prot · G80996 · 1984-12-31 00:00:00 — Andra exempel på konkurser under detsenaste året finns. Att basera en tidningsidé på presstöd, att försöka göra eninbrytning på marknaden med hjälp av sådant stöd, är inte särskilt framsynt.Det måste finnas någonting mera bärande i ett nytt Presstöd,m. fidningsprojekt än bara enanpassning till presstödsreglerna och försök att utnyttja dem maximalt. Vadsom har hänt med Stockholms-Tidningen och borde vara en rejäl varning för andra som tänker ge sig in ibranschen och tror att man, om man bara får maximalt presstöd, kommer att klarasig. Det visar sig i själva verket att presstödet i dessa sammanhang är enDöbelnsmedicin, som inte leder till det som man har önskat. Det kan, herrtalman, ifrågasättas om vi inte hade besparats ett antal dödfödda tidningsprojektunder senare fid, om det inte hade funnits något presstöd eller åtminstone ettväsentligt annorlunda utformat presstöd. Det är nämligen inte så enkelt som attdet i dessa konkurser bara är ett antal ägare som har förlorat pengar.Anställda, prenumeranter och leverantörer har också befunnit sig på denförbrändes sida. Många har lämnat bra jobb för att hoppa på projekt somrimligtvis inte har haft särskilt stora chanser att klara sig. Vikan, herr talman, ha olika meningar om presstödets vara eller inte vara. Men viborde ändå kunna vara överens om att finns det ett stödsystem bör det utformasså att möjhgheterna till fiffel är minimala och att ett presstöd har ettinbyggt rationaliseringsmoment. Så är nu inte fallet. Attsitta i presstödsnämnden är en luttrande sysselsättning. Man märker snabbt attpresstödet normalt inte används för att genomföra rafionalisering-ar och sättaen fidning så snabbt på fötter att den inte längre behöver stöd och blir frioch oberoende. I stället betraktas presstödspengarna som en helt normalrörelseintäkt. Nysatsningar finansieras med presstöd, men dessa skulle aldriggöras om de skulle förräntas på ett vanligt företagsekonomiskt sätt, heltenkelt därför att det inte finns några möjligheter att göra dem räntabla medden marknad som existerar på området. Man kan säga att där presstödet gårin, går mycket ofta normala företagsekonomiska principer ut. Nuskall det tillsättas en ny pressutredning. Det blir den sjätte iordningen. Låt mig först understryka vikten av att denna utredning verkligentillsätts utan onödig tidsspillan. Jag tillhör normalt inte dem, herr talman,som ropar på nya utredningar, men i det här fallet tycker jag det är väsenthgtatt vi förutsättningslöst kan börja granska presstödet. Riksdagenhar enhälligt beställt en parlamentarisk pressutredning, och statsrådet lovade i ett frågesvar här ikammaren att handlingsberedskapen var god inom departementet och att man varberedd att snabbt effektuera riksdagsbeställningen, när den nuvarande femtepressutredningen har blivit klar med sitt betänkande. Jaghoppas, herr talman, att den här snabbheten i departementet verkligen tar sigkonkreta uttryck och att vi slipper vänta ytterligare på en utredning. Detär då viktigt att den nya pressutredningen börjar med att analysera presstödetseffekter pä ett mera förutsättningslöst sätt än vad presstödsutredningar hargjort tidigare. Det är viktigt att se vilka effekter presstödet har haft på deolika kategorier tidningar som finns i . Det är viktigt att se ompresstödet verkligen har lett fill att tidningar med dålig ekonomi fått sina ekonomiska förutsättningarsanerade och om presstödet verkligen har använts till att bygga upp effektivaoch konkurrenskraftiga tidningar. Det är också viktigt att utredningen sökersig nya vägar och inte bara nöjer sig med mindre justeringar samt, herr talman,när man ser att problemen tornar upp sig, tillgriper det som har varittradifion i svenskt presstödssutredande, nämligen att man kapitulerar införverkligheten och inte ändrar systemet. I stället plussar man rejält på deutgående stödbeloppen. Det kan rimligtvis inte vara en medicin som kanfortsätta att intas hur länge som helst. Isjälva verket är det nödvändigt