr 5, i vilken det krävs ändrade regler vad gälleråterbetalning av skatt på den el som under vissa förutsättningar används iavkopplingsbara elpannor. , uppriktigt sagt har jag mycket svårtatt förstå denna reservation, än mindre hur erforderlig lagtext skall utformasenligt det krav som ställs i motion 193, som är en direkt uppföljning påreservation 5. Syftet med den här skatteåterbetalningen är att åstadkommaett effektivt utnyttjande i uppvärmningen av den godafillgången på billig el från vattenkraft och kärnkraft - utan att man därmedskapar långsiktiga bindningar till el. Därför är reglerna utformade så attskatteåterbetalning kan ske under förutsättning dels att oljebaseradkraftprodukfion inte förekommit , dels att det finns ett avtalsom ger' kraftleverantören rätt att avbryta leverans när det är mofiverat avkraftsystemskäl. Dessutom krävs att värmebehovet kan tillgodoses på ett annatsätt när elpannan inte får användas. Det härsystemet har fakfiskt många fördelar. För det första innebär det, som jag sade, att vi effektivtkan utnyttja den goda tillgången på billig el utan att binda oss i ettlångsiktigt elberoende när det gäller uppvärmningen. För det andra kan också de som bor i hyreshus, som ju oftaär anslutna till fjärrvärme, få del av den billiga elen för uppvärmning. Det ären viktig fördelningspolitisk fråga. För det tredje är det väsentligt att man räknar med ochtar till vara möjligheterna att genom hushållning minska värmebehovet ifjärrvärmeområden. De avkopplingsbara elpannorna, som är billiga och har kortavskrivningstid, kan därför användas under ett utbyggnadsskede för att täckaen del av det värmebehov som man räknar med att kunna hushålla bort. Genom att utnyttja elpannorna på det här sättet kan manalltså redan nu dimensionera fjärrvärmesystemen för morgondagens behov ochbehöver inte låsa sig i anläggningar som motverkar hushållningssträvandena. När vi enhälligt antog reglerna förskatteåterbetalning angavs också att kommunerna skulle ges fasta planeringsförutsättningar.Därför skulle det här systemet gälla under . 1987 skulle vi taställning fill om det fanns behov av att fortsätta med systemet. hävdar reservanterna att de avkopplingsbara elpannornariskerar att konkurrera ut de inhemska bränslena. Därför kräver de att en nyregel införs som innebär att skatteåterbetalning inte skall medges när inhemskabränslen är ett realisfiskt alternativ till elpannorna. Visst skall vi stödja de inhemska bränslena. Det gör viockså på många olika sätt, , De inhemska bränslena är befriadefrån beskattning. Kommunerna får investeringsbidrag för att bygga nya eldningsanläggningardär man använder just inhemska bränslen. Stora resurser satsas också på attutveckla tekniken för inhemska bränslen. I de energipolitiska riktlinjerna ingår emellertid ocksåatt vi skall utnyttja den goda fillgångeri på el även iuppvärmningen för att ersätta olja. De avkopplingsbara elpannorna är utantvivel det effektivaste sättet attnyttja elen på det flexibla vis som riktlinjerna förutsätter. Det är också tilldetta som vi måste anpassa energibeskattningen. Med det sagda yrkar jag bifall till hemställani skatteutskottets betänkande 19 och avslag på de reservationer som är fogadetill betänkandet samt på vpk:s yrkande. 113 (): Jag sade i mitt anförande att vi haft, ochhar, en haltande energibeskattningspolitik. förnekade detta ochjämförde den proposifion som vi nu diskuterar med fjolårets proposition, sombehandlades . Men han hoppade helt över den debatt som fördesoch de beslut som fattades här i kammaren - och detförstår jag. Det är framför allt de besluten som haltar i jämförelse medfjolårets beslut och de förslag som behandlas. anförde en lång rad goda skäl för att vi skallha rikfiinjer och principer på energipolifikens och energibeskattningensområde. Han nämnde bl. a. oljebesparingsmålet och miljömålet. Men om vi tillatt börja med ser på oljebesparingsmålet, finner vi att detta saboteradesfullständigt genom