prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi är några som återigen har motionerat om detta i mofion1984/85:1951, Vi skriver i motionen att "med tanke på skolans kvalitet, medtanke på likställighet i ekonomiskt avseende med andra skolor och med tanke påskolans svåra ekonomiska läge är det angeläget att Ekebyholmsskolan fårstatsbidrag till sin gymnasieskola, som det naturligtvis är vikfigtatt statsbidraget till högstadiet får fortsätta". Det här är en skola som har Adventistsamfundet somhuvudman. Samfundet fick lägga fill 2,8 milj, kr, för atfverksamheten skulle gå ihop. Man räknar med att det behövs 3 milj, kr. Vitycker att def är orimligt att den här skolan skall diskrimineras jämfört medmånga andra skolor. Utskottet tar inte definifivt ställning fill detta utanhänvisar till atf det är regeringens sak att bestämma om statsbidrag skall utgåeller inte. Man hänvisar till beslut. Så kan man naturligtvis göra.Men jag tycker att utskottet kunde ha gjort en posifiv skrivning när det gällerden här skolan, som är så utomordenflig viktig för bygden. Samfundet, skolan,lärarna, eleverna, elevernas föräldrar och vi andra som bor i bygden väntar påett posifivt besked. Varför är inte Ekebyholmsskolan berättigad fillstatsbidrag? i sade atf regeringen avgör vilkaskolor som är berättigade till statsbidrag. Vad är def som gör attEkebyholmsskolan infe är berättigad till statsbidrag? Den som besöker skolan - jag har själv haft en son somelev där - och den som följer litet grand vad som händer där kan konstatera attskolan i olika avseenden har lika bra eller bättre standard jämfört med andraskolor när det gäller ordning och undervisning, osv, - där finns inget klotterpå väggarna. Mot den här bakgrunden frågar man sig varför denna skola inte ärberättigad till statsbidrag. Man säger i många sammanhang att vi inte skall ha A- ochB-lag, Men om man i detta fall inte ger likartade statsbidrag bibehåller manB-lag när def gäller skolorna, Ekebyholmsskolan tillhör fortfarande B-laget,som infe får statsbidrag. Jag beklagar def, och jag vänfar på ett posifivtbesked. 18 (): Kunskaper ifrämmande språk har stor betydelse när det gäller förståelsen för andramänniskors bakgrund och miljö och därmed för individens kulturella utveckling.Ett av skolans viktigaste övergripande mål är internationalisering, där språkenutgör en hörnsten. Universitet och högskolor finner det vidare angeläget atteleverna kan läsa ufländsk kurslitteratur utöver engelsk för att ta del av deninternationeHa forskningen. Inomindustrin och annat näringsliv finns det nu en stark betoning avspråkkunskapernas betydelse - och då inte bara engelskan - för vår export, förturismen och för den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. Här kan def gällamiljarder i ökad eller minskad försäljning. Vi måste t, ex, på EG-marknaden kompenseraandra handikapp med både tekniska och PR-mässiga övertag. Svenskarna reserockså mer än andra, och en växande turistström har börjat hitta hit. Både förvår ekonomiska utveckling och för vårt praktiska vardagsliv betyder de s, k. B-och C-språken alltmer. B- och C-språk i gymnasieskolan är i första handfranska, tyska, spanska och ryska. Mankan mot denna bakgrund ställa sig frågan hur den språkutbildning ser ut som vii dag erbjuder våra ungdomar jämfört med fidigare år. Man finner då atf denförsvagning som skett av undervisningen i B- och C-språk på gymnasieskolan ståri skarp kontrast till det ökade behov av språkkunniga tekniker, naturvetare ochekonomer som samfällt omvittnas. Behovetav människor med språklig grundutbildning utöver engelska är uppenbart. Enförstärkning av språkundervisningen i gymnasieskolan skulle kunna ske omeleverna på ekonomisk linje i årskurserna 2 och 3, naturvetenskaplig linje iårskurs 3 och teknisk linje årskurserna 3 och 4 valde språk som utökadstudiekurs. Men så är inte fallet, i första hand därför att ämnen somläses som utökad studiekurs inte får räknas som merit vid ansökan fillhögskolan, såvida det inte krävs för särskild