prot · G80910 · 1984-12-31 00:00:00 — I sin preliminärdeklaration anger de ju en lägreinkomst än den de kommer att få, vilket innebär atf man skaffar sig en skaffekredit, vilket i sin tur innebär att behovet av fyllnadsinbetalningar ökarvid årets slut. De siffror som anför kan över huvud taget infeanvändas som bevis i den här processen. För mig visar de bara atf det, som jagsade i mitt tidigare anförande, är sannolikt att det har blivit allt fler sompreliminärdeklarerar och därmed skaffar sig skattekrediter, medan de lojalamissgynnas. Detta påverkar som sagt företagens kalkyler. Det är olyckligtdärför att man då får en uppdriven prisstegringsfakt. Def är ganska väl käntatt inkomstutvecklingen för den typ av företag, främst småföretag, som harB-skatt inte alls har varit sådan att den motiverar defta uttag. Dessa företagsläpar som regel efter i en konjunkturuppgång. De får inte del av uppgångenförrän sent i konjunkturcykeln. Def tyder på att hela den här frågan ärfelaktigt behandlad. 5 protokoU 1984/85:10-11 AnL 66 (): När det gäller B-skaffefyllnadsinbetalningar ärdet infe någon förljugen statistik som jag redovisar. Siffrorna visar deffakfiska förhållandet, att fyllnadsinbetalningarna har stigit med ungefär 1miljard kronor sedan vi höjde utfagningsprocenfen till 120. Jag tror inte attdet, som ni påstår, är fler som gjort preliminärdeklarafioner för atf garderasig. Det är ett faktum att man fått sådana inkomstförstärkningar aff man måstgöra fyllnadsinbetalningar. Det mesta har ju handlat om B-skatten, men , om jag infe missuppfattade honom, inne på förenklade inbetalningar- skulle kunna förändra systemet. Jag är inte så hemma på området- jag har aldrig haft B-skatt och inte heller några punktskaffeinbetalningaröver huvud taget. Annars är det väl allmänt vedertaget att postgiroinbetalningär det allra enklaste inbetalningssystem som man kan använda sig av. Om man harpostgirokonto kan man ju faktiskt sitta hemma i sin lägenhet och skötainbetalningen och sedan bara gå ut tiU sin posflåda med brevet. Annars kanskeman kan ge uppdraget till sin bank atf sköta inbetalningen. Då är man ju heltfri från de bekymren. Jag kan inte förstå att detta skall vara ett stortproblem. Dessutom kan jag fala om aff jag även har varit i kontaktmed anställda vid som sysslar med dessa frågor. De säger atfdef inte skulle vara helt utan besvär att hastigt gå över till eft helt annatinbetalningssystem. Def fordras nog aft man ser över systemet litet grand ochinfe hux flux inför ändrade inbetalningsrufiner. AnL 67 (): I vad gäller frågan om utfagsprocenten förB-skatt svarade inte pä min fråga, om han finner det vara enrimlig utgångspunkt för uttaget av preliminärskaff atf räkna antingen med 10 %permanent årlig inflation eller en något lägre inflation och en ständigt ökadvinstnivå i företagen. Men han har ju ytterligare en chans att besvara denfrågan. nämnde vidare atfriksskatteverket nu utarbetar rutiner för undantag från regeln om 120 %preliminärskatfeuttag. Tror inte som jag, att om man behållerdetta uttag på , kommer de här undantagsrutinerna att steg för stegutvidgas till att omfatta allt fler skattskyldiga? AnL 68STIG JOSEFSON (c): Låt mig bara säga till aft ifråga om förenklade inbetalningsrutiner för skatter och avgifter handlar detinfe om B-skatten. Det står nämligen var och en fritt att betala in skatter ocharbetsgivaravgifter via postgiro eller bankgiro på . Mervärdeskattendäremot kan bara betalas in via postgiro. Motionären har bara begärt den lillaförändringen att mervärdeskatten skall kunna betalas på samma sätt somarbetsgivaravgiften och de direkta skatterna. Jagbeklagar aft man tydligen inte har förstått innehållet i vär motion. hade def kanske varitlättare aff komma överens. Men det finns ju möjlighet att rättatill detta - om det beror på ett missförstånd - genom att rösta påreservationen. AnL69 (): Jag skall kortfattat säga några ord om detta med inflationen ochhöjningen av preliminärskatfeuffaget. Häri har vi faktiskt kommit överens