prot · G809164 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag vill gärna säga atfvi från socialdemokraternas sida i sak delar den uppfattning som finns angiveni reservafionen kommunisterna, nämligen aft det mycket välskulle vara möjligt att genom en enkel ändring i riksdagsordningen tillgodoseintresset av att representation i utskotten garanteras de partier som harklarat 4-procentsspärren. Jagtycker alltså - det resonemanget har utvecklats i ett särskilt yttrande avWivi-Anne - atf intresset av att ha en garanteradutskottsrepre-senfation väger över andra motstående intressen som särskilt harbetonats från borgerligt håll. Men eftersom vi inte har kunnat uppnå en bredenighet om en lösning, något som bör ske i samband med fastställande avdemokratins spelregler, står vi socialdemokrater bakom majoritetsskrivningen.Vi yrkar således avslag på reservationen. Det innebär alltså att i ensärskild skrivelse till regeringen begär att frågan ytterligare utreds ifolkstyrelsekommittén. Jag erkänner att det måste upplevas som ett misslyckandeatf vi infe under den här mandatperioden har kunnat lösa denna fråga. Vad somhär förordas är- om jag får kalla det så - en mager föriikning. Vidarevill jag betona atf vi självfallet står fast vid den rekommendation i dessafrågor som har utfärdats av . Huvudavsnitteti detta betänkande gäller förslag från folkstyrelsekommittén om enförsöksverksamhet med nya arbetsformer i . Dessa förslag harredovisats både i en proposition och i utskottets betänkande, I betänkandetåterfinns ställningstaganden till både propositionen och de motioner som harväckts i dessa frågor. Regeringensdirektiv fill kommittén, formulerade i nära anslutning till vadkonsfitutionsufskottef fidigare har uttalat, gick ut på att man skulle sökastärka ställning som centralt politiskt forum. Det skulle ske genomatt man effektiviserade och vitaliserade arbete. böralltså återta sin position som landets främsta debatfarena och beslutsfo-. rum,I många länder förs en debatt om att de demokratiskt valda parlamenten harbörjat skjutas åt sidan, upplevde den debatten vid sinresa fill och , Man har uttalat farhågor för atfintresset flyttas över fill massmedierna från de folkstyrda pariamenfen. Därförär det vikfigt att en försöksverksamhet kommer i gång. Förslaget häromframläggs därför atf man har den bestämda insikten att det egentligen intefinns några patentlösningar. Man måste pröva sig fram. Samtliga parfier ärfaktiskt ense om detta. Inriktningenav arbetet har bestämts av viljan att få pröva former, som både tillgodoseraktualitefsinfressef och kan sfimulera livaktigheten i debatter, Ifråga om frågeinstifutet har aktualitefsinfressef varit styrande för deföreslagna ändringarna, av vilka den vikfigaste är att en fråga som ställs förekl, 13,00 skall kunna besvaras i samma vecka, Idetta sammanhang vill jag yrka avslag på reservation 1, som berör taletiden Jag tycker de regler som är föreslagna är bra. Reglernaför interpellationerna ändras med sikte på aft öka koncentrationen av debattenfill centrala frågor. Det man kommer att pröva under försöket är närmastinförande av en spärr mot att debatterna blir alltför utdragna. Dessa åtgärderinnebär inte, vilket görs gällande i reservafion 2 och som också inne på, någon väsentlig inskränkning i ledamöternas rättigheter. Skullefarhågorna om att onödigt krångel skulle bli en följd av reglernas tillämpninginfrias, har arbetsgruppen inom utskottet, som skall administrera försöket,möjlighet att modifiera eller rent av avbryta detta. Den fråga om interpellantstaletid i hans första anförande, som tas upp i den moderata reservafionen nr 3,kan likaså beaktas vid utvärderingen av försöket. Utskottethar haft klart för sig aft försökets framgång bygger på medverkan frånsamtliga riksdagspartier. Det har påverkat behandlingen av de mofioner, somKarin Ahrland talade om och som väckts i anslutning till propositionens förslagom kvotering mellan partierna av en bestämd taletid för vissa debatter.Kommittén hade tänkt sig