höjningen av elskatten. Vidare taladeBo Forslund väl om värmepumpar, men även introduktionen av dem motverkades avdet här beslutet. Argumenten i samband med miljöfrågorna haltar även i detbetänkande som behandlas. Ingen kan väl påstå att kolet är någon miljöyänligenergikälla. sade att belastningen på miljön är mindre vidkolanvändning än när man använder olja. Jag undrar om han vill vidhålla detpåståendet. I själva verket är väl alla andra överens om att vi måste varaväldigt försiktiga när det gäller kolbränslena. Om man jämför den inställning till kolintroduktionen somsocialdemokraterna nu har med den de redovisat i sitt program i 1982 årsvalrörelse finner man att deras tal nu går i en annan riktning. Det är bra attde har dämpat sig, och jag tycker det vore bra om de ville ta ytterligare ett stegoch i varje fall inrikta sig på att successivt höja beskattningen på kol nivå som åtminstone överensstämmer med den vi har för oljan. Jag får meddela att anslag nu haruppsatts om detta plenums fortsättning efter sedvanligtmiddagsuppehåll. 115INGEMAR HALLENIUS (c): Först några ord när det gäller brunkol. Detär rikfigt som säger, att det inte är fråga om så storakvanfiteter, men jag angav att brunkol just för cementindustrin kan vara ettbåde prisvärt och kvalitetsmässigt intressant alternativ. I den industrin harman ju inte möjlighet att gå över till inhemskt bränsle på grund av de högavärmetal som där erfordras. Det är ganska typiskt att talar om vårt storaöverskott på elkraft. Det har uppkommit just genom den onödiga satsningen påkärnkraft. Utei kommunerna upplever man det så att el realiseras på ett sätt som gör att deinhemska bränslena inte får den avsättning de annars skulle ha fått. De som harsatsat på en effektiv industriell uppbyggnad just för att utnyttja inhemskabränslen har svårigheter att få avsättning för sina produkter, och detberor på att de har att konkurrera med el som realiseras ut. Motden bakgrunden är det viktigt att ta fill vara alla möjligheter att fåavsättning för det inhemska bränslet. Det är därför vi har framställt vårayrkanden på den här punkten. Ocksånär det gäller kolskatten är det vikfigt att vi så snabbt som möjligt går överfill att mer inrikta investeringarna just på de energislag som vi i framtidenvill satsa på, nämligen de inhemska energislagen. Anf.116 (vpk): sade att principbeslutet fattades , men somjag sade i mitt förra anförande var detta betingat av det beslut man fattade på1970-talet om den stora utbyggnaden av kärnkraften. BoForslund sade vidare att energibeskattningen var avsedd att styrainvesteringarna för 1980-talet i syfte att ersätta oljan. Till att börja medkan man säga att det mål som ställdes upp och som angav hur man skulle ersättaoljan i stort sett redan har uppnåtts. Vad det anbelangarbehöver man alltså inte skapa några nya investeringsutrymmen. Vidare kan sägasatt man med den politik som ligger till grund för den här typen av beskattninginte vill möjliggöra en utbyggnad av naturgasen. Och vi skall ha klart för ossatt vi i fråga om naturgasen har att fatta beslut om utomordentligt storainvesteringar. Även om naturgasen har ett högre energiinnehåll än vissa andrabränslen krävs att vi här inför en lägre beskattning än den som regeringenföreslår. Orsakerna till detta är två. Denena orsaken är att man skall ersätta oljan och få ett energislag som ärmiljövänligt och så fördelaktigt ur den synpunkten att det även skulle kunnaersätta en del anläggningar som drivs med kol. Denandra orsaken är att detta energislag borde kunna ersätta den energiför uppvärmning som realiseras på grund av att kärnkraftverken måste bliav med sin el. Vi vet att kärnkraftsreaktorerna 11 och 12 snart skall startas.Det beslutet står vi inför. Från dessa reaktorer kommer alltså ytterligareelektricitet, men vi har inte klart för oss hur avsättningen skall gå till. Detär naturligtvis fråga om vilken typ av energipolitik man vill driva. Regeringenhar inte, såvitt jag kan