om ett inflationsskydd, dvs. affskaften inte skall höjas om vi får en viss inflafion. Def innebär, atf ominflafionen håller sig under det inflationsmål som regeringen har satt upp,finns det ingen anledning alls aft höja det preliminära skatteuttaget. Detargumentet håller alltså inte. Def rör sig helt enkelt om en bedömning fränregeringen att kostnaderna går upp . Det är en bedömning som skrämmer mig. Säbara några ord i frågan om fyllnadsinbetalningar. För aft förklara saker ochting är def ofta pedagogiskt atf överdriva. Låt oss anta att man gjortbedömningen aft vissa företag kommer aft fördubbla sina inkomster och affdärför preliminärskatfeuftagef fastställts fill . Dä skulle allaföretagare tvingas avge en preliminär deklaration. Men när manpreliminärdeklarerar räknar man lågt. Vid ett preliminärskafteuttag på 200 %skulle alla få göra fyllnadsinbetalningar. Det skulle i sin tur innebära attden totala summan av fyllnadsinbetalningar skjuter i höjden som en raket. Mankan alltså inte fa fyllnadsinbetalningarna och den utveckling som har ägt rumsom eft bevis för atf uttagsprocenfen är rikfig. AnL70 (); Det har talats om inflationen kontra fyllnadsinbetalningar på , mendef går infe att göra den direkta jämförelsen. Till inflationsutvecklingenbidrar nämligen många andra orsaker. Bl.a. kan utvecklingen utomlands påverkainflationen hos oss. Vi vet också att vissa branscher och kanske ävensmåföretag efter devalveringen på har tagit uf oskäligt höga priser försina produkter. De har inte anpassat dem till devalveringen, vilket också är eninflationsdrivande faktor. Det finns alltså många orsaker till den inflationsom vi har haft. Vär mening är inte heller atf sikta på ständigtökade vinster för företagarna för atf de skall kunna betala in dessa 20 %.Fyllnadsinbetalningarna bygger på en granskning av den vinstutveckling förföretagarna som varit - den 20-procentiga uppräkningen bygger på denslutgiltiga skaften två är fidigare. Sedan visar det sig aff inbetalningarnahar varit för låga, jämförda med den fakfiska vinsten och def faktiskalöneuttaget i företagen. AnL 71 (); svar på mina frågor var inte särskilt klarläggande. Jagfattade det så, att han närmast sökte olika förklaringar fill den inflation somvi har men som ingen av oss egenfligen vill ha. som normaluttagsproeent måste grunda sig på aft man räknar med Blir den lägre måste man räkna med en ständigtstegrad vinstnivå i företagen. OmOlle har någon annan rimlig förklaring är jag tacksam för aft höraden, men jag tror infe atf def finns nägon. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om skatfeufskoftefs betänkande 5.) AnL72 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu fill att debattera skatteufskoffefs betänkande 5 om beskattning avsjömän och parfrederier. AnL 73 (): I skatteutskottets betänkande nr 5 tar man upp förutomsjömansbeskatfningen frågan om partrederiernas beskattning. ,och har en gemensam reservafion i den frågan, och def ärdenna fråga som jag skall uppehålla mig vid. Vianser aff def är flera viktiga skatteregler som behöver ses över i samband medpartrederiformen. Def gäller partrederiets driftsställe, de särskilda reglerför underskoftsavdrag som finns i denna näringsgren samt de särskilda reglernamot för stora avdrag i partrederierna. Defta bör omprövas med tanke på debegränsade möjligheter till underskoftsavdrag som skattereformmedfört. Denlagstiftning som tillkom 1973 har erfarenhetsmässigt visat sig varaför restriktiv. Den har stoppat tillflödet av nytt kapital till sjöfarten. Ettpartrederi fungerar ungefär som ett handelsbolag. Varje delägare äger en del ifartyget - dess skulder, fillgångar, inkomster och förluster. Delägarnadeklarerar var för sig - själva rederiet är inget skafteobjekt. Ettpartrederis inkomster beskaffas direkt genom de olika delägarna, men i denkommun där verksamheten har fast driftsställe. Defta innebär aff underskott iförvärvskälla inte kan utnyttjas om en delägare är bosatt i annan kommun. Dettamedför givetvis