prot · G809153 · 1984-12-31 00:00:00 — Men som det är , att olika dotterbolag oftakonkurrerar med varandra om samma kund och på det viset trycker ned prisnivåntill det företag som slutligen får ordern, är inte tillfredsställande. Men manbör således förutsättningslöst undersöka detta och se över vilka dotterbolagoch dotferdotterbolag som SJ skall ha. De skall, som regeringensäger i sin proposition och vi i vår motion, vara eft naturligt komplement tilldet transportföretag som skall vara. Vi moderater ser statensjärnvägar inte enbart som ett järnvägsfrans-porfförefag, utan också som ettsystemfransportföretag där alla möjligheter Vihar också avgett några särskilda yttranden. Vi säger om kombitrafiken, som viliksom kommunikationsministern knyter stora förhoppningar till, att det måstebli en utveckling som marknaden själv bestämmer. Om inte kapaciteten blir densom kommunikationsministern tror, , får infe detinnebära - och def säger också utskottet i sin skrivning - atf man tillgriperstaflig styrning av vpk-modell. Med den objektiva syn på prissättningen somkommunikationsministern här redovisade tror vi att utvecklingen förkombibolaget kan bli av mycket stort värde. Tillsist några korta anmärkningar om elnätet. Som jag tidigare sade kommerkostnaderna för det atf ständigt öka. Ser man inte över def kommer vi till slutfill en punkt då vi infe längre kan bära kostnader av den storleksordningen.Det är därför nödvändigt att man i samband med utvärderingen av 1979 årstrafikpolitiska beslut ser över järnvägsnätet i , Vihar också sagt nej till den utbyggnad av riksnätet som regeringenföreslår med de sex i särskild ordning prövade banorna. Vi anser att man skallvänta med den utbyggnaden av riksnätet tills man prövat även ochdess bibanor samt riksnätet i övrigt. Vi vill att man tar fram enstmkfurplan för som har fill syfte att spara 100 miljoner omåret i realt penningvärde på statens kostnader för A- och E-näfet, Med det anförda yrkar jag bifall till samtHga moderatreservationer somär fogade till trafikutskoffets betänkande 22, 4 (): För några av oss som infe återkommer fill kommer denhär debatten att bli den sista större trafikdebatten i detta forum, Det glädermig aft den avser , eftersom jag hariågnat mycket arbete och intresse åt detta företags utveckling och framtid. Jagvill också gärna ta tillfället i akt att ge kommunikationsministern en elogeför ett gott arbete, eftersom han tillhör den skara som inte återkommer tillriksdagen , NaturHgtvis finns det saker som jag skulle velat ha litetannorlunda, men på det hela taget har jag haft en positiv inställning tillkommunikationsministern under den fid som han haft denna funkfion. Jagförstår emellertid aft han i sitt anförande utgick från den situation somuppkom efter 1979, Han sade att det fanns en hel del i övrigt att önska då. Dethade kanske varit mer väsentligt atf fala om den situation som rådde under de40 åren fram fill 1976: Då övertog vi ett SJ som infe hade fått en enda nyresandevagn och som inte hade fått några motorvagnar, SJ befann sig,åtminstone när det gällde de mindre banorna, på misärens rand. Vi fick våren1976 majoritet i för att mot den dåvarande, socialdemokrafiskaregeringens önskan skaffa 100 motorvägnar. Utan dessa vagnar torde trafiken inteha kunnat upprätthållas på det olönsamma nätet. Jag ville ge denna kortabakgrund innan jag går in på def ärende som vi i Det rådde alltså en besvärlig situafion -den var inte bra 1979 och den är inte bra , men det har gått åt rätt hållefter 1976, Denna för statens järnvägars framfid så viktiga dag har enhel del positiva men dess värre även en del negativa inslag. De negafivainslagen har lett fill centerreservationer fogade fill dagensutskottsbetänkanden 22 och 24, Jag återkommer till dessa senare och villinledningsvis koncentrera mig på de positiva inslagen. Ända , då fattade beslut i ett stortantal järnvägs- och andra trafikfrågor har målmedvetet arbetatför atf flera av de mindre glesbygdsjärnvägarna skulle infogas i riksnätet. Årefter år har övriga parfier, utom vpk, röstat emot dessa våra förslag. Men såsmåningom har regeringen satts under sådant tryck från den allmänna opinionenoch från oss i att man har tänkt om i vissa fall. fickju tillfälle att hänföra bandelen fill riksnätet.Därmed tillgodosågs centerkrav, att det rimligen borde finnas endirektanknytning mellan de svenska och finska järnvägsnäten i , Men i övrigt har vi fått fortsätta vår envisa kamp för aftkomplettera def svenska riksnätet med ytterligare ett antal visserligenolönsamma men för infrastrukturen i de aktuella områdena viktigajärnvägslinjer. Tack vare en kraffig opinionsbildning från vår sida, medhjälp av andra järnvägs- och miljövänner, har vi fått ökadförståelse för våra krav, har visserligen så gott somundantagslöst gått på en negativ linje och föreslagit nedläggning avpersontrafiken på de aktuella bandelarna. Men genom atf representant itransportrådet, , i väl motiverade reservafioner klarlagtatt det i många fall finns goda förutsättningar för atf använda vissa bandelar,har regeringen nu känt sig tvingad att hänföra ytterligare sex bandelar fillriksnätet. Regeringen föreslår alltså nu aft bandelarna Bjärka Säby-Väsfervik,, , , Malung-Repbäcken och Stor-uman-Hällnässkall hänföras till riksnätet från ; trots atf företrädare förregeringspartiet har röstat nej fill detta krav från vårt håll. Vinoterar med tillfredsställelse att regeringen i dessa fall har gjort enomvändelse under galgen! Dessutom kommer tre bandelar, nämligen ,och att få fortsatt persontrafik tack vare attde aktuella länshuvudmännen i resp, kommer attöverta det ekonomiska ansvaret för denna trafik. Sammanfattningsvis har alltså målmedvetnaarbete för spårbunden persontrafik lett till att minst fio bandelar får behållasin persontrafik. fortsätter förstås aft ha en inställning somståndaktiga tennsoldater i dessa viktiga samhällsfrågor. De inte bara går emotatt de nyssnämnda bandelarna hänförs till riksnätet, utan de kräver dessutomatt nya utredningar skall påbörjas i syfte att lägga ned persontrafiken påytterligare bandelar, som ingår i riksnätet. Och som lök på laxen krävermoderaterna vidare aft statsbidragen till länsfrafikbolagen skall försvinna fr, o, m, kommande budgetår, kommer attnärmare redovisa problemen för länshuvudmännen, varför jag inskränker mig tillatt på detta sätt redovisa def moderata hotet mot kollektivtrafik i glesbygd. Även om inte våra krav är tillgodosedda när det gällerinlandsbanan med bibanor, anser vi oss nog kunna skönja aft envisaagerande för att få dessa bandelar hänförda fill riksnätet kommeratf leda till aff så blir fallet. Regeringen har dess värre fattat beslut omatt lägga ned persontrafiken på bandelen , Men man har å andrasidan redan nu hänfört linjen till riksnätet. När det gällerbibanan samt sträckorna resp, Mora-Brunflopå hävdar regeringen atf def behövs ytterligare några årserfarenheter och utredningar innan man vill ta ställning till vad som skallhända med dessa bandelar. framhöll vi - med instämmande från majoriteteni såväl trafikutskottet som i - att har en stormilifärsfrate-gisk betydelse i dessa vägfaftiga landsdelar med stora avstånd.Lokaliseringen av ett mitlifärförband till har naturligtvisytterligare accentuerat berörda bandelars betydelse, I ett läge där def blir allt angelägnare aff reduceraoljeimporten genom användning av inhemska bränslen, såsom ved och torv, är detuppenbart atf betydelse tilltar, då den har en sträckning justgenom några av landefs största tillgångar på skog och torv. Även när det gäller turismen är det uppenbart atfinlandsbanan får en allt större intenegional betydelse. Detta visade ju infeminst förra sommarens resultat av tidningen aktiviteter fill förmån förinlandsbanan. Det var alltså inte eller staten som såg fillatt det blev en ordentlig furistfrafiksafsning på , def varfidningen Land och dess journalister. Vi vet alla hur stor framgång denaktiviteten fick. Men som går utan att något beslut tas ominlandsbanans definitiva införlivande med riksnätet blir banstandarden på ännuej riksnätshänförda bandelar allt sämre. Detta är naturligtvis ur allasynpunkter olyckligt. Det är uppenbart atf och dess tre norrabibanor huvudsakligen har inferregional betydelse. Mot denna bakgrund är detmed besvikelse jag noterar aff regeringen ännu infe har hänfört dem tillriksnätet, Vi har på nytt reserverat oss för detta, och vi kommer att fortsättavår kamp för även om vi skulle förlora dagens voteringar! Detfinns andra som efterträder mig som kommer aft sköta den saken, det kan dagensutskoffsmajorifet vara förvissad om. Vi har också reserverat oss för aft vissa andra bandelarskall hänföras fill riksnätet, I första hand gäller det tre bandelar därlänshuvudmännen nu har tagit på sig kostnadsansvaret för trafiken, dvs,, och , Dessutom har vi, bl, a, med hänvisning till AnnaWohlin-Anderssons reservationer i transporfrådet, begärt aff bandelarnaSfälldalen-Kil, Öre-bro-Svarfå, , , Nässjö-Nybrooch Arvi-ka-Mellemd skall hänföras fill riksnätet. I detta sammanhang vill jag gärna ta upp ett annat problemsom infe är så allmänt känt. Många tror kanske nu att faran är över förtågförbindelserna på de banor som hänförts till riksnätet. Så är emellertidinte fallet. När det gäller de olönsamma banorna i riksnätet har riksdagennämligen bestämt atf det är bara de inferregionala fågförbindelserna som statenoch SJ skall ha ansvaret för. Om tågen däremot bara tillgodoser lokala ochregionala resandebehov, är def länshuvudmännen som skall ha det ekonomiskaansvaret för dessa tåg. Därför har regeringen också följdriktigt begärt införslag av SJ på vilka tågförbindelser på de olönsamma riksnäfsbanorna somskall anses vara av inferregional karaktär. Vi vill från sida kraftigt understryka atf varjetåg som på ett naturligt sätt kan användas som anslutning fill fjärrfågsförbindelsermåste anses fillgodose inferregionala resandebehov, även om flertalet resandeanvänder dessa tåg för exempelvis pendelresor fill och från arbetet. Vi menaralltså att endast tåg som uteslutande tillgodoser lokala och regionalaresandebehov skall finansieras av länshuvudmännen. För dagen vet vi infe vilka tåg som SJ och regeringenbedömer vara av inferregional karaktär. Men jag har på detta sätt velat uppmanaberörda länshuvudmän aff noggrant granska de förslag som SJ upprättar ochframföra sina erinringar, om de inf e är i enlighet med vad jag har antyttbör vara regel, dvs, att def tåg som kan användas för atf åka vidare påfjärrtågen med skall betraktas som interregionalt, oavsett hur många resenärersom reser interregionalf resp, regionalt, Eft annat betraktelsesätt voreorimligt, I detta sammanhang är det också vikfigt atf märka aft vifrån centerhåll föreslagit atf länshuvudmännen skall få bättre ekonomiskt stöd,om de väljer atf utnyttja tåg i stället för buss för atf fillgodose persontrafikensbehov. Vi har alltså föreslagit att länshuvudmännen skall få , pertågkilometer när det gäller basufbudet, dvs, tre dubbelturer ochtvå dubbelfu-rer . Men även dessa frågor kommer att mer idetalj behandlas av i hans anförande, varför jag förögonblicket nöjer mig med detta konstaterande. Jag vill nu övergå till att mera ta upptekniska detaljer i den proposifion som vi har haft aff behandla. Där har manfrån regeringens sida velat skilja på investeringar i infrastrukturen,investeringar i fasta anläggningar och i rullande materiel. Vi anser aff ensådan uppdelning är naturlig, men vi anser också aff förslagen är något vaganär def gäller gränsdragningen mellan infrasfmkturinvesferingar ochinvesteringar i fasta anläggningar. Vi i anser aff fillinfrastrukturinvesteringar skall inte bara hänföras bankropp och spår utan ävenbangårdar, ställverk samt el- och signalanläggningar, dvs, vad som krävs föraft utnyttja spåren. Vi delar regeringens uppfattning att en viss del av nyainvesteringar i järnvägens infrastruktur bör direktavskrivas. Men eftersomriksdagen redan har fattat ett beslut om att investeringarna iStockholmsregionen skall nedskrivas , anser vi det rimligt aft sammaregel bör gälla för landet i övrigt. Egentligen borde väl nedskrivningarna varaännu större, eftersom det ju rimligen är svårare att maximalf utnyttjainfrastrukturinvesteringar i mer glesbebyggda delar än i , Men vi haralltså nöjt oss med att föreslå aft samma regler skall gälla i landet i övrigtsom de som redan gäller för Sfockholmsinvesteringarna och yrkar i enreservation på atf infrastrukfurinvesteringarna skall direktavskrivas med 25 %i hela landet. Betecknande för sforstadsvänlighef är aft de utanprotester godtog direktavskrivning för Stockholmsinvesteringarna, men nuinfe ens vill acceptera regeringens förslag på för det övriga , När def gäller statens järnvägars investeringar i fastaanläggningar har regeringen föreslagit atf dessa skall finansieras genom anslagvia statsbudgeten. Vi finner att detta uppenbarligen står i strid med deregler som redan har antagit för feleverket, postverket,luftfartsverket m, fl. Där skall investeringar i fasta anläggningar finansierasgenom upplåning. har den uppfattningen atf även SJ:s investeringar ifasta anläggningar, i likhet med vad sorn har föreslagits för rullandemateriel, bör finansieras genom upplåning i mot statligkreditgaranti. På detta sätt får man en klarare bild av SJ:s kostnadsansvar fördenna typ av investeringar, och kravet på förräntning m, m, blir ovillkorligt. Om SJ skulle drabbas av underskott i verksamheten, anservi av samma skäl aff dessa också skall täckas genom upplåning hosriksgäldskontoret, I propositionen har föreslagits atf förordningen(1979:434) om godstransporter på olönsamma järnvägslinjer - enligt vilken SJ iprincip är skyldig att ta emot gods för transport på det ersäffningsberätfigadebannätet - skall slopas. Vi finner atf detta är orimligt innan man kanöverblicka konsekvenserna av den planerade omorganisationen förstyckegodstrafik och anser alltså att bestämmelserna bör stå kvar. väckte vi en motion, 1984/85:387,från vårt håll där vi aktualiserade en rad frågor med anknytning fill SJ:sservice. Vi fog upp frågor som parallell tåg- och busstrafik,tidtabellsanpassning, informafion om tidtabeller, frågan hur informationen påjärnvägsstationerna resp, ombord på tågen skulle kunna förbättras, vad man börgöra för atf skapa en bättre parkeringssituation vid järnvägsstationerna förresenärer samt förbättra tågens tidhållighet. Vi aktualiserade äventaxepolitik och hur stationsbyggnader och hållplatsskydd etc, borde förbättrasliksom städningen i vagnar, m, m. När det gäller tidhålligheten anser vi att man bordeinföra en vinterberedskap av ungefär samma karaktär som många kommuner redanhar, SJ bör träffa avtal orn hjälp från åkerier, jordbrukare m, fl,, som oftahar mindre atf göra när def varit eft kraftigt snöfall, för att på def visettillförsäkra sig snabb hjälp när def blir snöoväder o, d, som hindrar trafiken. Det är med tillfredsställelse vi noterar atf föredragandeni proposifionen i stort sett har tillgodosett alla de krav vi framförde ijanuari, och vi har därför infe funnit någon anledning att reservera oss pådessa punkter. Vi förutsätter aft SJ kommer atf försöka svara upp mot de kravvi framförde i vår mofion . När det gäller regeringens förslag att SJ skall satsa hårtpå kombi- och hucke-pack-tiafik är även det en effekt av vår mofion nr 463 frånjanuari, där viunderströk vikten av en posifiv utveckling av kombitrafiken. Vi framhöll ocksåaft en sådan infe kan åstadkommas utan aff SJ ser till att det blir en aktivmedverkan från åkerinäringens sida och att SJ visar lyhördhet för de krav somdenna näring ställer på motparten i fråga om tidhållighet och annan service. Vi har alltså även på denna punkt funnit aff föredragandenhar bemödat sig om atf tillgodose våra motionskrav . Vi har därförinfe funnit anledning aft reservera oss heller på denna punkt utan förutsätteratt SJ visar nödvändig samarbetsvilja och lyhördhet gentemot åkerinäringen, Defgladde mig aft höra att även kommunikationsministern underströk vikten härav,om SJ skall nå de mål som vi alla önskar skall bli uppfyllda. Kommunikationsministern räknar med aft SJ redan detta årskall kunna beställa de nya snabbtågen, Def var ju under Elmsfedfskommunikationsministertid som de här frågorna aktualiserades, och vi ser medtillfredsställelse att undersökningarna fortskrider planenligt. Jag vill idetta sammanhang bara inskärpa nödvändigheten av aft man gör allt vad som ärmöjligt för att minska olägenheterna för markägare längs järnvägarna vidstegrade fåghas-tigheter. Jag vet atf SJ nu satsar hårt på atf genom markbytenoch ombyggda korsningar etc, minska antalet plankorsningar och därmedolycksriskerna. Jag tycker också atf det är angeläget att understryka att dessasnabbtåg inte bara är aktuella på linjerna , Göteborg-Malmöresp. utan med fördel kan användas även på många andra delar avvårt kurviga riksnät. Det är nämligen kurvfagningsförmågan som gör attsnabbtågen kan minska restiderna avsevärt. Vi ser alltså posifivt på atf SJ nufår möjlighet aft skaffa fram nya och moderna tåg som kan utnyttjas successivti ökad omfattning från slutet av 1980-talef, Jag vill bara informera om aff det svenskariksnätet för persontrafik enligt regeringens förslag från kommeraff omfatta knappt . Därutöver har vi då som det blirfortsatt tågtrafik på därför att länstrafikbolagen har övertagit kostnaderna.Av dessa riksnät är ganska exakt olönsamma eller s, k,ersäffningsberäftigade banor. Jag tror atf man bör ha detta i åtanke, eftersompå just dessa har staten åtagit sig ansvaret bara för inferregionalapersontågsförbindelser. När det gäller de lokala och regionala persontågenblir det alltså länshuvudmännen som måste avgöra om de anser sig ha råd affsvara för denna trafik. Utöver dessa , som alltså hänförs fillriksnätet, har vi nu dessutom l40 mil, där fortsatt prövning skall ske. Härinkluderar jag då , I sammanhanget kan def också vara intressant atf noteraatf på av de frafiksvagaste bandelarna utanför riksnätet, vilkaalltså nu läggs ned, vållar persontrafiken ett underskott på bara knappt 100miljoner. För de 400 milen E-banor i riksnätet är underskottet däremot ca 1 100miljoner. Jag har velat framhålla detta, därför att väldigt många tror att detnu skall uppstå mycket stora besparingar för staten genom aft man lägger ned defrafiksvagaste enskilda bandelarna. Så är alltså inte fallet, utan vi kommeraff ha underskott pä dryga miljarden även i framfiden, frotsaff vi nu amputerardef protokoll 1984/85:153-154 svenska järnvägsnätet med bortåt . Jag vill också notera, atf när statsrådet framhåller aftman med de nu gällande principerna har skapat en kosfnadsneutralifet mellanjärnvägs- och busstrafik, är detta sannolikt riktigt. Men då har regeringenhelt negligerat vid flera fillfällen uttalade målsättning atfspårbunden persontrafik skulle prioriteras av energi- och miljöskäl. Så skerinte med nuvarande regler, utan där uppnår man i bästa fallkonkurrensneutralitet. förslag om ett särskilt statsbidrag på ,per fågkilometer för spårbundet basutbud är däremot ett uttryck förprioritering av spårbunden kollektivtrafik. Vi menar atf SJ-ledningensbristande intresse för def ersäffningsberäftigade nätet har lett fill atfservicenivån har sjunkit, att resandeantalet minskat och atf förlusterna ökat.Dessa lågtrafikerade banor representerar emellerfid eft stort värde. En av huvuduppgifterna för den av oss föreslagna chefenför def ersäffningsberäftigade nätet måste bli att internt inom SJ:s centralaledning bevaka ersäffningsbanornas intressen och resultatutveckling.Erfarenheterna från vad som skett på bör därvid kunna tasfill vara. Kontakter bör t, ex, kunna tas med näringslivet för aff utreda hurservicen till lägsta möjliga kostnader skall kunna anpassas fill behoven. Etttänkbart alternativ anser vi också skulle kunna vara atf inrätta enresultatansvarig division för det ersäffningsberäftigade nätet i analogi medvad som förordats beträffande . Jag har tyvärr infe fid atf gå in på koncernsfrafegin. Jagvill bara säga aft vi anser def vara nödvändigt aff SJ-chefen koncentrerar sigpå att förbättra SJ:s resultat och ekonomi, medan de talrika bolagen fåröverlåtas fill andra att fa ansvar för. När def gäller SJ:s kafé- och restaurangverksamhet tyckervi atf det är bra att man i ökad omfattning använder sig av privataentreprenörer. Vi menar att denna inriktning bör prioriteras för aff förbättrabåde servicen och ekonomin. Under de senaste av har det skett ettresonemang om en eventuell spårutbyggnad till . Det äruppenbart att def finns eft stort intresse för en sådan spårbunden trafik. Def haruttalats såväl i som i och på en del andra håll. Detär viktigt atf SJ aktivt agerar i denna fråga. En spårutbyggnad fill Arlandaskulle med stor sannolikhet leda fill ett bättre kapacitetsutnyttjande påUppsalapendeln. Jag nöjer mig med detta, eftersom ju inte farställning till enskilda projekt. Def är emellertid ett projekt, som kan bliaktuellt och som SJ bör fa upp till prövning. Med besvikelse har vi emellertid noterat aff regeringenför sviker SJ när det gäller atf fullfölja den år 1980fastlagda femåriga investeringsplanen. Denna skulle ju ge SJ möjlighet attplanera sina investeringar på ett vettigt sätt. När regeringen prutade200 miljoner och ytterligare 100 miljoner, får detta givetvis mycketnegafiva effekter för SJ:s ekonomi. Investeringarna kan då inte ske i den taktoch ordningsföljd som var tänkt för att ge bästa ekonomiska utbyte. Vi hardärför i en reservationbegärt en ökning av anslaget för strukfurinvesteringar på 200 Nr 153 Under hänvisning fill vad jag fidigare har sagtbeträffande SJ:s totala investeringsnivå m. m. har även föreslagit enökning av låneramen med 200 miljoner för investeringar i dels fastaanläggningar, dels rullande materiel upp till en fofallåneram iriksgäldskontoret på 1 250 milj. kr. Jag vill också påpeka att av dessa medelbör minst 15 miljoner- precis vad SJ självt har begärt - tillföras de banor somi dag infe tillhör riksnätet för anskaffning av bl. a. nya motorvagnar. Under hänvisning fillvad jag anfört ber jag atf få yrka bifall till samfliga fill frafikutskoftetsbetänkande /85:22 fogade reservafioner där cenferföreträdare finnsrepresenterade. Anf.5 (): Järnvägarnas betydelse för def industriella samhälletsframväxt kan inte överskattas. Genom järnvägen knöts landsändar samman. För denexpanderande industrin var järnvägens transport av råvaroroch färdigprodukfer en förutsättning. Även industrins behov av arbetskraftkunde tillgodoses genom atf järnvägen möjliggjorde en större rörlighet blandbefolkningen. Under de senaste årfiondena har järnvägarna förlorat sinroll som det enda transportsystemet av betydelse. Bilen och flyget harövertagit stora volymer av både person- och godsbefordran. Detta innebär inte att järnvägarnas roll är överspelad.Järnvägarna har fortfarande en mycket väsentlig uppgift att fylla för bådeperson- och godstransporter. fördelar framför andra fransporfsäff ärbl. a. atf den är miljövänlig och energisnål i förhållande till transporterademängder, fördelar som har kommit aft bli alltmer uppenbara mot bakgrund av våramiljö- och energiproblem. En del av SJ:s nuvarande svårigheter kan enligt våruppfattning tillskrivas det förhållandet att SJ länge har varit ett mycketkonservativt skött företag med uppenbara brister i sin långsikfiga planering.Def har ofta saknats den nödvändiga framtidstron inom företaget, vilket medförtaft underhåll och investeringar har blivit eftersatta. Problemen har därförstundfals blivit självgenererande. Dålig standard har medfört minskatutnyttjande, vilket i sin tur orsakat ytterligare ekonomiska svårigheter. a. om man studerar underhållet av banorna. Härvidlag finns det uppenbara brister som indirekt försvårar konkurrensen gentemot andratrafikmedel. Eft ofta omvittnat problem, särskilt i glesbygd, där beroendet avjärnvägen är särskilt stort, är dålig tidtabellsanpassning, vilket leder fillatt resenärer tvingas välja andra färdsätt framför järnvägen. Med hänsyn till SJ:s betydelse och vardet stora förväntningar som ställdes på regeringens järnvägsproposition.