förstå av propositionen, för avsikt att gynna ett mermiljövänligt energislag som naturgas, eftersom man fortfarande känner sigtvungen att skapa avsättning för kärnkraftsreaktorernas elektricitet och ävenstarta reaktorerna 11 och 12. Man gör en köpslagan och tar upp bytesbalansensom en motpol till frågan om att skapa en bättre miljö. Från vpk:s sida tyckervi att man inte skall köpslå på det sättet. Man måste ta hänsyn fillmiljövärdena, oavsett vilken inverkan på bytesbalansen en eventuell import avett miljövänligare energislag skulle få. Därför menar vi också att naturgaseninte skall ha den höga skattesats som regeringen Skattelättnaden bör användas som ett styrmedel mot en övergångtill ett miljövänligare energislag. Anf.117 BO (): Jag noterade att hade mycket svårt att övertygandeförklara argumenten i reservafion 5. Jag kan förstå honom på den punkten. Jagskulle ha önskat att i reservationen eller åtminstone här i kammarens debatt fåpreciserat hur lagtexten skall utformas. KarlBjörzén och övriga debattörer säger att vi skall vara försikfiga med kol. Dethar jag ju också sagt i mitt tidigare inlägg - på den punkten är vi heltöverens. Vi ser mycket allvarligt på användningen av kol som energikälla,vilket har inneburit - det har jag också sagt tidigare - att beskattningen påkol har tiodubblats . Vi kommer ändå inte ifrån vissarealiteter. Vi kommer inte ifrån att tekniken går framåt även på detta område.Så länge vi kan ha den begränsade produktion som finns och vi ser att detinte är några större olägenheter, tycker vi att vi kan behålla denproduktionen. Sedanvill jag till samfiiga debattörer säga så här: Det går inte att rycka ut enviss energibeskattning och föra argumentationen enbart kring den utan attdiskutera energipolifiska målsättningar. Denna synpunkt är direkt riktad fillKarl Björzén, eftersom han två gånger har påstått att den socialdemokrafiskaregeringen för en haltande energibeskattningspolifik och hänvisar till denenergidebatt vi hade . Detta håller inte, . VL måstese dessa frågor i ett vidare perspektiv. De energipolitiska riktlinjerna är vii mycket stor utsträckning ense om - måhända med undantag för . Detkanske har ideologiska orsaker, eftersom vi vet vilka intressen som moderaternafillvaratar. Jag vill med andra ord, herr talman, påstå att vi följer deenergipolitiska riktlinjer som vi har fått stöd för. Anf.118 (): Jag tycker att det är bra att blir allt försikfigare närhan talar om kol. Han erkänner att vi bör vara försiktiga medkolintrodukfionen. Det som här skiljer och socialdemokraterna ärbara huruvida man vill stanna vid nuvarande miljörabatt för kol eller om manvill gå vidare så att man eliminerar den rabatten. Vi har föreslagit att manskall göra det stegvis - detta utöver vad vi fattar beslut om häri dag. BoForslund säger att vi skall se frågan i ett vidare perspektiv. Han förnekar attdet haltar på någon punkt. Men, , när man för 14 dagar sedanbeslutade att höja skatten på elkraft, medan oljeskatten lämnades orörd, såhaltar väl detta i förhållande fill målsättningen i de riktHnjer som antogs förett år sedan. Det kan inte innebära någon oljebesparing att man gör det meragynnsamt att elda med olja i förhållande fill att t. ex. värma med el. Detkan väl heller inte underlätta introdukfionen av värmepumpar att man ensidigtgenomför en kraftig elskattehöjning. De flesta värmepumpar drivs Så nog haltar resonemanget fortfarande. Åandra sidan kan jag hålla med om att det i grunden inte är så storaskillnader när det gäller riktlinjerna för hur vi skall hantera energipolitikenoch energibeskattningen. Vi vill använda en i grunden annan metod, som vi trorskulle vara till fördel för vårt land och framför allt för näringslivet. Om detfinns några skillnader har det kommit fram i debatten. Detta är förhållandetbeträffande kärnkraften, men det är ju en gammal känd debatt. Anf.119 BO (): säger att det är bra att blir allt försiktigarenär det gäller kol. Jag vill då bara hänvisa