prot · G80976 · 1984-12-31 00:00:00 — Skolan skall inte vara en hetsig institution där man jagarefter poäng. I stället skall varje elev stimuleras all ständigt söka nyakunskaper, söka göra sill bästa, lockas till gränserna för vad han förmår. Dengoda skolan får inte ställa den svage eleven mot den starke. Den skall ta välhand om båda. I den goda skolan skall också den begåvade stimuleras. Därför ärdet viktigt att skolan ger kunskaper. Del är viktigt all man kontrollerar all eleverna lärt sigtillräckligt för alt kunna fortsätta lill nästa moment, nästa klass eller nästastadium. I en sådan kunskapskontroll bör skolan kunna använda sig av exempelvisdiagnostiska Då blir del möjligt alt stanna vid ell visst momentför att se till alt alla har förstått, i stället för alt skynda vidare ochlämna några som inte har förstått bakom. Man kan också göra det möjligt för dem som så behöver allfå extra tid för att läsa mera. Det skall naturligtvis inte ses som ell straffutan som ett erbjudande. Del är en chans att få litet mer lid lill sådant somman inte förstod. Vi måste erkänna att också tiden är en resurs. Några eleverbehöver mer lid för all lära. Den tiden skall skolan ge dem. Del är också nödvändigt alt inte falla för ganska ytligaresonemang all vissa inte kan eller passar för att lära sig exempelvismatematik eller engelska. höjs röster för att splittra eleverna, framförallt på högstadiet. Det sägs alt del är ett utslag av ogenomtänkt eller diffusjämlikhetssträvan att alla skall lära sig del som man förutsätts lära igrundskolan. Alt det skulle vara ett utslag av likriktning att alla börfå lära sig grunderna i fysik, kemi, biologi, främmande språk m. m., kan baraden påslå som i första hand är ute efter alt splittra och sära på eleverna. Jaghar aldrig förstått all det skulle vara ett utslag av nivellering om alla fårlära sig Pylhagoras sals och all mångfalden skulle uppstå i del ögonblick närnågra fick lära sig del, medan andra hänvisades lill mopedskötsel. Skolans uppläggning måste ta utgångspunkt i frågan: Vadbehöver en medborgare kunna för att ha chans att utvecklas och växa? Vårtsvar är att medborgaren behöver minst det som ger. Dä vore det felatt med olika argument försöka påstå att det bara är en del av eleverna somskall få ta del av den utbildningen och alt de som inte orkar eller förstårbums skall ägna sig åt andra ting, åt del som kallas praktiska göromål. Vi kan inte ha en skola som ger sämre utbildning åt vissaoch bättre åt andra. Vi skall inte ha en skola som lämnar några vidklotterplanket, medan andra hänvisas till klälterstegen. En sådan skola geringen närande miljö för kunskap och bildning. Jag tror på skolan som en god barn- och ungdomsmiljö.Skolan spelar en stor roll i barns och ungdomars liv, och del skall skolan lavara på. I skolan byggs kamratgängen upp, i skolan ges de första kunskaperna omomvärlden, och där bygger också eleverna upp sin förmåga på de estetiska områdenaoch på idrottens område. Elt sätt att ge skolan mer av stabilitet och bildningsambitionär all stärka skolans kulturella roll. Därför avsätts i årets budgetproposition15 milj. kr. lill projektverksamhet med kultur i skolan. Insatserna skall varaskiftande och bestäms lokalt. En skola som anstränger sig alt nå alla sina elever, somger en myckenhet av kultur och kulturimpulser, som inte nöjer sig med att gekompetens, utan främst ger kunskap och färdighet - och därtill kunskapstörst -den blir den goda folkskolan. Del är den skolan som socialdemokratin slår för. 83PER () replik: Tre kommentarer till skolministerns anförande. Den första kommentarenknyter jag till hans inledande påpekanden gentemot en moderat motion ommarknadsekonomi. Vi vet att socialdemo- kraternainte tycker om marknadsekonomi, men jag hade faktiskt av väntatmig en något mer skarpsinnig analys av effekterna av elt marknadsekonomiskttänkande på skolans område än den han förmådde prestera i talarstolen. Vad vi moderater säger är ingenting mera komplicerat ändetta: Alla elever - också de som inte haft förmånen att födas av föräldrar meden tjock plånbok - skall ha rätt att välja skola. är det nämligen så allendast den elev har rätt all välja skola som har föräldrar som kan betala 10000,15 000 eller kanske . Men de andra? De eleversom skulle vilja gå i fristående skolor upptäcker all statsbidragen lill dessaär så uschligt dåliga all eleverna tvingas betala terminsavgifter som de intehar råd med. Att statsbidragen i sin tur ser ut som de gör beror på att regeringengenomfört elt sådant statsbidragssystem att de fristående skolorna - för allöver huvud tagel bli berättigade lill de små statsbidrag som är tillgängliga -måste bevisa sill värde för staten, inte för elever och föräldrar. Vi moderater säger all de föräldrar och elever som villvälja en annan skola skall ha möjlighet till del. I vårt är det inteplånboken som styr. Min andra kommentar handlar om statsrådets påpekande omallas rätt till kunskap. Efter detta påpekande gör han del fatala misstaget, somsocialdemokrater ofta gör, att börja gruppera eleverna i begåvade ochobegåvade. Del är fel utgångspunkt, . Fråga i ställetså här: Vad kan skolan göra för alt hitta det som hos varje enskild människa ärdel unika och utvecklingsbara? Hur skall skolan organiseras för att tillåtavarje enskild individ att växa och få känna självförtroende? Del ärutgångspunkten för vårt krav på ökade valmöjligheter i högstadiet. Statsrådet måtte inte ha hört när jag i miltinledningsanförande påpekade alt det leder dels till att vi utvecklar denenskildes särart, vilket är bra i sig, dels också till en lugn, harmoniskskolmiljö - därför att elever är tillfredsställda - som gör att de som harsvårigheter i kanske mest de teoretiska ämnena har bättre möjligheter att följaundervisningen i det som faktiskt alla elever måste bibringas. Därmed når man det som för socialdemokrater alltidförefaller vara så paradoxalt, nämligen att ökade valmöjligheter leder bkdctill personlig särart och lill en större gemensam referensram. Till slut, fru talman! Min tredje kommentar handlar omstatsrådets önskan att kontrollera vad eleverna faktiskt kan i . Detär smått patetiskt, förlåt uttrycket, när statsrådet inte förmår att erkännaalt ett bra sätt att kontrollera vad eleverna faktiskt kan är att ge elevernabetyg på deras prestationer. 84BJÖRN (vpk) replik: Många av de viljeyttringar som statsrådetGöransson gav ullryck för kan jag instämma i. Men varför vara så blygsam,statsrådet ? Alla skall ha räll lill skola, och utslagningen påhögstadiet är ell problem, sade . Men varför då ha kvar dereglerade möjligheter till utslagning som anpassad studiegång innebär? 6 protokoll 1984/85:76-77 En av årets friluftsdagar skall kunna vara kullurdag,säger statsrådet . Men varför då inte - mot bakgrunden av vissaföreteelser inom den pseudoungdomskultur som jag pekade på i mitt anförande -säga all under läsåret skall vara kulturdag? Varför vara så blygsam? tar upp frågan om denanpassade studiegången och ställer frågan: Varför har man kvar reglerademöjligheter lill utslagning? Han påminner därvid något om en av Falslaff Fakirsberättelser som handlar om pojken som råkade sparka till en balja, så all hanblev nedstänkt. Han såg då baljan som orsak lill all han blev nedstänkt. "Salans balja", tror jag alt han sade. Det är faktiskt inte denanpassade studiegången som orsakar utslagningen i . Del kan händaatt den anpassade studiegången är ett mindre lämpligt instrument för all rådabot mot utslagningen. Del har arbetsgruppen konstaterat. Men vi har sagt altdet inte kan vara välbetänkt att förbjuda del som inte varit en helttillfredsställande medicin för den sjuke i förhoppning om all sjukdomen därmedupphör. Vi har sökt finna andra metoder för att göra den anpassade studiegångenonödig. Det sker inte genom alt förbjuda den. Det är skälet lill att viresonerar som vi gör i årets budgetproposition. Per och jag har naturligtvis inte sammakunskapssyn. För Per är kunskaper i skolan ell på förhand uppmätt mått -elt antal matematiklal och vissa sidor som skall läsas in. Det är denkompetensgivande skolan. Den kunskapsyn som jag beskriver utgår från attkunskapen i och för sig är oändlig. Eleverna skall lockas alt skaffa sigkunskapstörst, alt tränga in i kunskapen. I den goda skolan skall de elever somslutar inte känna sig färdiga. De skall inte vara mätta och oiörsliga - deskall ha kvar både hunger och törst. Där finns den avgörande skillnaden ikunskapssyn mellan Per och mig. De fristående skolorna behöver , efter vad Per Unckelsade i sin replik, bevisa sitt värde för staten för all få bidrag. I huvudanförandetsade Per att de skulle bevisa sitt värde för politikerna. Verklighetenär den att de fristående skolorna enligt del riksdagsbeslut som fatlats skallstyrka all de kan utgöra ett värde för skolan - för skolverksamheten i landetoch för eleverna. Del tycker jag faktiskt är en ganska god kvalifikalionsgrund. 86PER () replik: Först en kommentar om friskolorna. tycker alt del är en bra kvalifikalionsgrund om friskolorna kanbevisa sitt värde för den allmänna skolan. Det tycker inte jag. Jag tycker attden enda grupp som de rimligen kan bevisas sill värde inför är elever ochföräldrar. Jag menar inte alt vi inte skall ställa krav på de frislående skolorna- om delta är vi naturligtvis överens. En fristående skola på grundskolenivåskall för all vara berättigad till statsbidrag självfallet kunna uppvisa enverksamhet som slår i överensstämmelse med de övergripande krav vi haranledning alt ställa på skolväsendet, alldeles oavsett vem som är huvudman. Därutöver skall de fristående skolorna inte behöva visa uppsig, liksom på en mannekänguppvisning, för politiker och administratörer,varvid somliga skall anses vara fina nog, andra anses vara mindre fina och bliutan statsbidrag. Hur tror Bengl , för all ta ell enda exempel, kände sig på de som inte fick statsbidrag när den här fråganbehandlades på grundskolenivå? Regeringen sade sig då att man kunde ha nytta avsex, sju eller åtta för att därigenom kunna få erfarenheter tillden allmänna skolan. Någon ytterligare erfarenhet behövde man inte, och därförfick de andra Waldorfskolorna - som var lika bra som de som erhöll bidrag-finna sig i all inte få elt ruttet lingon. Så resonerar man inte, statsrådet, om man är angelägen omatt ta hänsyn till vad elever och föräldrar först och främst är intresseradeav. Min andra kommentar, fru talman, har att göra medstatsrådets konstaterande alt del nog är skillnader mellan hans och minkunskapssyn. Jag tror att del är elt korrekt konstaterande. Min kunskapssynbygger på uppfattningen att det finns ett stort fundament av kunnande, som ärrelativt oföränderligt över tiden och som del är skolans uppgift all lära ultill eleverna. Det är skälet lill alt jag är så kritisk till det blocktänkandesom nu börjar sprida sig på högstadium. Jag är rädd för att sällaöversikten före kunnandet när det gäller de grundläggande insikter som elevernabehöver tillägna sig för alt få förmågan att bedöma översikt och sammanhang. Till slut; Om man är intresserad av att låta många blommorblomma och av att eleverna när de lämnar skolan skall ha en törst efter merakunskap, skall man la hänsyn fill elevernas personliga begåvningsprofil. HarBengt någonsin sett all en människa som har mötts av ellutbildningsväsende som inte lar sådana hänsyn - ulan som säger: Vi har bestämt vaddu behöver kunna - sedan känner sig intresserad av att lära sig mera? För attskolan skall kunna skapa en kunskapstörst krävs del elt slags fundamentalhänsyn från skolan till den enskildes personliga fallenhet och begåvning. Allmäni)olitisk debatt 87 (vpk) replik; Inte kan väl statsrådet mena att mangenom en restriktiv tillämpning åstadkommer några förbättringar av denanpassade studiegången? Efter att ha läst budgetpropositionens högtravande ordom vaklhavande av lärarlösa lektioner, anpassad studiegång och utslagningen iskolan och sett vilka åtgärder detta leder till vill jag kvittera med ettförfatlarcilal. . sade