en modell för kvotering i nära anslutning till enstatistiskt framräknad faktiskt använd taletid under tidigare riksdagssession.Proportionerna mellan partierna - stora eller mindre -skulle i stort sett bhdesamma som . Den enhälliga skrivning som ufskoffet stannat för har somförutsättning för kvotering av taletiden att det föreligger enighet omtidsfördelningen mellan partierna, Inuvarande skede av riksdagsarbefet behöver jag väl inte närmare mofiverabehovet av viss självdisciplin i detta avseende. Talmannen tvingas gång efterannan vädja om en sådan återhållsamhet, t, ex, fill utskottens företrädare, som vi går att fatta är ett moraliskt stöd för en koncentrafionav debatterna genom frivilliga överenskommelser. Jag tycker infe atf NilsBerndfson, innan försöket har börjat, skall uttala sig på det sätt han gjordeaft kvoteringen aldrig kommer till stånd. Sådana frivilliga överenskommelserhar ju praktiserats i vissa fall. Exempelvis av konsfitutionsutskottet undergranskningsdebatterna. Motreservation 4 om längre uppehåll mellan voteringar i kammaren kan invändas aftdet inte finns någon skillnad i synsätt på hur den redan inledda ordningen medsammanförda voteringar skaH fullföljas. Vi är medvetna om massmediernasönskemål om att snabbt kunna informera om omröstningens resultat i intressanta,kontroversiella ärenden. Betänkandetinnehåller vidare förslag till åtgärder, som syftar till att utjämna riksdagensarbetsbörda. Till dessa frågor, som bl, a, berörts i en skrivelse frånkanslicheferna i utskotten, vill jag i detta sammanhang endast foga kommentarenaft det ytterst måste ankomma på utskotten själva att planera sitt arbete, meninnebörden i försöksverksamheten inom detta område är atf man därvid skallbeakta behovet av en jämnare arbetsfördelning under olika skeden avriksdagssessionen. Tillsist: Den försöksverksamhet som vi beslutar om måste ses som inledningentill betydligt mera långtgående åtgärder för att förbättra riksdagensarbetsförhållanden. Enligt folkstyrelsekommifténs tidtabell skall utredningeni nästa skede av sitt arbete ta upp förslag, som kan föranleda meragenomgripande förändringar och krav också på ändringar i författningsbestämmelser,kanske även av grundlagskaraktär, I detta längre perspektiv har utskottet settpå den intressanta mofionen av m, fl. Men jag medger aft imotionen finns uppslag, som även på kort sikt kan tas fill vara, redan isamband med försöksverksamheten. Arbetsgruppen har frihet att göra detta, Imotionen omnämns den obekväma arbetssituation som nuvarande arbetsformer skaparför ett stort antal tjänstemän, något som också påpekas i skrivelser frånRiksdagens /och här.Utskottet anser atf dessa frågor hänger samman med ojämnheterna i riksdagensarbetsrytm. Här kan väntas, som jag sagt, mera genomgripande förslagfrån folkstyrelsekommittén, som får anledning aft lyssna till de anställdassynpunkter. Meddetta yrkar jag bifall fill utskottets hemställan och avslag på dereservationer som fogats till betänkandet. Anf.112 () replik: och jag är rörande eniga om att självdisciplin är bra,och jag skall försöka fatta mig kort, sade aft man infe vill gräva ner sig i skyttegravarna ifolkstyrelsekommittén, och def tycker jag är bra. Jag har bara haft positivasaker atf säga om att vi redan nu har fått vissa frågor på bord. Mensamfidigt erkände att han infe tycker aft det är så angeläget medöppna utskottsförhör. Då finns det en risk för att det förslaget blir nergrävt. Vi har ingenting att dölja, har jag sagt, och OlleSvensson invänder att ufskoftssammanträdena är slutna. Jag måste återigen, frutalman, upprepa aft varken vårt motionskrav eller reservafionen går ut på attutskottens sammanträden alltid skall vara offentliga eller öppna. Vad motionenhandlar om och vad reservationen handlar om är möjligheten att hållautskottsförhör inför öppna dörrar. 113 (vpk) replik: säger aft man har jobbat en hel del med att lösa fråganom utskoffsrepresenfafionen, och jag vill gäma intyga att det har lagts ner enhel del möda på den frågan, Men fortfarande har vi inteutskottsrepre-sentafionen reglerad i riksdagsordningen. Jagvärdesätter mycket att deklarerar sin principiella syn på vad sombör väga tyngst när man prövar frågan om utskottsrepresentationen och aft hansäger aft det är ett misslyckande att det inte nu finns ett förslag som vi kananta. Jag använde uttrycket atf det är bedrövligt att frågan inte har fåttnågon lösning. Vi menar uppenbarligen samma sak, fast vi uttrycker det någotolika, Eftproblem i samband med aft folkstyrelsekommittén skall ta sig an frågan är ändåatt när vi träffas efter valet finns det ingen reglerad ordning för ufskotfsrepresentationen.Det tar litet tid även i folkstyrelsekommittén. Jagär också glad över aft säger att han står fast vid denrekommendafion som arbefsformsutredningen gjorde till partierna. Om även övrigapartier gör det, kanske man kan klara representationen vid höstens utskottsval.Men jag menar att behovet av en reglering av frågan i riksdagsordningen likvälkvarstår. Sedantill frågan om kvoferade debatter. Det är ändå ett faktum att det fanns fleramotioner som yrkade avslag på kvoteringsförslaget, och konstitutionsutskottetförutsätter att enighet skall nås mellan partierna om en kvotering. Därmed kanman väl dra slutsatsen att kvotering åtminstone enligt def ursprungligaförslaget knappast kommer till stånd. 114 ()replik: Till det sista vill jag säga atf vad vi nu har att utgå ifrån ärsjälvfallet det förslag som finns i ufskoftsbetänkandet. Närdet gäller att få någonting att hända på det här området tror jag att våraerfarenheter år ändå kommer aff leda till att partierna skall kunnauppnå frivilliga överenskommelser. har vi fått vädjanden fråntalmannen. Det beslut som vi nu fatfar i enighet anser jag vara ett moralisktstöd för självdisciplin i syfte atf förbättra våra arbetsförhållanden. Beträffandeutskottsrepresentafionen för de partier som har klarat 4-procentsspärren trorjag inte att det föreligger någon meningskiljaktighet mellan mig och NilsBerndtson, Jag hoppas att vi skall finna metoder att lösa detta problem bådekortsiktigt utifrån den rekommendation som har utfärdats ochlångsiktigt sedan vi gnuggat frågan ytterligare i folkstyrelsekommittén. Jagfäste mig vid att uttalade sig ganska generellt när hon sade attvi infe har någonting aft dölja. korrigerade hon sitt uttalande och sade atthon infe vill ha öppna utskoftsöverläggningar. Vad hon syftar till är att manefter vissa regler skall kunna ge offenflighet åt vissa av utfrågningarna, Defär väl ändå ganska klart aft en del av dessa utfrågningar har en näraanknytning fill de slutna ufskottsförhandlingarna, och därför kan man integenerellt öppna dem. Denhär frågan behandlas i folkstyrelsekommittén. Jag sade att vi inte ville börjamed att gräva ner oss i skyttegravar och syssla med gamla stridsfrågor utanbörja från nya utgångspunkter. Jag upplever det som att det finns en generösanda i kommittén, och vi kanske kan lösa både den här frågan och andra frågor.Men jag vill inte angelägenhetsgradera dessa frågor på det sätt som görs ireservationen. Anf.115 () replik: Jag tycker att det börjar låta ganska hoppfullt. Får jag bara sägabeträffande generellt öppna utskoftsutfrågningar att jag vet aft också vissa utskotfsförhörkan vara av den arten atf ingen i utskottet skulle vilja ha öppna förhör.Återigen, fru talman: handlar om en möjlighet för eft antalav utskottets ledamöter aff begära att få öppna förhör. En möjlighet är ickedetsamma som atf det allfid skall ske. Anf.116 (): Någon skall väl vara slaven på vagnen. Jag tror inte att deförändringar som föreslås vad gäller arbetsformer kommer attbetyda särskilt mycket. Det handlar om ändringar i marginalen. Jag föreställermig atf arbetssituation under den här försöksperioden kommer atfvara ungefär precis likadan som den är . I och med detta har jag också sagtatf def, för atf man skall få en rationell och effektiv arbetsordning iriksdagen, krävs betydligt mer genomgripande förändringar av uppläggningen avriksdagsåret och en hel del andra därmed sammanhängande ting. Fråncenterns sida har vi tagit upp dessa frågor gång på gång och redovisat våraförslag i.motioner och på annat sätt. Frågan ligger nu hos folkstyrelsekommittén,och vi utgår från atf folkstyrelsekommittén måste samla sig fillordentliga tag på detta område, ungefär i linje med de förslag som vi fråncentern har lagt fram. Defär oerhört väsentligt att komma ihåg aft politikerna här i har tvåuppgifter som är lika viktiga. Vi skall klara av ärenden här i kammaren, men viskall också kunna hålla kontakt med människor utanför , inte minst medfolk på våra hemorter och i våra hemregioner. Den uppläggning som vi nu har avriksdagsarbefet förhindrar i stor utsträckning en vetfig kombination av dessabåda uppgifter. I fråga om detta finns det alltså mycket att göra. Defär inte ens säkert att de förslag som finns i detta utskottsbetänkandetillgodoser det syfte som är avsett. Det har sagts atf vi skall få livligaredebatter och större uppmärksamhet från massmedia. Man har utgått från att om deförslag som här framläggs blir genomförda, så kommer de atf leda till detta.Ja, det får vi ju se. Tillåt mig aff vara något skeptisk. Deffinns nämligen inget erfarenhetsmässigt givet samband mellan korta debatter ochuppmärksamhet från massmedia. Och det finns inget givet samband mellan kortadebatter och livliga debatter. Många av de livligaste debatter som jag harvarit med om - som deltagare eller som åhörare - har varit mycket långa.Orsaken till aff de blivit långa har ju varit att de har gällt intressanta ochspännande frågor, där det har funnits betydande motsättningar mellan olikapolifiska riktningar. Och har det naturligtvis blivit livaktiga debatter. korta debatter däremot kan ju vara utomordentligt trista att lyssna på.Inläggen är närmast pliktskyldiga för att försvara något som står i en reservationsom man infe känner så förfärligt mycket för. Massmediasuppmärksamhet är naturiigtvis ett problem. Det är klart att ju mer av debatteroch beslut vi kan förlägga till , desto mer uppmärksamhet kan riksdagenfå i massmedia. Och def bör väl vara en strävan att begränsa nattplena såmycket som möjligt. Men återigen - hur vi än lägger om arbetsformerna tror jaginte atf massmedias attityder kommer att ändras särskilt mycket. Det bliralltså debatternas karaktär, deras innehåll, som avgöruppmärksamheten från massmedias sida, Defhindrar infe att vi från tycker att vi kan pröva dessa förslag. Visardef sig aft de blir lyckade, så kan vi fortsätta med dem. Går det som jag tror,aft det inte blir någon större förändring, så får vi hitta på andra saker. Ochframför allt på långt sikt måste vi göra genomgripande förändringar, som jagtidigare har sagt. Litetskeptisk har jag blivit mot förslaget att begränsa frågedebatterna. Det är juändå en typ av debatter som är väl ägnade att ventilera begränsade frågeområdenpå ett någoriunda koncentrerat sätt. Det finns en risk med det förslag som vinu skall pröva att frågeinstitutet minskar i betydelse i stället för att öka,som de ivrigaste tillskyndarna av förslaget tror. Men vi får väl se hur detblir med den saken. Vidarehar vi från sida varit litet skeptiska mot resonemangen om attförenkla behandlingssättet, beredningen i utskotten. Det är ju ändå så, attutskotten är de viktiga beredningsorganen \ , och där skall manbehandla ärenden noggrant, med omsorg. Det tycker jag att vi skall görafortsättningsvis också. Denomständigheten aft ett förslag återkommer kan naturligtvis föranleda att defbHr en mera summarisk behandling, om förslaget har penetrerats ordenfUgttidigare. Men det är ju ingalunda säkert, bara därför att ett förslag kommerfrån en minoritet eller från en enskild riksdagsledamot, att det är ettointressant förslag. Tvärtom kan def visa sig, eller efter någraår, aft hela biträder den uppfattning som en ensam motionär har haften gång i fiden. Det inträffar faktiskt mycket oftare än vad ytliga betraktaretror. Trägen vinner alltså . Fråganom öppna utskottsförhör har ju diskuterats, och jag