till att läsa iprotokollet. Han lyssnade tydligen mycket illa, eller också ville han intelyssna, när jag höll mitt första anförande. När han läser protokollet kan hankonstatera att det jag sade i mitt andra inlägg helt överensstämmer med detförsta. Anf.120 (): Jag ställde ett par frågor till med anledning av vad hansade tidigare. Fördet första är väl medveten om att bidragen till eldningsanläggningarför inhemska bränslen upphör vid nyår. För det andra är det ingen som så mångagånger som den nuvarande energiministern från den här talarstolen har betygatatt el inte får konkurrera ut inhemska bränslen. Det börjar bli alltför typisktför socialdemokraterna att man säger en sak men aldrig är beredd att vidtaåtgärder för att nå det mål som man säger sig ha. Detär verkligen att man försöker att i något stycke leva upp fill denpolifik man säger sig ha. Anf.121 BO (): Jag vill påstå att vi för en konsekvent energipolifik, . Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (allmänna riktlinjer för energibeskattningen) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 81för reservation 1 av m. fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (beskattningen avnaturgas m. Förstbiträddes reservation 2 av och i motsvarandedel med 50 röster mot 17 för det av under överläggningenframställda yrkandet. 247 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 250 röster mot 66 för reservation 2 av StigJosefson och i motsvarande del. Mom. 4 a (skattesatsen för kolbränslen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 3 av Sfig Josefson och IngemarHallenius i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.4 b (särskilda skattesatser för brunkolsbränslen) Utskottetshemställan bifölls med 167 röster mot 149 för reservation 4 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.5 (återbetalning av energiskatt på elektrisk kraft som förbrukats iavkopplingsbara elpannor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och IngemarHallenius i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan biföllls. 1984/85:6 Förslag till lag om ändring i lagen(1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar, m.m. (prop.1984/85:6) 18§ Samerna och rennäringen betänkande 1984/85:17 om samerna och rennäringen. 122 (): Det blir alltså inte fråga om någon votering i detta ärende ochknappast i följande jordbruksärende heller. landsmöte beslöt att en arbetsgrupp inompartiet skulle utarbeta ett samepolitiskt handlingsprogram. Vid vårt landsmötei november antogs detta förslag. har alltså ett samepolitisktprogram. Programmet presenterades delvis i parfimofion1983/84:2103 under allmänna mofionsfiden . Denna partimotionligger ju till grund för detta betänkande. Samerna utgör en etnisk minoritet, som i egenskap av ursprungligbefolkning intar en särskild ställning, både gentemot majoritetsbefolkningenoch gentemot andra minoritetsgrupper. Den samiska kulturen har emellerfid underårhundraden, på grund av samhällets tryck, utsatts för stora påfrestningar. Detkan gälla ekonomiskt; koloniseringen av det samiska kärnområdet, gruvhanteringen,vattenregleringen, turismen och stordriften inom skogsbruket har inneburit attförutsättningarna för att bedriva rennäring och andra samiska basnäringarförsvårats och trängts fillbaka. Det kan också gälla kulturellt. Denstafliga polifiken har ofta i det förflutna präglats av en förmyndaraktigattityd. Syftet synes ha varit att söka assimilera samerna fillmajoritetsbefolkningen. Detta förhållande rådde ända fram fill början av1970-talet. I och med rennäringslag avskaffades lappfogdarna, ochsamebyn gavs mera självstyrelse. Först i och med den samepolifiskapropositionen, som antogs av 1977, erkändes den samiska kulturensexistensberättigande fullt ut. Men en bevakning måste ske fortlöpande, anser vifrån sida. För är det en självklarhet att förespråka ettmångfaldighetens samhälle som då också garanterar rätten för samerna att bevarasin kulturella särart. Vid