vid elt tillfälle:Jag föddes skrikande, men har efter hand lugnat ner mig. - Del är en bild somligger nära till hands när man läser om de åtgärder .som i budgetpropositionenföreslås mot vissa missförhållanden i skolväsendet . Jag vill lill om den anpassadestudiegången säga all vi har konstaterat att den i sä måtto varit negativ tillåtit en alltför stor användning av den. Vi har i åretsbudgetproposition konstaterat att möjligheten lill skolgångsbefrielse bör tasbort men all däremot möjligheten lill anpassad studiegång bör vara kvar. I vissafall ser man nämligen inte någon annan möjlighet alt lösa elt akut problem.Ambitionen måste dock vara all göra den anpassade studiegångenöverflödig. Men man gör den inte överflödig genom att förbjuda den, utan genomatt genomföra åtgärder i andra avseenden. I årets budgetproposition föreslår vi också sådanaåtgärder, i utomordentligt klara skrivningar i det avsnitt som beskriver"En skola för alla". Det finns utomordentligt klara beskrivningar ochprogramförklaringar i årets budgetproposition när det gäller synen på kunskap,individens rätt lill kunskap, respekten för eleven, skolan som kulturhärd,förstärkning av svenskämnet osv. Regeringen har i själva verket i åretsbudgetproposition mycket klart markerat att den med kraft verkar för en förstärkningav skolans kvalitet. Del gäller också de s.k. lärarlösa lektionerna, som intealls skall betalas av kommunerna, vilket påståtts av två talare här italarstolen. Om det skulle vara riktigt att del är på del sättet man får inräntepengarna, då måste man ju kunna styrka att kommunerna hargoltskrivii sina skolanslag de ränteintäkterna, att man i skolförvaltningarnahar bedrivit finansförvaltning och förstärkt skolkoslnaderna med de slantarna.Del har man faktiskt inte gjort. Jag vet inte vad kommunerna har gjort med sinaränteintäkter. De har kanske byggt ett och annat parkeringshus för dem, men delskall man inte goltskriva skolanslaget. Staten går in genom det nya förslaget. Genom allbehålla pengarna och möjliggöra alt man lar in räntan kan man alltså klara allalla elever får lärare till alla sina lektioner. Per tar upp diskussionen om kriterierna för stödlill frislående skolor. Låt mig då bara påminna om att del inte är jag som harvarit författare lill de regler som gäller. Del är min företrädare somskolminister, , som har signerat den propositionen. vardå under betydande enighet införstådd med motiven för stöd lill frislåendeskolor. Låt mig också till Per , när hanbeskriver sin kunskapssyn, sin skola, göra en avslutande reflexion. Del varstor skillnad mellan all lyssna till Per beskrivning av skolan och altlyssna lill anförande. gav en jordnärabeskrivning av sin skola och visade alt han lar den på allvar. Per Unckelbeskrev ell utbildningsinstitut, en kompetensgivare - knappast en bildnings-och kulturhärd. Per nöjer sig med all i anförande efter anförande iriksdagen måla en plansch av sin skola. Det förhållandel alt tecknadeen bild med djup för att skoldebatten trots alla de moderataförenklingarna bör kunna leda till resultat som blir fruktbara förlandets barn och ungdomar. 89GEORG (): Vad år del som driver utvecklingen framåt? Hurkom del sig att det en gång fattiga landet kunde resa sig ur armodeloch utvecklas till enindustri- och välfärdsstat? Dessa frågor har diskuterats i ett antal artiklar iSvenska . Professor i tillskriver i sin analysläskunnigheten i en avgörande roll för utvecklingen från u-land tilli-land. "När läskunnigheten väl hade brett ut sig började det händasaker", säger . "I de religiösa texterna fanns ettpolitiskt sprängstoff. När torparen lärde sig alt den siste skall var denförste då lades grunden till den kommande demokratin." "Läseriels" betydelse för den demokratiskautvecklingen i vårt land har också framhållits av . Dessa iakttagelser är viktiga även när vi diskuterarutbildningsfrågor. LJtbildning är en enorm drivkraft i samhällsutvecklingen.Kunskap ger inflytande. Kunskap utgör en betydelsefull konkurrensfaktor -viktigare än råvaror och kapital. Den intressantaste iakttagelsen i är emellertid betydelsen av att alla människor lärde sig läsa.Läskunnigheten blev inte förbehållen en viss grupp. Genom den allmännaläskunnigheten upptäcktes begåvade ungdomar också bland de allra fattigaste.Det hände alt de fick chans lill högre studier. Och konstateraratt den allmänna läskunnigheten i mer än i något annat land ledde ståndscirkulation. Hur kan denna historiska erfarenhet tas tiU vara vidutformningen av dagens skolpolitik? Vi socialdemokrater hävdar med storuthållighet målsättningen en skola för alla. Alla har rätt till en bragrundutbildning. Den ökar deras möjligheter lill personlig utveckling.Utbildning ger vidgade möjligheter lill arbete på en snabbt föränderiigarbetsmarknad. En bred grundutbildning har lagt grunden till vårt demokratiskasamhällssystem. Del måste vidmakthållas. En gemensam referensram underlättarförståelsen för varandra och stärker gemenskapen i samhället. Alla dessa viktiga motiv ligger till grund för de reformersom lett fram till dagens grundskola. De som angriper och ävenpå delta område kräver en systemförändring bortser ifrån dessa motiv. De tycksockså ha glömt de brister som den gamla skolan uppvisade. Moderata samlingspartietsskolpolitiker söker nu frammana myten om den gamla goda tiden. Men den gamlaskolan lämnade många utanför. Vi är oroade över den s. k. utslagningen iskolsystemet - och det med rätta. Men det finns anledning till djup tacksamhetöver att vi kommit bort ifrån den gamla urvalsskolan, som bara tillät en litengrupp privilegierade att gå mer än sex ä i skolan. Den liden präglades verkligenav utslagning. Attackerna från mot går undertäckmanteln ökad valfrihet. Den skola som erbjuder sorlerareleverna på ell fidigt stadium. I stället för att hjälpa dem som har de störstasvårigheterna erbjuder dem att sluta skolan i förlid. Det om någotär utslagning. Moderaternaagerar i utbildningspolitiken som ulvar i fårakläder. säger sig vilja allas bästa och ironiserar över att densocialdemokratiska politiken inte lyckats bemästra den socialasnedrekryteringen till högskolan och den s.k. utslagningen i . Isjälva verket har aldrig varit intresserade av att göra insatserför de svagaste eleverna. Så är det fortfarande, och framträder derasskolpolitik i detta hänseende i allt brutalare former. Vi menar att insatsernamot utslagningen måste sättas in redan på lågstadiet. rycker bortde särskilda medlen för detta. Moderata samlingspartiet vill nu beröva skolan nära enmiljard kronor. Denna drastiska besparing döljs i ett bubblande ordflöde omkvalitet och valfrihet. Besparingarna drabbar med utsökt precision de svagastegrupperna. Invandrarnas undervisning i svenska språket beskärs. De allra svagaste mister statsbidraget. De lämnas i sticket.Vuxenutbildningen urholkas. Var fjärde elev i kommunala vuxenutbildningen fårsluta om förslag genomförs. Var tionde studiecirkel får läggasned. Folkhögskolorna kläms åt. Detta betyder att de vuxna, som betalatutbildningsreformerna för ungdomarna, själva förmenas rätten till engrundläggande utbildning. Deras situation på arbetsmarknaden försvåras. Deförvägras rätt till den mänskliga stimulans som utbildning kan ge. Detta är enorättfärdig politik. vill er.sätta folkhemmets ideal medklassamhällets klyftor. När våra motståndare vill säga något riktigt fult omsocialdemokratisk utbildningspolitik - då talar de om nivellering. Del är derassätt att ringakta vår strävan till jämlikhet. Men jämlikhet innebär inte attalla elever skall stöpas i samma mått. Det är en nidbild av jämlikheten. Skolanmåste självfallet visa stor respekt för elevernas skiftande intressen ochförutsättningar. Del är skolans uppgift alt utveckla och stimulera allaelever. Eleverna skall ges goda möjligheter att utveckla sina specialintressen.Del kan gälla musik, konst, teater, idrott eller andra ämnen och ämnesområden.Inom ramen för en sammanhållen yttre organisation vill vi stimulera en stormångfald närdet gäller det inre arbetet i skolan. Pedagogiska experiment böruppmuntras. Jag sätter stort värde på den starka betoning av kultureni skolan som statsrådet gör i årets budgetproposition. Skolan ärsamhällets viktigaste kulturinstitution. Däri ligger ett stort ansvar och enbetydande möjlighet. En kraftig förstärkning görs nu av ämnet svenska. Jag villgärna också framhålla betydelsen av musiken i skolan. Utöver den personligastimulans och kulturella utveckling som musiken kan ge har musiken enbetydelsefull social funktion i skolmiljön. Alla möjligheter all stärkamusikens ställning bör därför tas till vara. Jag läste i tidningarna att det parti somcentern åtagit sig alt lotsa in i denna kammare kräver att föräldrarna skall fåbestämma i vilken religion eller filosofi som deras barn skall undervisas.Detta parti gör anspråk på att i särskild grad företräda de kristnas åsikter.Jag finner det personligen som krislen angeläget all markera avståndstagandefrån sådana sekterisiiska krav. Enligt min mening ligger det ett stort värde iatt alla får kunskap om olika rehgioner. starka förankring i denkristna kulturkretsen gör delnaturligt och angeläget att undervisningen i religionskunskap ger stort utrymmeåt kristendomen. En uppdelning i konfessionella skolor skulle allvarligtsplittra nationen och minska toleransen och förståelsen människor emellan.Moderaternas krav i fråga om privata skolor drar i samma riktning. En sådanutveckling kan vi inte acceptera. Grundskolereformen bör nu fullföljas genom en reformeradlärarutbildning. Lärarrollen är utomordentligt viktig. Någon har sagt attlärarnas insats i själva verket har en mycket större betydelse för framliden ändet arbete som utförs av jurister, ekonomer och t. o. m. politiker. Och någotligger det väl i detta. Läraren är inte bara kunskapsförmedlare. Lärararen ärockså fostrare, förebild, opinionsbildare och inspiratör. Läraren skall i sittarbete visa en orubblig tro på utbildningens möjligheter för alla - inte baraför de mest begåvade eleverna. Denna roll förutsätter kärlek till och tro påmänniskan. Utbildningen av lärarna är kanske därför den allra viktigasteutbildningsreformen. Jag vill avsluta med några få ord om folkhögskolan. Denrika förekomsten av folkhögskolor med skilda profiler och inriktningar utgörelt oskattbart inslag i utbildningsverksamheten i vårt land. Folkhögskolornavidmakthåller och utvecklar elt betydelsefullt folkbildningsarbete. De utgörkulturhärdar som för många av folkrörelserna blivit vikliga idécentra. De harvarit föregångare på många områden. Det har gällt utbildningen för fritidsverksamhet,inom musiken och senast i fråga om medieutbildning. Folkhögskolan måste få utvecklas under fria ochsjälvständiga former. Samhället skall ge goda ekonomiska förutsättningar förfolkhögskolans arbete. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 90PER () replik: Den här debatten inleddes av socialministernmed ett anförande såsom om valrörelsen för länge sedan hade börjat. Han valdeen uppläggning där han läste in vad han ville i mofioner, och närhan kunde finna sådant som alldeles uppenbariigen inte riktigt stämde med densocialdemokratiska valtakfiken valde han att läsa in det han hade hoppatsskulle slå där. Debatten avslutas av , som väljer en likartaduppläggning när han beskriver vad utbildningspolitik slår för. Jagciterar honom: "skolpolitik söker nu frammana myten om dengamla goda tiden." Nej, det är inte så, . Vårt bekymmer handlar om framliden. Vi vet attkraven på oss som nation, och på oss alla som människor i denna nafion, barablir starkare som går. Om skolan i en sådan omvärld inte förmåratt locka ur alla elever allt vad de har att ge, kommer eleverna att bliofillfredsställda och att ha ofillräckliga möjligheter att hävda siginternationellt. Om vi har otillräckliga möjligheter all hävda ossinternationellt, faller till slut allt del som socialministern var så angelägenalt trygga samman som ell korthus. kallade vårabesparingar för en orättfärdig politik.