prot · G80938 · 1984-12-31 00:00:00 — Bilaccisen har höjts, en särskild avgift påbensin har införts, bensinskatten har höjts i flera omgångar, och vi får ocksåen höjning av fordonsskatten . Och kommer ytterligare en mycketkraftig bensinskattehöjning. Bilenär ju ingen lyxartikel. Den är nödvändig för många människor. Här har tidigaretalats om behovet i glesbygd, och det finns stora avstånd även istorstadsområdena, där det gäller att bilen är en förutsättning för att kunnakomma fill arbete och daghem och även för att kunna utnyttja sin frifid. Varfinns logiken i den socialdemokratiska polifiken? Det var inte länge sedan niavvisade vårt förslag att ta en värnskatt i ordets rätta innebörd - att med 2 öreextra i bensinskatt finansiera ett förstärkt ubåtsskydd. Det är en av de fågånger som vi har kunnat förorda en skattehöjning. Men höjer nibensinskatten med alldeles i onödan. Vad tjänar det till att bedrivadenna låtsaspoUtik? Vihar nu fått en sådan ordning att prishöjningar hopar sig mot slutet av varjeår. Efter valet tog ni ut så mycket som var möjligt för att kunnasäga, som gjorde här, att det var den borgerliga polifiken som barskulden. Regeringenställde upp målet inflation , vilket betydde att man hösten 1983ville ha så många prishöjningar som möjligt för att det skulle gå har 4-procentsmålet spruckit, och då gör regeringen pä Nr 38 Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. sammasätt, dvs. tidigarelägger prishöjningar, hyresstegringar m. m. så långt mankan. Förstår inte ni socialdemokrater att ni drar löje övertalet om att stoppa inflationen med detta slags agerande? Ni underminerardärmed möjligheterna att skapa tilltro även till effektiva åtgärder för attbekämpa inflationen. Saken blir inte bättre av att finansutskottets ordförandehär i talarstolen troskyldigt säger att det har kommit en långtidsutredning somvisar att budgetunderskotten skall kunna föras ned till 40-50 miljarder, ochsimsalabim är allt klart. Ni för inte en politik som leder fram tiU dettaresultat. 13 () replik: förvånar också mig. Han påstår attvi helt går ifrån våra tidigare motiv pä det energipolitiska området. Låt migdå påminna om att för att uppnå någon effekt med en energipolitisk inriktningav det slag som efterlyser och som framgår av regeringens förslag tillskattehöjningar, måste man införa motsvarande skattesänkningar på andra områdenså att andra energikällor blir billigare. Det är kontentan av detta resonemang,om man har inriktningen att det skall ske en omfördelning mellan olikaenergialternativ. Att höja skatterna nu är enbart ett sätt att få in pengartill statskassan. Finansministern säger också i budgeten att vi måsteförsöka hålla underskottet nere pä ca 70 miljarder och att det därför behövsförstärkningar. påstår att om man skall bekänna sig tillmarknadsekonomin kan man inte ha kvar jordbruksprisregleringarna. Det är ettmärkligt resonemang. Det finns inget land i världen som helt släpperjordbrukspriserna fria, och det har att göra med en beredskap för landetsförutsättningar att klara sig. Så är det även i . Men vem är det som harbörjat ändra sig i fråga om denna inriktning om inte socialdemokraterna,tillsammans med några andra i livsmedelsutredningen! Att klara vår beredskapoch vår egen livsmedelsförsörjning är en första förutsättning för jordbruket.Blanda alltså inte ihop äpplen och päron, ! Det är anmärkningsvärt attregeringen har begärt en finansfullmakt på 2 500 milj. kr. men intehar tagit den i anspråk på något som helst sätt. Regeringen kommer att kunnaanvända den helt oreserverat till populära förslag om åtgärder som skall sättasin . Regeringen kanske sätter på sig spenderbyxorna föratt komma med ytterligare förslag fram till valet. Dessutom har man 500miljoner kvar i inkomster från de skattehöjningar som vi beslutar i dag.Regeringen har alltså att spendera ochsommaren. 14BJÖRN () replik: Låt mig först notera att finansutskottets ordförandeinte svarade pä min fråga, hur man skall åstadkomma de ökade realinkomster somfinansutskottet i sitt betänkande säger sig kunna åstadkomma. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Vad gäller den långa historieskrivningen sade nu han tänkte på /83. Det var då det var 90 miljarder ibudgetunderskott. Det är möjligt att det beloppet ligger nära den verkligasiffran, men det var ett budgetår som till tre fjärdedelar styrdes av ensocialdemokratisk regering. Sedan sade också att vi nu har en kraftfullmajoritetsregering, som inte besväras av några inre trätor. Ja, den kraftfullamajoriteten åstadkoms genom att ni förhandlar med vpk. Det är genom att ni harlyckats förmå vpk att överge sitt motstånd mot bensinskattehöjningen, på sammasätt som vpk fidigare övergav sitt motstånd mot momshöjningen, som det överhuvud taget uppstår en majoritet i . Eftersom C,-H, använde en del av sin repliktidtill att ställa frågor fill oss, skall jag svara i all korthet att vi ifolkpartiet är emot höjd bensinskatt och att vi även röstar emot höjdbensinskatt, i motsats till vpk som är emot höjd bensinskatt men röstar förhöjd bensinskatt. Av det skälet, C,-H, , behöver vi inte svara påfrågan hur vi ställer oss till åtgärder som skall kompensera de negativaverkningarna av bensinskattehöjningen , Vi är ju emot den höjda bensinskatten.Därigenom undviker vi de negativa verkningarna. Det är vpk som har trasslattill det för sig i den här frågan. 15CARL-HENRIK (vpk) replik: sade, som svar på min fråga om utrymmetför en räntesänkning, att en sänkning av räntan inte har något medbytesbalansen att göra och att det är den som vi framför allt diskuterar . Det påståendet är fel pä två sätt. För det första harnaturligtvis räntenivån med bytesbalansen att göra. För det andra är det intebara nästa års eventuella underskott i bytesbalansen som vi diskuterar, och detär inte heller den enda motiveringen för regeringens proposition.Finansministern har uttryckligen också nämnt frågan om budgetunderskottet. Därhar räntans höjd en ännu större betydelse. Svenska folket får betala högaräntekostnader för att finansiera budgetunderskottet, och en sänkning av räntanskulle skapa större möjligheter att använda de pengarna till viktigare ändamål. Det andra svaret som gav var att man inte fickdiskutera räntefrågan här i kammaren. Jag har aldrig ställt förslag om attriksdagen skulle besluta om en räntesänkning. Jag har ställt frågan om hur ArneGadd ser på utrymmet för en räntesänkning f, n. Jag vill bara konstatera attdet finns ett sakligare och mera intressant svar på frågan i finansutskottetsbetänkande än det som fanns i det anförande som finansutskottets ordföran dehöll här; representant talade varmt om bilensbetydelse. Det är alldeles självklart att bilen har stor betydelse för storabefolkningsgrupper, inte bara i glesbygden utan också i storstadsområdena.Desto viktigare är det då att få reda på hur de borgerliga partierna kommer attställa sig när regeringen har fått igenom sitt förslag om höjning avbensinskatten, inte genom att vpk röstar för, utan i kraft av att detsocialdemokratiska partiet är större än de borgerliga partierna tillsammans ikammaren. säger: Det har vi ingetmed att göra, för vi har varit emot. Men detta är, , att ställa sighelt utanför möjligheterna att påverka politiken och besluten i . Jagmåste säga att jag är förvånad över ståndpunkt och undrar om denär representativ för samtliga borgerliga partier. Det kommer om ett tag att vara ett faktum attbensinskatten har höjts med . Men det finns ju en möjlighet att, genomatt rösta för vpk-reservationen, motverka en betydande del av de negativaverkningarna av denna höjning. Dä säger de borgerliga partierna: Det har viinget med att göra. - Är det på det sättet ni tar ansvar inför svenska folket? Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Anf.16 () replik: När tog upp frågan ommarknadsekonomin gjorde han det genom att deklarera att var förmarknadsekonomin. Jag påminde honom dä, herr talman, om att han är centerpartistoch i historisk belysning borde minnas jordbruksregleringen. Det var det enda.Sedan har han bekräftat att han minns. När det sedan gäller energiskatterna noterar jag, herrtalman, att i det här sammanhanget tydligen hade kunnat tänka sigatt vara med på regeringens förslag om vi hade sänkt andra energiskatter. Detfanns således också något slags energipolitiskt minne hos , Om detligger något i repliken tror jag, , att ett samarbete skulle kunnavara tänkbart i fortsättningen. Sedan har talat om den kraftiga upplåningsom staten numera gör. Det är helt riktigt. Men vet att statensräntekostnader den dag som är praktiskt taget är lika stora som statensunderskott i budgeten. Dessa räntekostnader har, , svenska statenådragit sig genom upplåningar under några regeringar som fanns huvudsakligenunder , Det är ingen tvekan om att skiljelinjen i politiken i dethär landet alltmer tydligt går mellan socialdemokraterna och . Jagkan inte låta bli att notera den smått hånfulla attityden gentemot satsningarnapå arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det visar vad det är för krafter bakommoderata samlingspartiet när man uttrycker sig så om regeringens politik föratt klara jobben för så pass många människor, som den privata sektorn i daginte förmår ge arbete. Vi kommer inom eller två att få diskutera delångsiktiga perspektiven på svensk ekonomisk politik. Då får vi ytterligareventilera var skiljelinjen går mellan en regering som för en politik sompräglas av omtanke och tankar pä solidaritet och dem som avhånararbetsmarknadspolitiska åtgärder, som gjorde. Talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt till ytterligare repliker. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. 17 (): Den långa debatten mellan finansutskottetsledamöter har klargjort hur de olika partierna rent allmänt ser på regeringensskattehöjningsförslag, har klargjort inställning. Man har kritiserat regeringen för att den, i stället föratt förbättra flexibiliteten i ekonomin genom skattesänkningar, har föreslagitdessa omfattande skattehöjningar, och man har påpekat att höjningarna kommeratt påverka samhällsekonomin negativt genom minskade investeringar inäringslivet, försämrad konkurrenskraft och minskad sysselsättning. Enligt reservanterna i finansutskottet börden nödvändigaåtstramningen ske genom en nedskärning av de offentliga utgifterna och integenom skattehöjningar. Dessa kommer att få till enda resultat att delångsiktiga problemen förvärras utan att något förbättras på kort sikt.Avtalsrörelsen försvåras därmed, inflationen ökar, konkurrenskraften försämrasoch sysselsättningen i den privata sektorn minskar. Mot denna bakgrund har i skatteutskottetsjälvfallet yrkat avslag på alla förslag om skattehöjningar som finns iproposition 45, Vi har gjort det tillsammans med ochfolkpartiets företrädare i utskottet i en gemensam reservation, I utskottet uppnåddes enighet angående punkterna 8,10 och12 i utskottets hemställan. De rör avstyrkande av ett antal motioner. Det råderockså enighet om punkt 2, som gäller ett förslag om att gerregeringen till känna vad utskottet anfört beträffande motoralkoholer, I denfrågan har vi moderater i utskottet ett särskilt yttrande. Vi understryker attvår principiella inställning nu liksom tidigare är att beskattningen i huvudsakbör vara energineutral. Vi har med några ord berört motiveringen för detföreslagna tillkännagivandet, I utskottets skrivning står det bara följande;"För en särbehandling i skattehänseende av bl, a, etanol talar inte minstmiljöpolitiska skäl," Detta är allför kortfattat, och det kan vara missvisande,I första hand handlar det om samhällsekonomiska skäl. Man kan även nämnajordbrukspolitiska skäl och beredskapsskäl. Miljöskälen är egentligen avsekundär natur. Detta var en parentes rörande utskottets gemensamma förslag omtillkännagivandet under punkten 2 i utskottets hemställan. När det gäller alla förslag om skattehöjningar tasbensinskatten upp först. Bensinskatten har diskuterats en hel del tidigare. Viminns att det kom ett förslag om enbensinskattehöjning på . Energiministern hade dessförinnanlovat