måste säga att jag inte harnågon särskilt deciderad ståndpunkt därvidlag. Jag tycker nog att vi kan ha öppnautskotfsförhör . Men ärdet min mening aff vi måste fundera påformerna kring detta. KU:s utfrågningar har ju ibland uppmärksammats ganskamycket. Många av KU:s utfrågningar innehåller ju sådana element som faktisktinfe är offentliga. Det är en av finesserna med utskottets granskning aff vikan få in allt material och ställa vilka frågor som helst utan att behöva tahänsyn till sekretess och hemligstämpel. Det är klart att det i vissa fall kanbereda problem om vi har öppna ufskoftsförhör, eftersom det är just den typenav utfrågningar som massmedia egentligen är mest intresserade av. Jag troremellertid att det är problem som går att lösa, och jag tycker att vi skall sepå detta med stort allvar i folkstyrelsekommittén, Def behöver naturligtvisinte ta så förfärligt , vilket vi understryker i utskottsbetänkandet.För den skull är väl reservationen mest en liten manifestering av att vissatror mer än andra att detta kommer att ge resultat, Defkommer naturligtvis aff bli frågornas art och karaktär - så är det i de länderdär man har öppna ufskoftsförhör - som avgör om def finns intresse förutfrågningarna eller ej. Jag har själv suttit som lyssnare på en hel delutskoftsutfrågningar, och det har varit eft mycket klent intresse från massmediassida, medan vi däremot kanske har fått en litet skev bild genom deuppspelningar som förekommit i TV av vissa utskottsförhör i i sambandmed och liknande ting. Det har varit utfråg- Nr 164 ningar somväckt mycket stor uppmärksamhet och fått mycket stort genomslag. Det normalaär, även när man har öppna utskotfsförhör, att pressen visar intresse ungefärpå samma sätt som den visar intresse för förhandlingar. Vi har ingen reservation från centem, men jag har velatgöra dessa reflexioner med anledning av betänkandet. 117 () replik: Nog har jag uppfattat slavens viskning frånBertil Fiskesjö under beredningen av ärendet. Han har haft en hel del skepsisatt redovisa. Men om han tror att jag är överdrivet optimistisk och skullebefinna mig på någon triumfvagn sedan dessa förslag har genomförts, då har hanfel. Vad jag tycker atf vi kunde ena oss om är aff vi äntligen måste göranågonting åt arbetsförhållanden. Detta försök är ändå värt attpröva. Anf.118 () replik: Fru talman! Om detta är vi ense. 119SVEN-GÖSTA (): Jag vill bara göra några få kommentarer tillmotion 3196. Som motionär beklagar jag att motionens skrivning inte lyckatsövertyga utskottet till ett tillstyrkande. Jag ser def dock som ett fall framåtnär det gäller att få till stånd en debatt om arbetstider, eftersomutskottet framhåller i sill betänkande atf man avser att i utskottets särskildaarbetsgrupp ta upp våra förslag till ytterligare överväganden.Utskoftsordförandens deklaration här om aft man servåra förslag som intressanta i en fortsatt behandling anser jag vara mycketpositivt. Jag bedömer att det finns en verkligt god vilja att arbeta vidare medmotionens förslag. Jag tror mig kunna säga aft vi som har skrivit undermotionen, med den erfarenhet vi har från eff mångårigt kviftningsarbete, harbelägg för att våra förslag är realisfiska och bör genomföras. De senasteveckornas arbetsförhållanden här i talar också sitt tydliga språk omnödvändigheten av att vi får en bättre ordning på arbetstider. Kommer man att hinna med riksdagsarbetet på fastlagdatider för arbetsplena och mellan kl. (X) och19. (K), som vi har föreslagit? Vår uppfattning är att det är fullt möjligt,eftersom vi då skulle få en reserverad fid för arbetsplena på drygt 700 timmarper år. Det kan här vara på sin plats atf erinra om aft antalet /82 var 658. Vi säger atf om arbete börjar ,bör arbetsplenum ej anordnas förrän tidigast vecka 8, så att utskotten får godtid på sig att ta fram ärenden, Def är ju ett ovillkorligt krav att utskottenfår fram betänkanden så aft den reserverade plenitiden kan utnyttjas även ibörjan av året. Vi anförvidare atf det också är en demokratifråga att arbetsplena hålls på dagfid.Vi vill framhålla vikfen av att informationen om debatter och beslutkommer ut till människorna. har det dock visat sig attmassmedias riksdagsbevakning på kvällstid är - med undantag för TT-bevakningen- obefintlig. Vi ser också här att pressen saknas helt i kammaren, BertilFiskesjö sade atf def inte blir någon förändring av massmedias villighet atfreferera från , om det skulle bli mera av debatter på dagfid. Menskillnaden är väl ändå den aft pressens representanter då är här. Underkvällstid är de över huvud taget inte tillstädes och följer inte debatternaalls. Jag har inget yrkande, men jag vill uttala min förhoppning attkonstitutionsutskottets arbetsgrupp lägger fram förslagtill en bättre fingens ordning när det gäller arbetstider. Detförekommer ju atf parlament ute i världen fattar beslut om att sända människortill månen. Det borde under sådana förhållanden inte vara omöjligt för densvenska att fatta ett beslut om införande av effekfiva arbetsformer. 120 (): Detta tror jag är helt möjligt, och vi har från centems sida också lagtfram förslag i den riktningen. Jagbegärde dock egentligen ordet för aft klara ut ett missförstånd, måsteha missförstått mig om han tror aft jag menar att det inte har någon betydelseför massmediebevakningen om vi har plenum i stället för . Jagframhöll faktiskt i mitt första anförande att det är en av de omständighetersom jag tror har betydelse i detta sammanhang. Jag kan också tillägga att dettahänger samman med att även journalister numera har någorlunda regleradearbetstider, aft de har barn att passa och hämta och har svårt att klara enbevakning . Jag är därför rätt övertygad om aft vi, om vi lyckashålla mer av debatterna . också får en bättre bevakning frånmassmedias sida. På den punkten är jag alltså överens med , Anf.121 (): Jag är mycket nöjd med den deklaration som Fiskesjö nu har gjort. Är viöverens på den här punkten, ser jag ännu mera positivt på möjligheterna aff enlösning av frågan kommer till stånd. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efterdebatten om betänkande Anf.122 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu fill aft debattera konsfifutionsufskotfets betänkande 37 om radio-och TV-sändningar i kabelnät m, m. 123 (): Utvecklingen på massmediaområdet går just numycket snabbt. Prognoser överträffas, intresset hos allmänheten är stort för denya mediafeknologierna. Sändningar från utländska satelliter kan redan i dagtas emot i i en omfattning som ingen kunde drömma om bara för några årsedan. Mot denna bakgrund har vi atf ta ställning fillfrågan om kabeltelevision i , Utskottets betänkande med förslag till nylagstiftning bygger i stort på massmediekommitféns betänkande. Någraförändringar har dock skett, i princip till det bättre. Det finns ett antal reservationer och särskilda yttrandenpå vissa punkter, bl, a, rörande reklamen. Det är möjHgt, fru talman, att fleraav dessa reservationer inte hade behövt fogas fill utskottets betänkande, om vihade haft bättre tid att bereda ärendet i utskottet och därigenom ocksåmöjligheter atf hitta gemensamma nämnare, I massmediekommittén uppnåddes betydandeenighet, just genom att vi där, till skillnad från i utskottet, hade mera fidfill vårt förfogande. kom med sitt betänkande förraåret. Proposition aviserades fill sista möjliga propositionsdag, iår, men kom först . Behandlingen i utskottet av dettaviktiga ärende har fått av på , vilket inte ärtillfredsställande ur saklig synpunkt. Förutsättningen för atf finna samlandelösningar är att rimlig fid står till förfogande, vilket alltså infe har varitfallet. Det är emellertid, fru talman, trots dettatillfredsställande att vi nu äntligen får en kabel-TV-lagstiftning, som kanträda i kraft . Den gällande lagsfiftningen är starkt föråldradoch har inte tagit hänsyn till den explosionsartade utvecklingen på området. All massmedialagsfiftning måste präglas av ett vaktslåendekring yttrande-och informationsfriheten. Det är inskränkningarna som måstemotiveras -inte tvärtom.