behörighet. Betygi språk som läses som utökad studiekurs bör enligt min mening få räknas tillgodo för sökande till högskolan. En sådan ordning skulle innebära en ökadstimulans till ökade språkstudier. Ettproblem i gymnasieskolan är samläsning mellan olika linjer. att samläsningi språk med elever från olika linjer skall fungera på ett acceptabelt sättmåste de olägenheter som är förenade med denna anordning omgåendeelimineras, I nuvarande läge är en del av undervisningsgruppen oftafrånvarande, därför atf man på vissa linjer har prov, studiebesökeller andra akfiviteter på gång. Undervisningsgruppen är sällan samlad. Iblandförekommer lektioner där hälften är borta. Det går inte att återläsa dessalektioner. Härigenom uppstår luckor i elevernas kunskaper, och flertalet klararinte av att själva ta igen dem. Motivationen för språkstudierna sjunker liksomkunskapsnivån, I färdighefsämnen somspråk är det nödvändigt att träning ges kontinuerligt. Frånvaron frånundervisningsgrupperna i B- och C-språk för eleverna på olika linjer har ensådan omfattning att den måste kartläggas. Orsakerna bör enligt min meningockså klarläggas. Ett annat och stort problem är timredukfioner för språk igymnasieskolan. Anslagtid gymnasieskolor m. m. Anslagtid gymnasieskolor m. m. Enligtförordningen om timreduktioner i gymnasieskolan reduceras veckotimtalet med10,15,20 eller beroende på elevantalet i gruppen. Oavsett hur mycketbättre träning man får i en mindre klass är detta givetvis en försämring avundervisningssituationen jämfört med tidigare. Effekten av timreduktionen bHrför språkundervisningen förödande. Språkundervisning innebär till stor delfärdighetsträning och är beroende av den tid som står till buds för att geresultat. Med en avkortad fids- och kursplan minskar elevernaskunskapsinhämtande, och de kan lätt tappa modet i sitt arbete, 0,5 veckotimmarsreduktion innebär ett bortfall av på ett läsår och 1veckotimmes reduktion ett bortfall av . som gjorts av för lärare i moderna språk visar att detfinns grupper som innevarande läsår förlorar 13 veckors arbete. Somliga grupperslutar redan efter påsk med B- och C-språkundervisningen, Ävenvikariebesparingarna får olyckliga konsekvenser för språkundervisningen. Somvisats sitter språken genom gjorda timplaneändringar numera mycket trångt påtimplanen. En ökning av timantalet för språken skulle vara önskvärd för attfillgodose samhällets ökade behov av språkkunnigt folk på alla nivåer i vårtland. Inom nuvarande timplansramar är detta emellerfid inte lätt attåstadkomma. Däremot är det ett rimligt krav att språken åtminstone får behållade fimmar som de en gång fått på timplanen. Annars är det fråga om ett svek motden språkliga utbildningen i gymnasieskolan. En utbildning som formellt ärtreårig motsvaras snart av ungefär lika mycket undervisningstid som förrtillhandahölls för en tvåårig utbildningsgång. Jag har tillsammans med representanter för borgerliga partier i motion2526 utvecklat tankegångarna närmare. Tyvärr har våra synpunkter inteaccepterats av utskottets majoritet. Däremot har man i reservation 30 medrepresentanter för och gjort detta. Jag yrkar bifalltill den reservationen. Denhär frågan är så viktig att vi motionärer avser att återkomma i den vid förstalägliga tillfälle för att förhoppningsvis möta större förståelse även frånutskottets majoritet. Överläggningen var härmedavslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om utbildningsutskottets betänkande 29,) Kammarenövergår nu till att debattera utbildningsutskottets betänkande 19 om anslagtill utrustning för gymnasieskolan, m, m. Anf.20 (): Beträffande utbildningsutskottets betänkande nr 19 om anslag tillutrustning för gymnasieskolan har vi i vår partimotion från förra åretutförligt redogjort för vår inställning till det nu genomförda statsbidragssystemetför undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Vifinner det anmärkningsvärt att regeringen gör stödet till första uppsättningundervisningsmateriel permanent, när tidigare vid upprepadetillfällen understrukit bidragets temporära karaktär. När regeringen motiveraren satsning på utökat stöd till materiel med den tekniska utvecklingen, hadedet dessutom varit på sin plats om analysen kompletterats med en förklaringfill att infe en besparande lärlingsutbildning i företagen tillåts ersättadyrbara investeringar i skolan. Förgrundskolan gäller huvudprincipen atf kommunerna står för kostnaderna försåväl lokaler som materiel. Vi finner inte skäl att hävda någon annanuppfattning för gymnasieskolan. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall fill reservationerna 1,2 och 3 somär fogade fill betänkandet. 21 (): Det betänkande som vi nu har att behandla avser bidrag fillgymnasieskolans utrustning, Def gäller procenttalen för statsbidragsdelen vidstartbidrag och det gäller kompletteringsbidrag för utrustning i gymnasieskolan,I betänkandet behandlas också bidrag till förnyelse av utrustning förgymnasieskolan, sfimulansbidrag för anskaffning av datautrustning ochprogramvara för datalära i gymnasieskolan samt särskilt verksamhetsstöd. Föredragandestatsråd föreslår att statens bidrag fill det startbidrag som ges föranskaffande av utrustning för påbyggnadsutbildningar skall utgå med hälften avbidragsunderlaget. Det föreslås därutöver att bestämmelserna för utbetalning avbidraget ändras. Vidareföreslås atf kompletteringsbidraget skall utgå för utrustning avseende högrespecialkurser och för studievägarna i direktramen. Utskottet vill här i likhetmed vad som gjordes vid förra framhålla anslagefs betydelse för eneffekfivisering och teknisk modernisering av den gymnasiala utbildningen ochutgår från att bidraget skall prövas på def sätt som föreslås iproposifionen. biträder därmed statsrådets förslag. Statsrådetföreslår att det även i fortsättningen skall lämnas bidrag fillkommunerna för förnyelse av föråldrad och utsliten utrustning och att det skallstå varje kommun fritt att använda bidraget för de studievägar som kommunenanser bäst behöver fönyad materiel. Utskottet anser att vad som i propositionenanförts om bidrag til! förnyelse av utrustning bör bifallas. Föredragandestatsråd betonar atf kommunerna med hjälp av bidraget snabbare skall kunnaförnya utrustningen för de olika studievägarna än genom möjligheterna till egna avskrivningar. Även dennastatsrådets hemsfällan tillstyrks av utskottet. När det sedan gäller ny programvara för datautrustningenvill statsrådet betona att det är vikfigt att man i gymnasieskolan fårmöjligheter atf förnya datautrustningen' så att den undervisning som givits pågrundskolan kan följas upp. Även i detta avseende vill utskottet tillstyrkastatsrådets hemställan. Detta gäller även vad som anförs om datautrustning ochom särskilt verksamhetsstöd för vissa utbildningar. Till betänkandet har fogats några mofioner, I motion 731från föreslås att man skall kunna förhyra viss datautrustning.Utbildningsutskottet skriver i betänkandet atf def går att såväl köpa som hyraen utrustning och anser atf motionen därmed är besvarad, I motion 1362 hemställs att statsbidrag skall kunna utgåäven till inköp av datautrustning som skett tidigare läsår. Utskottetframhåller att ytterligare bidrag fill investeringar som kommunerna redan hargjort infe bör komma i fråga, och därmed avstyrker vi motionen, I mofion 1915 yrkas att kommunerna skall få underlag fören långsiktig planering, så att de kan ha framförhållning. Utskottet säger ibetänkandet att def, mot bakgrund av vad statsrådet har anfört, bör finnasmöjligheter för kommunerna atf göra en långsiktig planering. Vi anser därmeddenna motion vara besvarad. De moderata motionerna, som har behandlats förut, har härredovisats av talesman. Vi föreslår att avslår dessamotioner. Jag vill härmed yrka bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkande 19 och avslag på de moderata motionerna. 22LENA OHRSVIK (s): Regering och riksdag har uttalatvikten och behovet av att eleverna i gymnasieskolan får orienteringom och insikt i dataområdet. Dessutom har kommunerna rekommenderats att utökaantalet platser inom gymnasieskolan genom att t, ex, anordna högrespecialkurser. Ett särskilt statsbidrag till anskaffning av utrustningtill högre specialkurs på dataområdet fanns /84 och utgick med , per elev. Detta bidrag upphörde för att ersättas av eftannat stöd, som för /85 skulle fördelas av styrelsen för tekniskutveckling. Detta stöd var på 4 milj, kr. Dessa pengar har inte räckt, utan def finns kommuner vilkareagerade snabbt på regeringens signaler, inrättade högre specialkurser ochinköpte utrustning efter som har blivit helt utanstatsbidrag, Def kan naturligtvis infe ha varit avsikten. Jag har i en mofion påtalat att det finns kommuner somkommit i kläm mellan de olika statsbidragssystemen och begärt att regeringenskall pröva om def nya statsbidraget för /86 skulle kunna utgå i defall kommunerna fått avslag av STU på grund av medelsbrist. Självfallet skallavräkning ske, så att infe dubbla statsbidrag kan utgå. Jag tolkar utskottet så, atf ingenting hindrar attregeringen prövar frågan för de kommuner som inte fått något bidragalls. Utskottet skriver ju att "ytterligare" bidrag inte kan utgå. Avsikten med förändringarna kan rimligen inte ha varit att straffa de kommuner som genast lyssnatpå rekommendationer och försökt leva upp fill intentionerna om ett snabbtigångsättande, utan tvärtom måste avsikten vara att stimulera dessa kommuner. Datautrustning är dyr. Jag skall ta ett litet exempel frånmin egen kommun, , Vi inrättade två högre specialkurser och köpteden utrustning för . Givetvis förutsatte vi atf statsbidragskulle utgå, åtminstone som tidigare termin med , per elev, vilketskulle ha gjort . Med nuvarande regler får vi inget stöd alls. Om vihade väntat ett läsår, hade vi fått av kostnaden. Men jag tolkar som sagt utskottets skrivning positivt ochräknar med att regeringen löser problemet, även om formelltavslår min motion. När def gäller uttalade en representant förskolöverstyrelsen i förra veckans nummer av Kommun Aktuellt att det kan bliaktuellt med retroaktiva statsbidrag för inköp av datautrustning. Säkert gårdef att lösa denna fråga också för gymnasieskolan. Utbildningen för kultur- och informationsyrken Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten omutbildningsutskottefs betänkande 29,) Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 29 om anslag till utbildning för kultur- ochinformationsyrken. Utbildningenför kultur- och informationsyrken 24BIRGER HAGÅRD (m): betänkande nr 29handlar om utbildning för kulfur- och informationsyrken. Jag kan rent allmäntkonstatera att vi moderater endast på en punkt har en uppfattning som avvikerfrån utskottsmajorifetens. Det gäller journalistutbildningen. Det är tacknämligt atf UHÄ har utrett frågan ochföreslagit en försöksutbildning i , Det gäller en ettårig utbildningom 40 poäng som en påbyggnad till en högskoleutbildning i olika ämnenmotsvarande 120 poäng. Det är att beklaga att regeringen infe har velat anammadetta förslag. Regeringen kryper bakom förhållandet att UHÄ genomför en annanutredning, som rör utbildningen inom områdena information och kommunikation,och säger sig vilja se journalistutbildningen i det sammanhanget. Utbildningen för kultur- och informationsyrken Man undrarom detta är det verkliga skälet eller om det helt enkelt är rädsla för facketsom har dikterat regeringens ställningstagande. Fackets makt i sådana härfrågor är ju stor och kommer till uttryck infe minst i def avtal somJournalistförbundet har slutit och som ger facket veto när det gällertidningsföretagens praktikplatser. Rent allmänt kan man konstatera atf journalistutbildningensom den nu bedrivs här i landet inte är bra. Tidningarna vill inteanställa folk som kommer ifrån våra journaHsthögskolor, Det diskuterasalternativa utbildningsmöjligheter, I debatten har man bl, a, föreslagitinrättandet av en pressens folkhögskola. Det finns vidare en nordiskjournalisthögskola, veterligen den enda privata högskolan i landet, i , Mångfalden är naturligtvis särskilt viktig när def gällerett yrke som journalistyrket. Det ansvariga statsrådet säger sig viljaåstadkomma denna mångfald genom att införa någon form av kvotering. Men det ärförvisso inte mera kvotering vi behöver i det här landet, utan snarare mindrekvotering, och helst ingen kvotering alls, UHÄ:s förslag om försöksverksamhet har stora fördelar. Detskulle innebära att de studerande fick en gedigen allmän kunskap i sådana ämnensom speciellt intresserar dem. Det skulle göra det möjligt för de studerandeatt gå in i en utbildning utan att vara bundna vid ett visst yrke när studiernaär avslutade. Efter uppnådda 120 poäng får de en chans att själva konstatera omde trivs med journalistyrket eller infe. På det sättet skulle man slippa attuppleva det som så ofta förekommer inom den linjeutbildning som så olyckligthar införts på de filosofiska fakulteternas område, nämligen att én studerandeså småningom finner att den utbildningslinje som påbörjats inte rör eftyrkesområde som han eller hon vill ägna sig åt. Den studerande upptäckerplötsligt att de år som gått i själva verket är bortkastade och att han infeinom något annat område kan räkna sig till godo de delar av utbildningen somgenomförts. Mångfalden är som sagt vikfig, eftersom vi behöverjournalister med olika inriktning. Vi behöver naturvetare, samhällsvetare ochhumanister med gedigna kunskaper. Mot den bakgrunden är det att beklaga attregeringen inte har velat ställa sig bakom UHÄ:s mycket förslag ochåtminstone försöksvis inrättar utbildningen i . Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1 och 4, som samtliga borgerliga partier ställt sig bakom,och i övrigt till utskottefs hemsfällan. 25LARZ (): När det gäller frågan om en alternativjournalistutbildning kan jag nöja mig med att i huvudsak instämma i de argumentsom redan har framförts av och som för övrigt finns belysta ireservation 1. När det sedan gäller frågan om en konst- ochformutbildning i så har def funnits önskemål om att kunnaförlägga utbildningar inom den kulturella sektorn också fill . UHÄ harnu utarbetat ett förslag om en sådan högre konstnärlig utbildning som skulleförläggas till universite- Def förslaget grundar sig på ett noggrant förberedelse- ochplaneringsarbete. Enligt vår mening knyter detta förslag också väl an fill debefintliga utbildningar som redan finns i regionen. Då tycker vi atf def ärlitet förvånande att utskottsmajoriteten avvisar förslaget - egentligen intemed några sakliga motiveringar utan med hänvisning till att förslaget grundarsig på ett ofullständigt planeringsunderlag. Det argumentet anser vi inte varahållbart och tycker i stället att detta förslag bör genomföras. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2och 5 i utskottets betänkande. Utbildningen för kultur- och informationsyrken Anf.26 (): Frågan om den framtida journalistutbildningen är som bådeBirger Hagård och har sagt mycket viktig, I folkpartietspartimofion tog vi också upp den här frågan och konstaterade att def förslagsom hade lagts fram av UHÄ fick ett mycket starkt remissföd. Tanken är ju skall skaffa sig en ordentlig utbildning vid universitet eller högskola;det är bra om journalisterna får ordentliga ämneskunskaper. Jag hörde för någraveckor sedan tidningen tala i en debatt i radio omjournalistutbildningen. Han sade att han själv hade en humanistisk utbildning.Bl, a, hade han läst religionsvetenskap och menade att det hade för honom variten mycket bra bakgrund och en mycket bra utbildning i hans journalistiskaverksamhet. Jag tror att han är typisk för väldigt många aktiva journalister . Det är utmärkt om de journalister som är verksamma har olika bakgrund. Detär bra om det finns journalister som har en ordentlig teknisk ellernaturvetenskaplig utbildning. Det är bra om det finns journalister som har enutbildning i humaniora, samhällsvetenskap, juridik eller medicin. Denutbildningen får man alltså vid universiteten och högskolorna. Sedan är då tanken att man skall bygga på med enjournalistisk utbildning. Jag beklagar liksom de övriga talarna i denhär debatten att regeringen trots denna utredning och trots det starkaremisstödet inte har fört fram detta förslag till . Det är beklagligtatt socialdemokraterna och kommunisterna i utskottet inte har kunnat gå enannan väg än vad regeringen har gjort. Med detta,herr falman, yrkar jag bifall fill reservafionen 1, I folkparfiets kulturpolitiska motion har vi föreslagitatf ytterligare 1 milj, kr, skall tillföras . Det innebär, sägervi, att man får en förstärkning på fyra punkter inom , Def gäller för detförsta fortbildning av dansare fill pedagoger, för detandra föreställningsverksamhefer inom koreografufbildningen, för det tredje en förstärkning av ämnet sceniskframställning inorn mimlinjen. Slutligen - för def fjärde - underlätfar en sådan ekonomisksatsning också besök av gästpedagoger. Sammantaget skulle detta innebära att kundebefästa sin ställning som kulturcentrum inom dansens område. Utb ildn ingen för kultur- och informationsyrken Med dessa motiveringar, herr talman, yrkar jag ocksåbifall till reservationerna 3 och 6, 27 (vpk): Högre utbildning på det konstnärliga områdetfinns bara i och , vilket vpk anser varaotillfredsställande både från nationell och från regional synpunkt. Rentallmänt kan man säga atf högre utbildning i humanistiska ämnen infe tillhör dethögst prioriterade när def gäller satsningen på högskoleområdet, I ord betonasgärna humanioras betydelse, men det leder sällan till konkreta reformförslag.Förslaget om en högre konstnärlig utbildning kan utgöra eft bra exempel pådetta. Ifrågavarande förslag har varit föremål för ett långvarigtberedningsarbete, och enigheten om att den humanistiska utbildningen i Norrland- det gäller alltså i - behöver förstärkas är stor, UHÄ hartagit fasta på detta i sin anslagsframställning /86 och föreslår enlinje för fri konst samt formgivnings- och designinrlktad utbildning viduniversitetet i , Vpk anser att detta är ett bra reformförslag och hardärför valt atf stödja det i form av en mofion till årets riksdag. Jag vill med det sagda yrka bifall till reservafion 2 och 7, 28 (): I betänkandet 1984/85:29 behandlas anslagtill kultur och informafion, och jag vill nu bemöta argumenten i de fillbetänkandet fogade reservationerna, I reservation 1 behandlas, som vi redan har hört,försöksverksamhet med alternativ journalistutbildning - en försöksverksamhetmed en ettårig journalistutbildning som påbyggnad på annan högskoleutbildning.Man säger att en sådan utbildning skulle ge möjlighet för vissa grupperstuderande att fullfölja relativt omfattande akademiska studier med en speciellämnesinriktning, Utskottsmajoriteten anser, liksom statsrådet, att defligger ett värde i att def till journalistlinjen rekryteras personer medkunskaper inom skilda områden. Det bör, enligt utskoftsmajoritefen, varamöjligt med någon form av kvotering vid antagningen till den nuvarandeutbildningen. Av propositionen framgår det också att UHÄ avses få regeringensuppdrag att utreda frågan. Vidare bör frågan om journalistutbildningensutveckling bedömas i. samband med lösningen av utbildningsfrågorna inomområdena information och kommunikation. Detta är mycket viktigt. Mångfalden ärviktig, sade , och däri kan man instämma. Den snabba tekniska utvecklingen påverkar ävenjournalistutbildning och informationsområdet i stort. Vi anser att det är svårtatt bedöma frågan om inrättande av en försöksverksamhet med en påbyggnadslinjesom ger 40 poäng. Remissvaren har berörts. Visserligen var många svarpositiva, men de som var negafiva kom från de närmast berörda intressenterna,t, ex, Journalist- förbundet ochlinjenämnderna för journalistiinjerna i och , Detta kan maninte blunda för. Folkpartiförslagetinnehåller ingenfing om finansiering av planeringskosf-naderna för denföreslagna försöksverksamheten. föreslår en försöksverksamhet, meni samma andetag föreslås atf ett reservationsanslag på , /86 skall anslås för utbildning för kulfur- ochinformationsyrken, vilket är , mindre än vad som föreslås ipropositionen.