bilisterna att det inte var aktuellt med någon skattehöjning på bensin.Energiministern blev överkörd av finansministern och ellerav partiledningen och tvingades lägga fram det förslaget. Den gången var socialdemokraterna tvungna att dra tillbakaförslaget, därför att alla oppositionspartierna gick emot det. De skäl som dåanfördes mot en bensinskattehöjning har sin giltighet även . Det enda somhar hänt är att vpk har lovat socialdemokraterna att inte fälla förslaget.Därmed har inte argumenten för en höjning på något sätt ändrats. var litetledsamt att höra försvar för vpk:s agerande i dennafråga. Om vpk anser att den här höjningen är olämplig och olycklig, då kan manrösta emot den och rösta efter sin övertygelse - svårare än sä är det inte. Varför är höjningen av bensinskatten inte lämplig? Förstoch främst är bilismen redan nu överbeskattad. Det är nödvändigt att åka bilför hundratusentals människor i vårt land. Kostnadsstegringen drabbar lika hårtöver hela fältet, oavsett om man är höginkomsttagare eller låginkomsttagare,oavsett om man har familj med barn eller är ensamstående. Höjningen rimmarganska dåligt med talet om en rättvis fördelningspolitik. När det gäller fordons- och kilometerskatterna är det juså, att vi har fastställt principer för trafikpolitiken. De fastslogs 1979 ochgår ut på att de körlängdsberoende trafikavgifterna skall anpassas till desamhällsekonomiska marginalkostnaderna. Vad det innebär för olikatrafikgrenars kostnader och avgifter utreds nu i . Därförfinns det ännu inget underlag för att av trafikpolitiska skäl höja skatten pågodstransporter, och skattehöjningen kan sägas stå i strid med gällandekostnadsansvarsprincip. Regeringen säger att denna höjning av praktiska skälinte skall träda i kraft förrän . Jag tycker att praktiska skäloch principskäl talar för att man borde vänta tills utredningen omkostnadsansvaret är klar. I fråga om elskattehöjningen är det inte trafikpolifiskaprinciper som sätts pä undantag, utan dä är det energipolitiska principer somställs ät sidan. erinrar på s. 29 och 30 i betänkande 14 om attriksdagen fattade beslut om energiskattepolitikens framtidainriktning. I det beslutet lades fast att beskattningen borde utformas så attenergiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning främjas, atthänsyn tas fill olika energikällors effekter på miljön, bytesbalansen,försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriella utvecklingensamt att elanvändning inom industrin bör vara skattemässigt gynnad iförhållande till elanvändning för uppvärmning. I fråga om beskattningen avuppvärmningsel sades uttryckligen att den bör ha viss följsamhet motbeskattningen av olja. Det förslag som regeringen nu har lagt fram strider päpraktiskt taget varenda punkt mot det beslut om energiskattepolitikensinriktning som fattades . har1981 års energikommitté i betänkandet SOU 1984:61 skrivit: "Med tanke på den osäkerhet som rådde omenergiskatterna innan 1983 fattade beslut om principerna förenergibeskattningen och om de nu gällande skattesatserna, bör statsmakterna iförsta hand inrikta sig på att skapa förtroende för den nuvarandeenergibeskattningen." Hur skall man kunna skapa förtroende förenergibeskattningen, när man lägger fram ett förslag som går rakt emotpraktiskt taget varje punkt i de av fastslagna principerna? Rentpraktiskt kommer den höjning av elskatten som man föreslår att påverkakonverteringen från olja till el för uppvärmning. De som redan har övergåttfrån olja till el kan sägas ha blivit ordentligt lurade. Höjningen av elskattentorde också minska intresset för att installera små värmepumpar, och det voremindre lyckligt. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. 