fördelningen av samhällets resurser måste hänsyn tashärfill. Vårt land har råd med en generös inställning till samerna. Språket har utomordentligt stor betydelse för att bevarasamhörighetskänslan mellan samer. Tillgången på lärare i samiska behöversäkras. Biblioteken inom det samiska området behöver utöka sitt utbud av samisklitteratur. Men, fru talman, vad som är viktigt i det betänkande frånjordbruksutskottet som behandlas är rennäringen och sysselsättningen. Överhuvud taget menar vi från sida att samernas rättsliga ställningbehöver stärkas. De lagsfiftningsfrågor som berör samerna borde kunna sammanförasi en särskild lagstiftning. Vi får säkert fillfälle att återkomma fill dennafråga . Renskötseln utgör tillsammans med språket grunden för densamiska kulturen. För att den samiska kulturen skall fortleva är det nödvändigtatt renskötseln ges utvecklingsmöjligheter. Vi menar från sida att de samiska organensinflytande på exploateringsfrågor behöver stärkas. Deras verksamheter börräknas till riksintresse i den fysiska riksplaneringen. För att underlätta för samer att klara sin utkomst inomkärnområdet bör samer ges möjlighet att bedriva annan ekonomisk verksamhet änrennäring inom sin sameby. Renskötsel i kombination med någon annan sysselsättningkan vara posifiv för en fortsatt utveckling av verksamheter i sameområdet. Flera utredningar behandlar samernas rättigheter, ekonomiresp. de fysiska förutsättningarna för renskötsel. lämnar ett viktigt bidrag tillframfida planering. skall undersöka behovet av stärktskydd för rennäringen. I ett särskilt yttrande fill detta betänkande har jagnoterat den fylliga beskrivning som utskottet ger om vad som är på gång isamiska frågor. Jag tackar för denna omfattande beskrivning. Vi har från sida valt att i nuvarande lägeavvakta den vidare utvecklingen för den samiska befolkningen. Med stortintresse väntar vi på initiafiv från regeringen med utgångspunkt i de fidigarenämnda utredningarna. Jag har då inget annat yrkande, fru talman, än tillstyrkantill utskottets förslag. Med detta anförande, under vilket förste vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar, var överläggningen avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1984/85:18 omvattenvård. 123 PER (vpk): I betänkandet nr 18 från jordbruksutskottetfill detta - betänkandet handlar om vattenvård - besvaras yrkandet nr7 i vpk:s partimotion nr 1983/84:906 om naturresurs- och miljöpolitiken. Imotionsyrkandet krävs att hos regeringen hemställer om åtgärdersyftande fill att säkra tillgången till icke hälsovådligt dricksvatten fillboende utanför våra tätorter. Det är ett krav som vi nu upprepat ,och det har blivit vikfigare som gått, eftersom försurningen avmarken, och också av grundvattnet, fortskridit. I det rätt utförliga svaretpå mofionen i utskottets skrivning har redovisats så många pågående åtgärderför att lösa de av oss påtalade problemen att vi inte reserverat ossutan nöjt oss med ett särskilt yttrande till betänkandet. Det meddelas att regeringen års vårriksdagskall framlägga proposition om åtgärder mot försurningen och att också åtgärdermot försurningen av vattnet i glesbygdsbornas brunnar kommer att innefattas. har utarbetat ett aktionsprogram,som skall sättas i verket. Det skall syfta fill att hjälpa glesbygdsborna såvälmed råd och anvisningar som ekonomiskt när det gäller att komma till rätta medde problem som det försurade grundvattnet lett till. Med de i betänkandet redovisade åtgärderna får vi tillsvidare låta oss nöja. Vi ser det som mycket tillfredsställande att samhället nuställer upp och solidariskt hjälper dem som inte har möjlighet att få fillgångfill kommunalt vatten utan är hänvisade till egna vattentäkter från ettförsurat grundvatten. Glesbygdsbor har rätt till dricksvatten som inte ärhälsovådligt i likhet med den majoritet av befolkningen som har fillgång tillkommunalt vatten. Jag har inget annatyrkande än om bifall till utskottets hemställan. 124LARS ():