problem. Logiskt sett borde det vara en självklarhet affparfredarna skall få göra avdrag i sin hemkommun. Annars måste alla partredarerekryteras inom en och samma kommun, där rederiet har sift driftsstalle. Deftamedför givetvis svårigheter, särskilt för företag som drivs i mindre kommuner. Defär inte bara här i som man motionsvägen har påpekat de problem somfinns när det gäller partrederier. var regeringen föremål fören gemensam uppvaktning av redare och fackförbund. Man sade då bl. Viföreslår att nuvarande skafteregler ändras så att rederirörelsen i form avparfrederi allfid skall anses sakna fast driftsställe i kommunalskattelagensmening och aff nuvarande skatte- och avdragsregler för rederiföretag ses över medhänsyn fill behovet att kunna fördela rörelsevinsfer och förluster över fleraår. Bakom dessa krav stär ,Handelsfjänsfemannaför-bundet, Svenska maskinbefälsförbundef, Svenskasjöfolksförbundef och . Man har alltså från sjöarbefsmarknadens sida observerat deproblem oeh nackdelar som finns med nuvarande regler. De krav som ställs - delsaff det blir fastslaget aff ett parfrederi inte skall anses ha fastdriftställe, dels aff def tillskapas förnuftiga skatte- och avdragsregler förpartredare - borde ha varit föremål för någon form av utredning. Men det harinfe. framkommit några synliga bevis på aff man tagit någon hänsyn fill dennauppbackning och dessa krav från sjöarbetsmarknadens sida. Def förefaller vara lättare aff snabbt tillskapa nyaskatter och pålagor som är ogynnsamma för näringslivet än aff ändraskatteregler vilkas fillämpning medför allvarliga problem. Inte heller närärendet varit föremål för behandUng i skatteutskottet - initierat av motionerfrän bl. a. och centerparfiet - har man från utskottsmajorifetenssida visat något intresse för aff få en snabb översyn av dessa för sjöfarten såviktiga frågor. Utskoftsmajorifefen hänvisar fill 1980 årsföretagsskaffekommiffé, som i ett delbetänkande lagt fram en modell med nyaprinciper för företagsbeskattningen, den s. k. sfaketmodellen, som hardiskuterats här i kammaren i samband med flera andra ärenden frånskaffeufskoftet. Och def är ju möjligt aff den modell man nu har föreslagit iett delbetänkande kommer aft lösa problem för enskild näringsverksamhet - omoch när den reformen genomförs. Men med hänsyn fill sjöfartsnäringens svåra ekonomiskasituation kan man med fog befara - om ingen snabb förändring kommer till stånd- aff parfrederier som företagsform kommer atf bli alltmer sällsynta. I dagbestår av alla svenska rederier av parfrederier. Vi anser därför aff dessa frågor inte bör anstå i avvaktanpå en allmän reform rörande företagsbeskattningen. Vi vill i stället aff förefagsskaftekommiffé tilläggsdirektiv aff utreda dessa frågor isyfte aff underlätta användandet av parfrederi som finansieringsform. Med def anförda yrkar jag bifall fillreservafionen i skatfeufskoftefs betänkande nr 5. AnL 74ANNA (); Skatternas utformning och inriktning styr juså gott som all verksamhet här i landet. gäller det kustsjöfarfen - ellerför aff uttrycka def exakt; de skattevillkor under vilka parfrederierna verkar. Om man vidgar begreppet kustsjöfarf till närsjöfart, såomfattar det trafik i , och ner till oeh i . Densvenska närsjöfarfs-flotfan omfattar ca 180 fartyg och sysselsätter direkt ca 4000 personer. Närsjöfartsrederierna har mestadels sin hemort iskärgårdssamhällen, där de har stor regionalpolitisk betydelse. På samma sättsom jordbruken håller landsbygden levande håller närsjöfarten fillsammans medfisket våra skär- efter hade vi i över 1000 motorseglare, byggda av trä och hemmahörande i kustsamhällen runt Sverige.Dessa fartyg utförde en viktig fransporffunkfion, men konkurrerades efter handut av modernare tonnage och lastbilar. "Skufepoken" kan sägas hatagit slut under första hälften av 1960-falef. Men systemet med seglande delägare fortsatte i form avpartrederier. Parfrederi betyder, som just sade, aft eft antalpersoner, normalf mellan 5 och 15, fillsammans äger ett fartyg. Rederiefsförmögenhet och skulder är uppdelade på partredarna i förhållande fill derasandelar, och varje partredare beskattas för sig. Partrederief är den helt dominerande verksamhetsformen närdef gäller närsjöfart. är av alla svenska handelsfartyg ochknappt av hela det svenska handelstonnaget ägt av parfrederier. Det här visar aff begreppet partrederi används för sävälstora som smä fartyg. Detta visar ocksä aft om vi polifiker vill stödja svenskkustsjöfarf, måste vi sätta in åtgärder som förbättrar partrederiernas villkor. När man talar med partredarna själva är det främst fyraproblem som de far upp. Ett problem gäller bemanningen, ett annat gälleramorferingsregler för inköpt andrahandstonnage. Dessa frågor hör hemma itrafikutskottet och alltså i andra betänkanden än de vi diskuterar . Def tredje problemet har, såvitt jag vet, ännu inteuppmärksammats i någon riksdagsmofion. Redarna efterlyser möjligheter aff undergoda år fondera medel som beskaffas först när de fas uf. Det skulle geparfredarna större chans atf möta dåliga år, oförutsedda reparationer etc. Den"staketmetod" som företagsskaffekommiffé tagit fram i eftdelbetänkade skulle kanske kunna vara en lösning på den delen av parfredarnasproblem. Den frågan fär säkert skatteutskottet fillfälle aft återkomma fill. Sedan har vi då def fjärde problemet, det som är aktuellti dag, nämligen beskaftningssidan. Nuvarande bestämmelser i kommunalskattelagen säger affparfrederi skall anses ha fast driffsställe där fartyget är registrerat och attpartrederiet skall beskaffas vid detta fasta driffsställe. Men ett partrederiställer som regel små krav pä service från sin hemortskommun. Def är istället de kommuner där de anställda och parfredarna är bosatta som fär svaraför huvuddelen av den kommunala servicen. Beskattning av partrederiandel bördärför ske i parfredarens hemort. Tillämpningen av de nuvarande skattereglerna leder tillbåde ovisshet och oönskade finansieringseffekter. Partrederief blir i förstahand begränsat till aft söka parfdelägare i hemortskommunen. Detta försvårarallvarligt kapitalanskaffningen. I vissa fall har defta lett fill attparfrederiet av skatteskäl flyttats fill någon storkommun. Reglerna för beskattning av partrederiandel bör ändras såatf beskattningen sker i respektive partredares hemkommun. I och medskaftereformens ändrade regler för underskoftsavdrag bortfaller debetänkligheter som tidigare rests av skaffepolifiska skäl. Hurser då utvecklingen inom svensk kustsjöfart uf efter def aft beskattningsreglernahar blivit oförmånligare för parfrederierna, samfidigt som vi fått storaränfeökningar? För tio är sedan var nästan allt kusttonnage under . ligger båtarna på mellan 2 000 och . Defta betyder att det i dagbehövs mycket större kapital för att starta och driva ett parfrederi. Eftersompartrederiformen har så stor betydelse för svensk kustsjöfart är det viktigtatf vi snabbt får eft skattesystem som gör det möjUgt för fler atf engagera sigi denna rederiform. Vårasvenska kustfartyg, som i alla väder transporterar papper ocholja, timmer och spannmål, grus och styckegods längs långa kust, utgörett energisnålt transportsystem som snabbt och med kort varsel kan förflyttamycket stora mängder gods. Därför måste vi föra en sjöfartspolitik somunderlätfar för duktiga skeppare att förvärva och behålla bra och lämpligafartyg. Underde har den svenska kustsjöfartsflotfan halverats. Därför ärdet bråttom med aff ändra beskattningsreglerna. Def är möjligt affstaketmetoden kan vara en lösning, men vi vill inte vänta tills allaförefagsskatteproblem är lösta, remissbehandlade och manglade genom riksdagen.Under den fiden hinner alltför många kustsjöfartyg säljas ut eller dras upp påland. Därför, fru falman, yrkar jag bifall fill reservation fillskatteutskottets betänkande nr 5. AnL75 (); Jag har lyssnat mycket intensivt ochnoggrant till de båda tidigare talarna. Med tanke på att kammarens ledamötertroligen tycker aft de har sett mig tillräckligt mycket i talarstolen och medtanke på aff bordet i denna fråga är tämligen avbetat, kan jag med fotaltinstämmande i och anföranden nöja mig med aftyrka bifall fill den reservation som är fogad fill det betänkande vi nubehandlar. AnL 76 (): Utskottet har i betänkande nr 5 haft aff behandla tre mofioner, somhandlar om sjömansskatt och om parfrederiernas skattesituation. Närdef gäller sjömansskatten är utskottet enigt, och där har vi hänvisat till aftfrågan är under övervägande inom . Fråganom beskattningen av parfrederierna eller kanske främst delägarna i dessarederier har resulterat i atf en reservation har fogats till betänkandet. Reservanternaönskar aff företagsskaftekommiffé skall få i uppdrag atf snabbutredapartrederiernas skattesituation i syfte atf underlätta finansieringen förparfrederierna. Skälet fill begränsning av avdragsrätten för underskott ipartrederirörelse är främst att söka i def omfattande missbruk som ägde rumföre de nuvarande bestämmelsernas tillkomst. Jagvill gärna erinra om atf det rådde en betydande enighet i skatteutskottet 1973om atf vi skulle vidta åtgärder för att komma till rätta med dessa olägenheter.I en rad uppmärksammade skaftemål kunde man konstatera ett omfattandeskatteundandragande. Därför var def nödvändigt att begränsa Denuppstramning av bestämmelserna som skedde har uppenbarligen -där vill jag gedem som har talat för reservationen rätt - lett till svårigheter för näringenoch för de seriösa investerare som vill gå in med kapital i rederinäringen. Mendet är som bekant inte en helt ovanlig situation aft ett missbruk avbestämmelser leder fill skärpningar av dessa, som ocksä drabbar de seriöstarbetande inom näringen. Vi har flera bevis på aff så sker. av de olägenheter som råder kan undanröjas genom de förslag fill ändraderegler för företagsbeskattning som förefagsskattekom-mitté har lagtfram och som är ute på remiss. Def gäller främst frågan om rättbeskattningsort, som i detta sammanhang är ganska viktig. Men det är ocksä denfrågan som varit besvärligast aff fa ställning fill i skattehänseende. Jag harvarit med om atf behandla många mål som har handlat om partrederier, där manhar kunnat se aft bestämmelserna utnyttjats på ett sätt som infe har varit avsett.Def gäller, om vi skall ha nya bestämmelser, att täppa till de hål som finns. Detfinns alltså möjlighet aft få rätsida på frågan om beskattningsorten. Def ärinnebörden i def förslag som företagsskaftekommiffé har lagt fram. Idef fortsatta arbetet kommer företagsskaffekommiffén atf uppmärksamma deytterligare begränsningsregler som finns inom rederinäringen. Reservanternabegär nu aff skall hemsfälla atf förefagsskatfekommittén skallbehandla denna fräga med förfur. Jag vill hävda, aff kommittén själv är bästskickad atf avgöra i vilken turordning den skall behandla de olika skattefrågorsom gäller företagen. Def har gjorts en rad propåer om atfförefagsskaftekommiffén skall ta upp olika frågor. Men jag tror aff def ärrikfigare aff kommittén får avgöra furordningen för de olika frågorna. Ufskoftsmajorifefenanser därför aff def inte finns skäl aff begära särskilda fiUäggsdirekfiv förförefagsskatfekommittén, så som föreslås i reservafionen. Jag hemställerdärför, fru falman, om bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationen. AnL 77 (): Def här är litet underligt. Ufskottsmajorifeten är mycket medveten omatt problemen finns - man förutsätter att de skall få någon form av lösninggenom företagsskaffekommiffén. Jag ifrågasätter naturligtvis infe den s. k.sfaketmodellen - def kanske kan bli bra. Men vi vet ingenfing om när reformenkommer eller hur förslaget kommer aft utformas. Även om kommittén har föravsikt aff behandla handelsbolagen och då möjligen ocksä parfredarna komrnerdef säkerligen - def vet vi - aft fa innan vi får en färdig reform avföretagsbeskattningen. Vimenar aff de uppenbara grundproblem som finns snabbt måste utredas. Manhar dä från olika håll observerat atf de nuvarande reglerna är för restriktiva.Det visar infe minst uppvaktningen från redare och fackförbund. Eftersom