3 proioko//1984/85:38-39 Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. För industrin innebär höjningen enmycket kraftig skatteökning. Det rör sig om ~ per kWh.Nu finns för en del av industrin möjligheter till nedsättning av energiskatten.Den får inte överstiga av det totala försäljningsvärdet, om man har fåtttillstånd till sådan här särskild nedsättning. Men det betyder att de företagsom har lyckats spara energi så att man har kommit under denna gräns drabbas avskattehöjningen, medan andra företag, som underlåtit att göra motsvarandebesparing, klarar sig undan. Denna bakvända effekt är ytterligare ett exempelpå att nyckfullheten i svensk energibeskattning saboterar en vettigenergiplanering. För oss moderater råder det inget tvivel om att förslagettill elskattehöjning direkt motverkar det uppgivna syftet att förstärkabytesbalansen. Förutsättningarna för fortsatt minskning av oljeförbrukningengenom övergång till elvärme kommer att försämras. Vi kommer att få störreoljeimport och därmed försämrad bytesbalans. En stor del av industrin och endel andra elkonsumenter i kommer att drabbas hårdast. Fortsatt elvärmeexpansion har ansetts vara en av desäkraste vägarna till minskad oljeförbrukning, energikommittékonstaterar att elvärme i småhus synes vara en ur både ekonomisk ochmiljömässig synpunkt fördelaktig uppvärmningsform, även på längre sikt.Kommittén anser att elskatten inte bör höjas för att motverka elvärmensutveckling. Regeringen har inte tagit nämnvärd hänsyn till vad kommittén harsagt. Den procentuella skattebelastningen pä elenergin med detnya förslaget blir för industrin och för elvärmekonsumenterna ,Det innebär att elenergin blir hårdare beskattad än alla övriga energislaginkl, den importerade oljan. Höjningen är också olycklig ur fördelningspolitisksynvinkel därför att den drabbar barnfamiljerna hårt. Av landets drygt 1,6miljoner småhus är ca 1 miljon utrustade för elvärme. De får en genomsnittligkostnadshöjning på ca . Flertalet barnfamiljer finns i denkategorin. Ökningen blir också störst i på grund av attuppvärmningsbehoven där är större än i andra delar av landet. De starkt stigande energiskatterna enligt det nyaförslaget innebär en klar diskriminering av elenergin samt medför en ökning avoljeimporten och en försämring av bytesbalansen. Därför finns det all anledningatt avstyrka förslaget. Jag ber, herr talman, att fä yrka bifall tillreservationen i skatteutskottets betänkande. Anf.18 (): I skatteutskottets betänkande nr 14 behandlas ett antalförslag som innebär höjningar av bensinskatt, kilometer- och fordonsskatt,skatt på elkraft samt reseskatt. Den socialdemokratiska regeringen fortsättersin skattehöjningspolitik, och i detta paket innebär de ökade skatterna ettytterligare skatteuttag på 3-4 miljarder. Regeringen tycks tro att man kan fortsätta och plocka utalltmer av den enskilde individen. Många protesterar, en del högljutt, en delgenom att välja andravägar för att få behålla en större andel av sin inkomst. Respekten församhällets beslut trubbas av när man jämt och ständigt kräver att alltmer avden enskildes inkomster skall inlevereras till stat och kommun. Vi måste pånågot sätt bryta denna utveckling och på nytt få den enskilda människan attkänna glädje över sin insats i arbetet och sin behållning också rent ekonomiskt. Socialdemokraternas vägran att se realistiskt på denna sakär beklaglig, både för den enskilde och för vårt land. Inflationen som år frånår blir dubbelt så hög som beräknats, ger snart vårt land nya problem. Vi kaninte fortsätta att ha en dubbelt så hög inflation i vårt land som vårakonkurrenter i västvärlden. Den effekt som uppnåddes genom devalveringen 1982håller på att försvinna på grund av regeringens bristande förmåga att begränsaden inhemska prisstegringen och ständiga skattehöjningar. Skattehöjningar påöver 25 miljarder på tvä år visar klart socialdemokraternas övertro på attskattehöjningar är ett medel man ständigt kan tillgripa. I den proposition som vi nu behandlar höjs bensinskattenmed , elskatten med , osv. Konsekvenserna blir ökadetransportkostnader, ökade resekostnader som särskilt hårt drabbar glesbygderna.Regeringens bristande hänsyn till glesbygden var så pass kraftig attsocialdemokratiska riksdagsledamöter själva protesterar. Resultatet blirförmodligen nu en större höjning av