att spara också på presstödet. Den rapport somriksrevisionsverket avgav om presstödets utveckling sedan desstillkomst är sannerligen ingen munter läsning. Den visar klart hur det frånbörjan mycket måtfliga presstödet ökade i mycket snabb taktoch långt mer än som förutsågs av ansvariga politiker när presstödet en gånginfördes. är i sin rapport mycket kritiskt mot bristen påkontroll över kostnadsutvecklingen vad gäller stödet. Moderatasamhngspartiet var redan från början negativt till ett presstödssystem avdetta slag. Vi har i de flesta fall gått emot de höjningar av stödet somsuccessivt har genomförts. Vi kan inte acceptera den höjning av stödet som nuföreslås i propositionen. Den 10-procenfiga höjning av produktionsbidragen somnu föreslås motsvarar en kostnad för skattebetalarna på omkring 40 milj. kr.Ändå höjdes dessa bidrag så sent som . Många verksamheter får i dagkänna på hårda nedskärningar. Detta bör naturligtvis också gälla förpresstödets del. Vi menar att en 20-procenfig nedskärning bör ske vad gällerden hitfillsvarande nivån för produktionsbidragen såsom ett första steg motmera acceptabla nivåer för presstödet. Vianser också att det är tveksamt om utvecklingsbidragen såsom en del av systemetöver huvud taget bör bibehållas. De har lett till att presstödsnämnden harkunnat dela ut pengar fill tidningar, som redan fått mycket stora belopp, utanatt man har gjort en normal prövning av huruvida dessa utvecklingsbidragverkligen leder fill någon effektiv förändring i en tidnings sätt att sköta sinekonomi. Vimenar också att samverkansbidragen i sin nuvarande form är tveksamma. Vi villi avvaktan på den, som vi hoppas, snart tillsatta pressutredningen föreslå attutvecklings- och samverkansbidragen halveras. Slutligen,herr talman, skall jag säga några ord om pressens lånefond. Det finns ettförslag om ett anslag på 25 milj. kr. Men 25,9 milj. kr. har reserverats frånföregående budgetår, då endast 3,9 milj. kr. Vi har mycket svårtatt se att detta anslag är mofiverat. Vi föreslår därför en begränsning avanslaget fill 10 milj. kr. Det bör räcka gott och väl. Dessutom föreslår vimoderater liksom tidigare att presstödet till organisationstidskrifterhelt utgår. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 a, 2 och 3 a. Presstöd,m. 39 (): I årets budgetproposition förekommer några anslagsposter, som skiljersig från andra genom att stora anslagsuppräkningar har gjorts. Presstöd, m. m. av dem ärpresstödet, där det föreslås en 10-procentig uppräkning av anslagen. Denuppräkningen måste också ses i perspektivet att anslagen finns kvar förtidningar som har försvunnit och som har haft betydande presstöd. a. på Stockholms-Tidningen. Det innebär att den reella uppskrivningen ärungefär . Presstödet uppgår nu fill , ochproblemen inom dagspressen kvarstår. Den utveckling som pågår kan inte fåfortsätta hur länge som helst. Om inga förändringar görs, uppgår presstödetinom kanske till miljardbelopp. Det finns behov av reformer inom presstödsområdet, t. o.m. Vissa detaljändringar i reglerna föreslås ipropositionen. Dem biträder vi från , men dessa detaljändringarpekar på behovet av mer djupgående reformer. Statsrådet understryker angelägenheten av atttidningsbranschen dämpar kostnadsutvecklingen genom rationaliseringar ochsamverkan. Jag vill då understryka hur viktigt det är att rafionaliseringarinte får bromsas av speciella avtal på fidningsområdet. Under allaomständigheter, och inte minst mot bakgrunden av de mycket höga belopp sompresstödet nu uppgår till, är det orimligt att möjliga rationaliseringar integenomförs. Presstödet får genom sin konstruktion en kostnadshöjandeeffekt på hela tidningsbranschen. Det gäller alltså hela dagspressen - intebara stödtidningarna - och detta är olyckligt i när den har enknivskarp konkurrens från andra medier. Den nu föreslagna 10-procenfiga ökningen av presstödetinnebär att ökat stöd kommer att utbetalas oberoende av att behov redovisas iboksluten. Allvarliga invändningar måste också riktas mot det orimliga i attfinansieringen skall ske genom ökade skatter på tidningarnas annonser. Omökningen av presstödet hade varit oundgängligen nödvändig, vilket vi frånfolkpartiets sida bestrider, hade det varit rimligare om den hade fått ske påett sätt som inte negativt påverkade konkurrenssituationen för de tidningar sominte har stöd. Jag vill fråga utskottens talesmän: vilken annanbransch skulle någon komma på tanken att genom skärpt beskattning av lönsammaföretag få medel att subvenfionera de olönsamma? Det aviseras att en ny parlamentarisk utredning - densjätte i ordningen -skall tillsättas för översyn av presstödet. Med hänvisningtill vad jag har sagt finner vi från folkparfiets sida detta vara heltnödvändigt. Det är bara beklagligt att statsrådet föreslåren uppräkning av anslaget. Detta borde inte vara nödvändigt, eftersom utrymmefinns för ett omfattande stöd även enligt presstödsnämndens förslag. Jag yrkar bifall till reservation 1 b vidkonstitutionsutskottets betänkande 23. Organisationstidningarna, dvs. de fackligaorganisationernas medlemstidningar och de ideella organisationernas tidningar,har mycket olika karaktär. Några har stora upplagor, rikligt med annonser ochen god ekonomi. För de mindre organisafionerna är stödet betydelsefullt om deskall kunna klara kostnaderna.För de större gäller motsatsen. Stödet är en marginell intäkt som inte harnågon betydelse för att organisafionen till rimliga kostnader skall kunna ge utsin tidning. Från menar vi att anslaget fillorganisafionsfidskrifter kan sänkas med 8 miljoner fill 31 miljoner.Anslagsposten ger fillräckligt med pengar för stöd åt de tidskrifter sombehöver stöd. Jag yrkar bifall tillreservation 3 b. Jag har fidigare talat om det orimliga i att reklamskatten samtidigthöjs. Eftersom inte deltar i debatten i det avsnitt som berörskatteutskottet, vill jag också yrka bifall fill den reservation som redovisasi skatteutskottets betänkande 25. Presstöd,m. 40 (): Jag har uppfattat det vara uppgift att se påpresstödet inte som ett inslag i en näringspolifik utan som ett medel att värnaom dagspressens demokratiska funktioner. Från den utgångspunkten kommer jagfram till en annan bedömning än och finner att presstödet harhaft en positiv effekt, eftersom det ändå har stått i vägen för en omfattandetidningsdöd. Närriksdagen fattade beslut om presstödet pekade den på fyra viktiga uppgifter förmassmedierna. För det första har fidningarna en viktig roll som förmedlare avnyheter. För det andra är dagspressen betydelsefull i sin kommenterande ochopinionsbildande verksamhet. För det tredje vill vi se tidningarna som bärareav en granskningsuppgift; pressen skall vara vad man kallar en watchdoggentemot makthavare av olika slag, både privata och offentliga. För det fjärdebör som en demokratisk funkfion nämnas något som är mycket värdefullt i enrepresentafiv demokrati av vår typ, nämligen pressens uppgift att svara förkommunikation såväl inom de grupper som arbetar i samhället som mellan dessamycket viktiga grupper. Där vill jag påpeka att förutsättningen för att dessademokratiska funkfioner skall kunna utövas på ett tillfredsställande sätt, ochdet gäller samtliga dessa fall, är att vi har en allsidigt sammansatt presskör.Jag vill alltså understryka att det är i informafionsfrihetens intresse som detär värdefullt med ett presstödssystem av det selekfiva slag som vi har haft. Jagvill också påminna om att fidningarna ju arbetar på tvåmarknader- på läsarnas marknad och på annonsörernas marknad. Presstödet slårvakt om läsarnas valfrihet. Det rör sig om flera hundratusen läsare som på enöppen läsarnas marknad har velat ha dessa lågtäckningstidningar som presstödethar varit med om att hålla vid liv. Detpresstödssystem som vi tar ställning fill har från den utgångspunktenvisat sig ganska framgångsrikt då det gällt att upprätthålla denna nödvändigamångfald av tidningsutbudet. Det gäller alltså både dagspresstödet och stödetfill organisafionspressen. Liksomtidigare har vi en långtgående uppslutning bakom förslagen ikonstitutionsutskottet. Bakom betänkandet i dess helhet står socialdemokrater,centerparfister och företrädare för kommunisterna. 5 protokoll 1984/85:96 Presstöd, m. m. delar avbetänkandet har stöd även från övriga partier. Då det gäller organisationstidskrifterna förvånar det migatt här går till ett direkt avslagsyrkande. begär enmindre anslagsminskning. Min förvåning hänger samman med att stödet faktisktinfördes på förslag från en borgerhg treparfiregering. Det skedde då underdjupa bugningar för den fackhga, kooperafiva och ideella pressens betydelse påkulturdebattens och den fria opinionsbildningens område. Förändringen iinställningen och kravet på att uteblivna bidrag från staten skall ersättas medhögre medlemsavgifter måste sägas stämma väl överens med den anti-fackligainställning som är så vanlig inom de borgerliga partierna och som tagitsig uttryck i kostnadsövervältringar från staten på exempelvissocialförsäkrings- och skatteområdena. Med dessa mofiveringar yrkar jag avslag på moderaternasoch reservafioner under mom. 4. och folkparfiet har också reserverat sig ifråga om den viktiga selekfiva bidragsform som produktionsbidraget utgör. Jagvill här hänvisa till vad som sägs i propositionen, att sedan slutet av 1978har särskilt produk-fionsbidragen fill landsortstidningar och fådagarstidningarurholkats. Jag tycker alltså att det finns starka skäl för den höjning avprodukfionsbidraget fr. o. m. nästa budgetår som här föreslås. Jag vill gärna till säga att det inte allsär så att produktionsbidragen uppräknas , som han påstår. För detutgående stödet är ökningen . Att man har kvar vissa medel sammanhänger medatt det har funnits tidningar som man kunde räkna med eventuellt skulle kunnaha behov av presstöd. Det innebär inte att pengarna försvinner. Jag vill också gärna understryka när det gällerfördelningen att vi från socialdemokratisk sida har full finansiell täckningför det här förslaget. Det framgår av skatteutskottets betänkande. Det är välingalunda unikt att man beträffande en verksamhet av stor betydelse fördebatten har kunnat finna en finansieringsform med anknytning fill den mycketrika pressen; högtäck-ningstidningarna har ju haft mycket gynnsamma resultat.Det finns också exempel från filmens område att detta kan ske. Med dessa mofiveringar vill jag yrka bifall tillpropositionens förslag när det gäller produktionsbidragen och avslag påmoderaternas förslag, som innebär en sänkning av anslagen fillproduktionsbidragen . Jag vill också yrka avslag på folkparfietsförslag, som innebär en något mindre nedräkning av stödet, men i vilket man ivarje fall inte har accepterat proposifionen. Beträffande den reservation som berör lånefonden har vifrån socialdemokratisk sida inställningen att man kan följa presstödsnämndensoch propositionens förslag när det gäller anslagen i avvaktan på den enmansutredningsom kommer att redovisas. Detta innebär i realiteten inte attstatsmakterna tar på sig högre utgifter än de som faktiskt motsvarar behovet. Jag vill också påpeka att vi från socialdemokrafisk sidaanser det vara värdefullt att en pressutredning nu tillsätts. att enparlamentarisk utredning kommer när Bo Präntares enmansutredning Nr 96 är klar.Om detta har vi inte några skilda meningar, och jag väntar med att , , uttala migom inriktningen av den utredningen . ., .,f,, Lj mars 19oj Med detta ber jag att få yrka bifall fill utskottets hemställan påsamtliga _ ''"" ' Presstöd, m. m. 41 () replik: sade inledningsvis attpresstödet inte är någon näringspolifisk fråga. Det är emellerfid synd att detinte finns mer näringspolitik bakom en del av de överväganden som borde liggatill grund för presstödet. Om så vore fallet, och om det fanns meraföretagsekonomiskt grundade analyser av t. ex. presstödets effekter, tror jagatt vi hade haft ett bättre utformat presstödssystem än vad vi har . Jag vill också bestämt protestera mot attförslagen om att ta bort stödet fill organisafionstidskrifterna skulle hanågonting med anfi-fackliga stämningar att göra. Det är ju ingalunda på det sättetatt det bara är fackliga tidningar och fidskrifter som erhåller stöd somorganisationstidskrifter. Det gör en lång rad andra tidskrifter, t. ex.polifiska tidskrifter och fidskrifter som ges ut av t. ex.arbetsgivarorganisationer. Så den anklagelsen faller nog fill marken bara genomatt man studerar vilka fidskrifter det är som tar emot presstöd. Men omman skall försöka göra besparingar i budgeten måste man självfallet spara på enlång rad olika områden. Det här kan knappast anses vara det mest angelägnaområdet att undvika besparingar på. Jag vill ändå med anledning av anförandeställa tre frågor fill honom som anknyter till vad han sade. Anser OlleSvensson att presstödet skall syfta fill och ha fill uppgift att bereda defidningar som får stöd en sådan ekonomisk ställning att de kan klara sigutan stöd, att syftet med presstödet alltså är att rekonstruera fidningar, såatt stödet blir obehövligt, eller menar att presstödet skall varaen intäktspost som alla andra i en tidningsbudget? Är det rimligt,, att vi med nuvarande bestämmelser och med nuvarande praxis delarut presstöd, t. ex. i form av samverkansbidrag och annat, till fidningskoncernersom gör vinster på ? Är det verkligen så presstödetskall användas? Det här hände så sent som , Är det rimligt att presstödet i dagav vissa tidningar används till direkt konkurrenssnedvridande åtgärder, t. ex.genom att med hjälp av presstödspengar dumpa annonspriser eller startaredaktioner på platser där det aldrig annars skulle ha funnits ekonomiska ellerjournalistiska motiv för att göra det, dvs. använda presstödet för att få inextra pengar? 42LARS () replik: Jag tänkte säga några ord igen omorganisationstidningarna, eftersom tog upp dem i sitt anförande.Är det inte så att det finns ett antal organisationstidningar som går mycketbra? Presstöd, m. m. fidningar somrepresenterar stora fackliga organisationer och andra och som klarartidningsutgivningen utan detta stöd. Är det då inte rimligt att stödet fill deorganisationstidningarna bortfaller, eftersom de inte behöver de pengarna? Sedangäller det utvecklingen av presstödet som sådant. Det är riktigt attuppräkningen är . Men de anslag som utgick fill de tidningar som har försvunnitfinns ju kvar. Behöver det verkligen finnas med sådana anslagsposter om detidningarna inte längre finns? Om sådana behov uppkommer, vore det väl bättreatt komma in med nya framställningar . tog också upp frågan om kostnaderna för de andra tidningarna. Jagtyckte det var htet svepande formuleringar när han sade att det är fidningarsom alla går mycket bra och som kan betala högre annonsskatt. Är det verkligenså att alla dessa förstatidningar går bra? Är det inte så att tidningarna harmycket stor konkurrens från andra på annonsmarknaden och att det är vikfigtatt de kan få behålla sin konkurrensförmåga? 43 ()replik: Först till : När det gäller organisationsfidskrif-ternahar jag den uppfattningen att stödet är värdefullt. Men jag går inte så långtatt jag bestrider att vi kan behöva titta även på den frågan. Man kan kanskefinna ändrade regler och därigenom få ökad effektivitet - men det får bli ensenare fråga. Vad jag yttrade mig om var vad jag tror det var denfolkpartistiske budgetministern , som kom med förslaget, sade.De positiva saker som då sades om dessa fidskrifter står jag fortfarande för.Det finns alltså ett starkt behov av att behålla stödet till dem. Beträffandede 33,1 miljonerna vill jag hänvisa fill propositionen, där det påpekas att manhar tagit hänsyn till nedläggningen av en sjudagars storstadstidning men ocksåtill starten av en annan sjudagars storstadstidning. Det rör sig alltså om ettslags beredskapsåtgärd, om man skulle ha behövt detta anslag, och det kan havarit en nödvändig försiktighetsåtgärd. Somsvar på tre frågor vill jag säga att syftet med presstödetsjälvfallet är att om möjligt uppehålla tvåtidningsstäder, om jag får uttryckamig så - att upprätthålla en mångfald i tidningsutbudet. Men naturligtvis voredet värdefullt om vi kunde uppnå sådana rationaliseringseffekter inombranschen att presstödet till lågtäckningsfidningar blev obehövligt. Jaghar svårt att hitta möjligheter till detta , men jag vill understryka attjag tror att en förutsättning för att högtäckningstidningarna visar vilja attsamarbeta med lågtäc>.ningstidningarna är att statsmakterna i informationsfrihetensintresse upprätthåller ett selektivt presstöd. Jagtycker vidare att de delar av presstödssystemet som är bäst är de delar som gerett automatiskt verkande stöd enligt definifionen på hög- ochlågtäckningstidningar. Professor , som är en mycket godföretagsekonom, har visat att ett sådant stöd slår mycket bra och träffar detidningar som behöver stödet. Systemet med automafiskt verkande bidrag till lågtäckningstidningarär alltså bra. Det är i de fall när en högtäckningstid-ning enligtpresstödsnämndens definifion har samma konkurrensförhållanden som enlågtäckningstidning och därför ges ett speciellt stöd som stödet slår ganskaegendomligt. Man betalar alltså ut pengar också fill dem som har en mycketpositiv resultatutveckling, ja, t. o. m. ger utdelning till aktieägarna. VillBjörck ändra på det förhållandet är jag med på det. Jagtror att de flesta stödberättigade tidningar är så hårt pressade att de intehar anledning att, med presstödets hjälp, ge sig ut på några äventyrekonomiskt, t. ex. att dumpa priser eller att gå in på områden där det inte ärlönsamt att tidningarna agerar. Presstöd,m. 44 ()replik: Det är positivt om är med på att presstödet ytterst skallsyfta till att stärka de tidningar som erhåller stöd på ett sådant sättatt de kan klara sig utan stödet och leva vad jag vill kalla ett normaltföretagsekonomiskt liv. Jag tycker emellertid att det är viktigt att analyseravarför vissa tidningar är första- resp. andratidningar. Det är nämligen ingenslump att ett stort partis fidningar normalt sett alltid är andratidningar. Jaghoppas att den nya presstödsutredningen funderar på detta. Jagtror att jag kan ge ett svar. Det beror på att de fidningar som ärandratidningar vanligen icke bedriver tidningsverksamhet på marknadens villkor,utan de ser som sin förnämsta uppgift att bedriva politisk propaganda. Jagskulle kunna ge många exempel. Ett litet som just rann mig i minnet ärföljande. Förravåren hade tre partier i mitt hemlän distriktskongress. Ett av dessa trepartier var det socialdemokratiska. Den borgerhga tidningen redovisade påmåndagen noga varje distriktskongress på ungefär hka stort utrymme. Densocialdemokratiska tidningen redovisade endast den socialdemokratiska distriktskongressenoch skrev inte ett ord om de andra politiska partiernas förehavanden. Detär alldeles självklart, herr talman, att det bara blir de allra trognaste somläser tidningarna när man inom A-pressen konsekvent gör denna typ avnyhetsbedömning. Man får ha klart för sig att det är en satsning påpartipohtisk propaganda, men det har sannerligen inte mycket med presspolitikatt göra. Därför skorrar det litet illa när talar om att det urdemokratisk synvinkel är viktigt att vi satsar på att hålla andratidningarnavid liv. Jag skulle kunna ge en lång rad exempel hknande det jag tidigareredovisade. Som jag sade hoppas jag att den nya presstödsutredningen gör dennatyp av analys. Då kommer den att få klart för sig varför situationeni dag är som den är på fidningsmarknaden. Slutligenfinns det också en rad exempel på hur tidningar som uppbär presstödmedvetet dumpar annonspriser och går ut med icke marknadsmässigaintroduktionserbjudanden när det gäller prenumerationer och annat. Jag vill häruttrycka en önskan att den nya presstödsutredningen också analyserar hurpresstödspengarna används fill marknadsföring och åtgärder av annat Presstöd,m. inte gör det, tror jag att man kommer att hamna mycketsnett, och då får andra göra den analysen, Anf.45 () replik: hänvisar till att det var en folkpartistisk budgetministersom avlämnade förslaget om stöd till organisationsfidskrifter när det stödet engång inrättades.