defhär är en näring som behöver tillgång fill riskvilligt kapital skall man givetvisinte försvära för dem som vill investera genom aff med felakfig lagstiftning fabort den viljan. Det är vad som sker . Med de regler som finns stoppar mansä småningom både investeringsviljan och tillflödet av riskvilligt kapital. Manborde i stället för att försvåra uppmuntra fill investeringar. Def gör man integenom att man skjuter problemen fill en kommande utredning, om vilken vi infevet när den kan bli klar. Vi vet infe heller hur man kommer atf behandla fråganom parfrederierna och lagstiftning. Iexempelvis och finns dét mycket väl fungerande regler förparfrederiverksamhefen, som tillför sjöfartsnäringen någon miljard i riskvilUgtkapital. Men där har man en annan syn än vi har i på beskattning avpartredare. Detär naturligtvis beklagligt aff det förekom en del missbruk, eftersom det varjust det som 1973 ledde fill en ny lagsfiftning, som sedan visat sig ha deneffekten aft den stoppar tillflödet av riskvilligt kapital. Reglerna fillkomväl inte i första hand för aff def fanns möjligheter för privatpersoner attskjuta sin skattebörda framåt i fiden - def var väl sä de regler som förutfanns fungerade. Men det var väl inte det som var det egentliga missbruket,utan det största missbruket var väl att en del personer vid försäljningföredrog atf emigrera framför aff betala skaft i . Defta uppenbaramissbruk var naturligtvis inte bra. Men så kan ju inte ske med nuvaranderegler. Jagtror ändå atf man måste åstadkomma en snabb översyn av lagstiftningen frän1973. Jag tror det är nödvändigt för att stimulera fill investeringar och geparfrederierna bättre möjligheter att överleva. AnL78 (): Def är så lätt atf skärpa bestämmelser, men det tycks vara så svårt ochtidsödande atf lätta på dem när man ser en möjlighet att göra det. ISveriges Redareförenings årsberättelse, som kom ut för , heterdet: "Möjligenkan problemen kring den kommunala beskattningen få en partiell lösning närföretagsskaftekommittén framlägger sitt väntade förslag om en sk staketmodell,men det är omöjligt atf nu överblicka konsekvenserna av en sådan modell. Detär med beklagande föreningen måste konstatera atf företeelsen parfrederier,trots dess uppenbara förtjänster, inte ännu lyckats vinna gehör hosstatsmakterna för önskvärda reformer." Som jag poängterade förut är det bråttom. Under desenaste fio åren har kustsjöfartsflotfan halverats. Vi behöver ha enlivsduglig, livaktig kustsjö-farfsflotta från såväl fransportekonomisk ochenergiekonomisk synpunkt som från försvarssynpunkt. Därför är det bråttom affvi får beskattningsregler som uppmuntrar partrederierna. AnL 79 (): När jag lyssnade på skatteutskottets ordförande, , ochkonstaterade hans mycket välvilliga inställning fill detta problem, fick jagför eft ögonblick för mig aff han tänkte yrka bifall fill reservationen.Men så hamnade vi där vi har hamnat sä denna dag, nämligen vidpåståendet aff sfaketmodellen kommer att lösa även detta problem. I olikamotioner har tagits upp åtskilliga problem, som utskottsmajoriteten ansermöjUga att lösa genom staketmodellen. Mina förväntningar, som jag har uttalat,ökar oavbrutet för varje betänkande. Samfidigt känner jag dock en liten oro:måtte det inte bli så atf sfakefmodellen kommer aft sätta staket kring allaskatteproblem som vi har aff lösa här i landet. Jag kan inte riktigt instämma i bedömningatt utredningen skall styra takten och prioritera vilka frågor som skallutredas. Jag tycker faktiskt aff det är uppgift atf se fill attutredningen tar saker och ting i den ordning som vi finner lämplig. AnL 80RUNE CARLSTEIN (s): Vi torde vara ganska överens om atf det finnsanledning att se över bestämmelserna när def gäller partrederiernas möjligheteraft fungera fortsättningsvis. Frågan är bara hur man skall klara def jobbet.Kjell gör sig litet lustig över staketmodellen. Men ett faktum är atfden löser ett av de besvärliga problemen när def gäller parfrederinäringen,nämligen hemvisten för parfrederiet.