avdraget på fordonsskatten än vadregeringen föreslog. Men glesbygd finns inte bara inom dessa områden. Glesbygd,där bilen är nära nog det enda trafikmedlet finner vi på mänga andra håll ivårt land och där ges ingen kompensation. Energiskatten på elkraft utgår nu med4,per kWh för vissa i lagen angivna kommuner, framför allt i denordligaste länen, och med per kWh i övriga delar av landet. Förelkraft som förbrukas i industriell verksamhet utgår elskatten med perkWh. föreslås att elskatten höjs med per kWh över helafältet, en skattehöjning som skärper skattetrycket med miljarder. Även dennaskattehöjning är inflationsdrivande och kommer sannolikt också att försämraindustrins exportmöjligheter. Enligt vår uppfattning bör den nödvändiga åtstramningenske genom en nedskärning av utgifterna och inte genom skattehöjningar. Det endaresultatet av regeringens åtgärder blir att de långsiktiga problemen förvärrasutan att någonting förbättras på kort sikt. Avtalsrörelsen försvåras, inflationenökar, konkurrenskraften försämras och sysselsättningen i den privata sektornminskar. har i sin partimotion nr 113 yrkat avslag påsamtliga skattehöjningar som föreslagits i propositionen. Vi gör detta inteminst av den anledningen att vi anvisat andra vägar för attminska budgetunderskottet. Vi kan inte höja skatten ytterligare. I sinkommentar fill långtidsutredningen säger regeringen att det knappast finnsnågot större utrymme för ett ökat skattetryck. som man säger dettalägger regeringen fram ett förslag om skattehöjning pä ca 4 miljarder. På en punkt i partimotion har skatteutskottetsamlat sig till ett enigt ställningstagande, nämligen i frågan om etanolen. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. kravet att inhemskt bränsle producerat av inhemsk råvara-1, ex. etanol - ej bör beskattas. Utskottet instämmer gärna i syftet medmotionen och skriver bl. a. att för en särbehandling i skattehänseende av bl.a. etanol talar inte minst miljöpolitiska skäl. Utskottet förutsätter därföratt regeringen ingående prövar möjligheterna att skapa reella ekonomiskaförutsättningar för utnyttjande av alternativa drivmedel och frågan omskattefrihet för motoralkoholer producerade av inhemska råvaror. Från sida hälsar vi detta ställningstagande medstor tillfredsställelse och hoppas att regeringen snabbt vidtager de åtgärdersom ett enigt utskott har uttalat sig för och föreslagit geregeringen till känna. Men ingen glädje utan någon malört. Trots ett enhälligtutskottsbetänkande har representanter i utskottet i ett särskiltyttrande uttalat att de inte har något att erinra mot att regeringen utrederfrågans skattepolitiska aspekter. understryker dock attmoderaternas principiella inställning är att beskattningen i huvudsak bör varaenergineutral. Vad menar egentligen ? Dels har de ställt sigbakom ett enhälligt utskottsbetänkande, dels uttalar de i ett särskilt yttrandestarka betänkligheter mot vad man egentligen tillstyrkt i utskottsbetänkandet.Man har ingenting emot att frågan om beskattningen utreds, men man står kvarvid sin principiella inställning att beskattningen skall vara energineutral.Hela det särskilda yttrandet präglas av en stor tveksamhet, och stärker intrycket av tveksamhet ännu mer. Jag måste fråga: Stödermoderaterna den åsikt som präglar skatteutskottets enhälliga uttalande, sominleds med ett instämmande i motion 113, i vilken yrkandet är ettborttagande av skatten på inhemska bränslen, producerade pä inhemska varor, t.ex. etanol - eller är det på det sättet att man accepterar att frågan prövasmen i princip motsätter sig en skattebefrielse? Ett svar på denna fråga skullevara värdefullt. Som jag redan har sagt yrkar jag avslag påalla skattehöjningar som föreslagits i propositioneii och därmed bifall tillden reservation som fogats till skatteutskottets betänkande. Jag vill dock sägaatt jag yrkar bifall till mom. 7 i utskottets hemställan om kompensation förbensinskattehöjningen endast under förutsättning att mom. 1 har vunnitriksdagens bifall. 19KARL BJÖRZÉN (m) replik: