prot · G809128 · 1984-12-31 00:00:00 — Utredningsverksamheten vid SIND bör därför, som vi anför ireservation nr 6, avbrytas. Något särskilt anslag för experter m.m. i sambandmed verksamheten bör inte anvisas för nästa budgetår. Härigenom och genom denföreslagna minskningen av anslaget till förvaltningskostnader uppnås enbesparing av sammanlagt 15,5 milj. kr. I den mån det anses önskvärt att utredningar näraslutskedet fullföljs, bör kostnaderna härför bestridas från det sistnämndaanslaget genom besparingar i fråga om andra program. I budgetpropositionen föreslår regeringen att riksdagenanvisar ett förslagsanslag om 90 milj. kr. som ersättning för extra kostnaderför förmånlig kreditgivning till . riksdagennyligen beslutat om ett nytt system för s.k. u-krediter. Det aktuella anslagetkommer därför för nästa budgetår endast att belastas av kostnader för åtagandensom ingås intill utgången av år 1984.1 reservation nr 10 föreslår vi attriksdagen avslår regeringens förslag. Enligt vår mening skall kostnaderna förgjorda åtaganden täckas av. medel från biståndsanslagen underutrikesdepartementets huvudtitel, utan någon motsvarande uppräkning avanslagen. Den reella budgetbelastningen under nästkommande budgetår kan dåminskas med 90 milj. kr. Från ett anslag som disponeras av SIND bestrids kostnaderför struktur-och utvecklingsprogram inom olika industrisektorer. Dessutom gesstöd till vissa exportfrämjande åtgärder. Med hänvisning till vad vi säger i denmoderata partimotionen om behovet av omläggning av näringspolitiken bör dennatyp av anslagsposter successivt avvecklas. Vi noterar emellertid att enbetydande del av anslaget behövs för redan gjorda åtaganden samt somreservmedel i extraordinära situationer, t. ex. rörande tekoområdet. Denna typ av selektivt stöd bör avvecklas som ettled i en allmän avreglering inom näringspolitikens område. Anslaget för nästabudgetår bör, som anges i reservation 11, minskas med 10 milj. kr. jämfört medregeringens förslag. Programmet för övriga industrisektorer bör avvecklasomedelbart, medan branschprogrammet för den trätekniska industrin bör upphöraunder /87. Regeringen föreslår att stödformen strukturgaranti upphörmed utgången av innevarande budgetår. Vi föreslår, med hänvisning till motion1983/ 84:2644, att även systemet med industrigarantilån slopas från sammatidpunkt. Anslaget för täckande av förluster med anledning av garantigiv-ningenbör därigenom kunna minskas med 25 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Denna typ av garantier medför, som vi framhåller ireservation 19, att riskbedömningen av olika projekt snedvrids. En sedvanligkommersiell kreditprövning leder till en bättre fördelning av resurser. I reservationerna 20, 21 och 23 tar vi bl, a. upp fråganom ett fristående forskningsråd. Vi anser, i likhet med våra moderata kollegeri utbildningsutskottet, att det skulle vara en styrka för den tekniskaforskningen om huvuddelen av anslagen till denna forskning fördelades av ettfristående tekniskt forskningsråd. bör alltså uttala sig för att etttekniskt forskningsråd inrättas under och att dettaråd övertar den s. k. tekniska forskningsrådsfunktionen inom STU. Teknisk forskning och utveckling är nödvändig för attsvensk industri skall kunna behålla sin konkurrensförmåga. En mycket stor delav den tekniska forskningen finansieras med medel fördelade av STU.Däremot saknas inom det tekniska forskningsområdet en motsvarighet till de forskningsrådsom finns t. ex. inom de medicinska och naturvetenskapliga områdena. Den nya forskningsrådsfunktion som knutits till STU ärenbart rådgivande. Detta är en avgörande skillnad i jämförelse medforskningsråden i övrigt. 1 dessa råd fattas besluten på inomvetenskapligagrunder av forskare. Det skulle vara en styrka för den tekniska forskningen atten huvuddel av Anslag inom industridepartementets område Anslag inom in-dustridepartem en -tets område anslagentill denna forskning fördelas av ett fristående tekniskt forskningsråd. Statens primära roll är att svara för uppbyggnaden avkvalitativt högtstående basresurser och att vidta sådana generella åtgärder,bl, a, på beskattningens område, som ökar företagens möjligheter att självasatsa på teknisk forskning och utveckling i nära samverkan med universitet ochhögskolor. Ett återinförande av det särskilda forskningsavdraget är, enligtvåra moderata förslag, ett angeläget steg i denna riktning. Från dessa utgångspunkter bör anslaget till STU minskasmed 100 milj, kr, i förhållande till regeringens förslag. Som framgår av vårareservationer som berör STU skall 70 milj, kr, föras över till det föreslagnafristående tekniska forskningsrådet under , medan 30milj, kr, kommer att utgöra en real besparing. Därtill bör det bättreresursutnyttjande som en samordning mellan SIND och STU innebär enligt vårtförslag kunna ge möjlighet till ytterligare besparingar. Den utveckling som har skett på kreditmarknaden undersenare år har inneburit väsentligt bättre möjligheter för företagen att skaffakapital för finansiering av riskfyllda investeringar. Dessutom har företagensbehov av extern finansiering minskat. De motiv som låg bakom bildandet avindustrifonden har således försvagats högst väsentligt. Fonden bör, somvi anger i reservationerna 27 och 28, avvecklas genom att influtna medel i formav återbetalningar tillförs statsbudgetens inkomstsida. Vi föreslår därför att regeringens hemställan om ettreservationsanslag om 200 milj, kr, avslås av . Vi vill i dettasammanhang återigen påminna om vårt förslag om ett återinfört forsknings- ochutvecklingsavdrag för näringslivet. Den föreslagna besparingen bör delvis kunnafinansiera det intäktsbortfall som ett återinfört forsknings- ochutvecklingsavdrag innebär för statskassan, I en enskild motion av m, fl, moderaterhemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samlad behandling av fartygskreditärenden i , I motionen erinras om att nuvarande former för statligtvarvsstöd gäller till utgången av , skall taställning till huruvida stödet skall avvecklas eller fortsätta i nuvarandeeller i någon annan form. Enligt motionärernas mening finns det anledning attdå allvarligt överväga att samla besluten i samtliga kreditärenden tillriksgäldskontoret, I samband med detta bör särskild vikt läggas vidrekryteringen av kommersiellt erfaren personal till , I vår reservation nr 32 instämmer vi i motionenssynpunkter om organisationen för det statliga varvsstödet. Vi har funnit attövervägande skäl talar för att besluten i stödärenden skall samlas tillriksgäldskontoret. Därför föreslår vi i reservationen ett uttalande frånriksdagens sida med den innebörden att regeringens kommande förslag iorganisationsfrågan skall bygga på en sådan lösning. Med det anförda ber jag att få yrkabifall till samtliga moderata reservationer som fogats till detta betänkandefrån näringsutskottet. 14PER-OLA (): Betänkande nr 22 från näringsutskottet avserju nästan hälften av industridepartementets verksamhet, åtminstone om manräknar i pengar och summerar de olika anslagen. Det handlar om anslag tillföretagsutveckling, till teknikutveckling, till småföretagen, till hemslöjdosv. Det är förstås av stort intresse att få en sådaninriktning och fördelning av de olika anslagen, att det långsiktigt främjar enpositiv näringslivsutveckling i landet. De övergripande målen måste vara attkunna flytta fram positionerna för företagen, och då alldeles speciellt för demindre och medelstora företagen, som är så avgörande för landets utveckling. Utformningen av samhällets industripolitiska organisationspelar ju också i det sammanhanget en mycket viktig roll. Jag vill påstå attden här regeringen har en mycket stark förkärlek för statens industriverk ochför selektiva industripolitiska åtgärder, t, ex, via Industrifonden, Det kommertill uttryck på flera olika sätt. Från sida efterlyser vi en mycket bättre och meranaturlig arbetsfördelning mellan SIND och styrelsen för teknisk utveckling ochen annan resursfördelning mellan Industrifonden och t, ex, de regionala utvecklingsfonderna.Ansvaret för teknikutvecklingen inom småföretagen bör åvila STU, som genomsamarbete med de regionala utvecklingsfonderna kan åstadkomma en positivteknikutveckling inom småföretagen. Av avgörande betydelse för möjligheterna att upprätthållaen spridd näringsstruktur är ju en livskraftig initiativrik småföretagsamhet.Det ger också i sin tur möjligheter till en decentraliserad bosättning överhela landet och goda servicefunktioner, I finns det drygt 290 000 privata företag, ochnästan alla dessa har färre än 200 anställda. Småföretagens roll i endecentraliserad industripolitik är därför något av A och O, vill jag påstå. Vi har från sida haft anledning attrikta kritik mot socialdemokraterna för deras bristande intresse försmåföretagen och för skapandet av en decentraliserad näringsstruktur. Närriksdagen nu behandlar årets regeringsförslag avseende industridepartementetsverksamhetsområde i detta avseende kvarstår faktiskt vår kritik. Alltförmycket, anser jag, i regeringens och socialdemokraternas politik är ägnat åt destora företagen. Det är dit de stora resurserna går. Jag vill påstå att manvisar en betydande njugghet när det gäller stödet till småföretagsutvecklingenmen visar stor generositet i fråga om stöd till större industriföretag. På denpunkten har vi många exempel. Stödet till de regionala utvecklingsfonderna ärett sådant exempel - det stödet hålls nere, I industriverkets petita för nästa budgetår, alltså det vinu behandlar, äskar man ökade anslag på totalt 66 milj, kr, förbi. a. administrationstillskotttill de regionala utvecklingsfonderna och för att förstärka fondernasfinansieringsverksamhet. Till finansieringsverksamheten har SIND begärt 50milj. Men regeringen säger nej och detsamma gör utskottets majoritet, somfaktiskt i denna fråga består av fler partier än socialdemokraterna. När jaglyssnade på vad tidigare sade i sitt anförande, blev Anslag inom industridepartementets område Anslag inom industridepartementets område jag litetorolig därför att man från sida vill gå så långtatt man t, o, m, ifrågasätter om utvecklingsfonderna över huvud taget skallsyssla med kreditgivning. Vidhåller man i fortsättningen den uppfattningen såfinns det en uppenbar risk för att man minskar förtroendet för en slagkraftigicke-socialistisk småföretagspolitik, där utvecklingsfonderna faktiskt utgörett väsentligt inslag. Socialdemokraterna visar en större givmildhet när detgäller Industrifonden, Då bör vi hålla en sak i minnet, och det är att de somi första hand kan utnyttja stöd via Industrifonden är i huvudsak de störreföretagen. Och de företagen har i regel betydligt större möjligheter änsmåföretagen att tillgodose sitt behov av kapital. Enligt mening - och vi har anmält det i motioneroch även i reservationer till detta betänkande - bör anslaget tillIndustrifonden halveras i förhållande till regeringens förslag och endast uppgåtill 100 milj, kr. De 100 milj, kr, som då frigörs bör i stället anslås tillsmåföretagsutveckling i enlighet med det förslag som industriverket lämnat,till ökade anslag till STU, till hantverksnäringen och till hemslöjden. Detinnebär att ytterligare 66 milj, kr, skulle kunna tillföras utvecklingsfondernaför ökade insatser inom områden som nyetablering av företag och utbildning samtför att stärka finansieringsverksamheten hos de regionala utvecklingsfonderna.Den är betydelsefull, inte minst i de s, k, skogslänen. Jag vill också i detta sammanhang betona att STU inte börha någon direkt långivning till storföretagen, utan stödet bör inriktas attutgå uteslutande till de mindre och medelstora företagen. Det har vi anmält ien reservation och också baserat det på motioner. Hantverksnäringarna har en stor betydelse förmöjligheterna att upprätthålla sysselsättning och service. De behandlas också idetta betänkande, och jag vill påminna om vad dåvarande industriministernframhöll småföretagsproposition, då man behandlade just hantverksnäringarna.Jag vill också påminna om att över 200 000 människor i det här landet ärsysselsatta inom hantverksnäringarna. De spelar alltså en mycket betydelsefullroll i sysselsättningssammanhang. Från sida har vi tidigare föreslagitatt en särskild statlig hantverksnämnd skall inrättas för att tillvarata ochutveckla hantverksnäringarna. Tyvärr har avvisat det kravet, och detkan jag inte tolka på annat sätt än att regeringen och socialdemokraterna intevisar särskilt stort intresse för hantverksfrågorna. har emellertid en särskild nämnd inrättats på initiativav SHIO-Familjeföretagen. Det är bra. Det är ett steg i rätt riktning. Vi menarfrån sida att staten med tanke på vikten av att upprätthålla och skapasysselsättning samt att bevara kunskapen om de gamla hantverksyrkena bör ta ettansvar för dessa frågor och anvisa ett anslag till den hantverksnämnd somSHIO-Familjeföretagen inrättat. Vi har tillsammans med föreslagitatt 1 milj. kr. skall anslås till den nämnden. Dessa pengar kan lämpligen tasfrån de medel som blir över genom att man minskar anslaget till Industrifonden. Närbesläktad med hantverksnäringarna är otvivelaktigthemslöjden. Även den näringen får en mycket njugg behandling av utskottetsmajoritet. Utskottsmajoriteten hänvisar till det statsfinansiella läget när maninte vill ge större anslag till hemslöjden och följa det förslag som nämndenför hemslöjdsfrågor lagt fram. Jag vill påstå att utskottets ställningstagandeoch även regeringens förslag på den punkten närmast är skandalöst. Det som hemslöjden behöver är en förstärkning avkonsulentverksamheten, men det, menar först regeringen och sedan utskottet,får ske genom en neddragning av anslagen till övrig verksamhet inomslöjdsektorn och anslaget till . Detär, herr talman, inget annat än ett dråpslag mot strävandena att förbättraförutsättningarna för hemslöjden och går stick i stäv med de intentioner ochbeslut som fattade. Jag vill fråga , som företrädersocialdemokraterna i den här debatten: Varför hänvisar ni socialdemokrateralltid till det statsfinansiella läget när det gäller småskalig verksamhet, närdet gäller stöd till näringar som har betydelse för bl. a. glesbygdsregionen,men aldrig när det gäller storskaliga satsningar? Varför saknas det alltidpengar för småskalig verksamhet men inte när det gäller större industriföretag? Jag vill göra en jämförelse för att visa hur njuggt manbehandlar en del verksamheter. I Tilläggsbudget III, som håller på attbehandlas i utskott, föreslår man att anslaget för utländskaministerbesök skall uppräknas med 1 milj. kr. Det är ett kommittéanslag. Manskulle kunna påstå att socialdemokraterna värderar det här enmiljonsanslagetför att ta emot utländska ministerbesök högre än att satsa på hantverksnäringeneller slöjdnäringen. Man skulle kanske kunna påstå att regeringen anslår pengarför att visa stor gästfrihet men snålar med pengar till hemslöjd och hantverk,det som kan ge sysselsättning framför allt i regioner vilka som regel ärundersysselsatta. Från sida föreslår vi att ytterligare 1,2 milj.kr. anvisas som en förstärkning av anslaget till främjande av hemslöjden. Dethär utökade anslaget får avse utbyggnad av konsulentverksamheten och skulle dåockså ge utrymme för ytterligare satsningar på sameslöjden genom att mandärigenom kunde inrätta en tredje slöjdkonsulenttjänst för sameslöjd. Sedan över till anslaget för Norrlandsfonden, som ocksåtas upp i det här betänkandet. Jag vill påminna om att Norrlandsfonden alltsedanbildandet spelat en mycket aktiv roll inom närings- och regionalpolitik. Mångaindustriprojekt skulle inte ha kommit till utförande om inte fonden medverkatmed riskkapital. har Norrlandsfondens risktagande också möjliggjortsatsningar där andra finansiärer tvekat. beslutade på regeringens förslag attmedelsramen för Norrlandsfonden skulle minska med 10 milj. kr. Jagvill påstå att det på ett avgörande sätt har försvårat för Norrlandsfonden attuppfylla sin roll för näringslivet i norra . Den slutsatsen har ocksåstyrelsen för Norrlandsfonden kommit till. Man har begärt att det årligaanslaget nästa Anslag inom industridepartementets område 2 protokoll 1984/85:128-129 Anslag inom industridepartementets område budgetår,som vi nu behandlar, åter skall uppgå till 30 milj. kr. Det har vi fråncenterns sida funnit välgrundat. I ett läge med fortsatt hög arbetslöshet och betydandeavfolkningsproblem i Norrlandslänen är det inte försvarbart att på det sätt somutskottets majoritet gör försvåra näringslivsutvecklingen genom att hålla nereanslaget till Norrlandsfonden. Man håller ju också nere anslagen tillutvecklingsfonderna. Sammantaget får det här en mycket negativ effekt. , herr talman, några ord om utvecklingsfonderna,styrelserna och målgruppen. Jag vill först uttala en stor tillfredsställelse över attindustriministern inte funnit anledning att förändra avtalen med landstingennär det gäller styrelsens sammansättning. Den uppfattningen har också utskottetenhälligt kommit fram till. Jag vill uttala en stor tillfredsställelse på denpunkten. Det är viktigt att utvecklingsfonderna nu får arbetsro.Det råder en bred enighet inom landstingen, som är den andra parten när detgäller utvecklingsfonderna - staten och landstingen delar ju på huvudmannaskapet- om att de regler som gäller för utvecklingsfonderna utgör ett viktigtinslag i samarbetet mellan just staten och landstingen. Det är viktigt att detgoda samarbete som har funnits kan få fortsätta iframtiden. Landstingen och de berörda kommunerna bör då det gällerstyrelserna se till att man väljer sådana ledamöter som har goda kunskaper ocherfarenheter från arbete i företag. Det är synpunkter som har kommit framunder årens lopp. Ytterst måste landstingen-jag vill betona detta-som ärvalförrättarei detta sammanhang, och de politiska partierna se till att man fåren sådan sammansättning på utvecklingsfondernas styrelser att arbetstagare ochrepresentanter för småföretagarna i länet ingår. Ansvaret för att man får enallsidigt sammansatt styrelse åvilar ytterst landstingen och de politiskapartierna. Utvecklingsfonderna måste vara öppna för denya krav som reses på fonderna. Inledningsvis skulle fonderna uteslutande varainriktade på industriföretag med industriproduktion. Men vi vet att detta underårens lopp har förändrats. Kraven har ökat på satsningar på servicenäringar avbetydelse för industrin. Därför är det viktigt att man prövar möjligheterna attvidga utvecklingsfondernas målgrupper. Jag vill med detta yrka bifall till dereservationer till detta betänkande som har undertecknat. Det är delsseparata centerreservationer, dels reservationer som har undertecknattillsammans med och . 15WIVI-ANNE RADESJÖ (s): I årets budgetproposition fullföljs denomläggning av industripolitiken som regeringen redan i sin regeringsdeklarationaviserade . Utgångspunkten för regeringens politik har varit behovetav att stärka industrisektorn. Vi kan inte heller nöja oss med den positivautveckling som har skett , utan satsningen på attstärka industrin måste fortsätta. Vad har då gjorts? Det första steget gäller "ny grundför tillväxt". För att ge industrin ett förmånligt kostnadsläge ochdärigenom öka exporten och stärka konkurrenskraften för den importkonkurrerandeindustrin genomfördes devalveringen . Tack vare denna har svenskindustri återhämtat sig med betydligt sämre utveckling änindustrin i våra konkurrenfländer. Industripolitiken har åter börjat inriktaspå stöd till tillväxt, förnyelse och industriell omvandling, och subventionernatill krisföretag har minskat. Det andra steget gäller "förnyelse". Det innebäroffensiva insatser inom industripolitikens område. Denna politik lades fast iden proposition om industriell förnyelse och tillväxt som presenterades våren1984. Detta följs nu upp i årets proposifion. Det tredje steget innebär "kreativ industriellmiljö". Arbetet med att undanröja onödiga regler och krångel och attmotverka byråkratisering har inletts inom regeringen. Syftet är att underlättaett seriöst företagande. För näringslivets utveckling är det angeläget attmotverka osund konkurrens från företag som undandrar sig skyldigheter motsamhället bl. Det här, herr talman, var en liten inledning, och jag gårnu över till att något kommentera en del av de reservationer som är fogade tillutskottets betänkande. kommer senare i debatten att ta upp bl.a. det som gäller styrelsen för teknisk utveckling och därmed sammanhängandedelar samt de reservationer som hör till det området. I reservation nr 1 yrkas bifall till två motioner som vi iutskottet känner igen . Senast vi träffade på dem var vidbehandlingen av budget, då avstyrkte liknandemotionsyrkanden om avveckling av branschråden. Utskottet har inte ändratuppfattning utan anser fortfarande att varje regering bör ha viss frihet attvälja former för sina överläggningar med näringslivet. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 1 frånmoderaterna och . När det gäller statens industriverk har tre motionerbehandlats. vill i sina två motioner att SIND avvecklas somfristående ämbetsverk och menar att det behövs en ny organisationsstruktur förbåde SIND och STU. och menar att man bör åstadkomma enbättre fördelning mellan SIND och STU. Vi i utskottsmajoriteten vill då påminna om att 1984antogs ett treårsprogram för verksamheten inom SIND och det utgick från denorganisation som genomfördes . Vi menar att det finns ingen anledning att omprövadetta beslut , utan jag yrkar avslag på reservationerna 2 och 3. Jag villockså yrka avslag på reservationerna 4 och 5 av samma skäl. Vad gällerutredningsverksamheten anser utskottet att det av regeringen föreslagnareservationsanslaget är väl motiverat. Utskottet avstyrker därför reservationnr 6 från , som vill avbryta all utredningsverksamhet, och ocksåreservation nr 7 från som vill begränsa densamma. Under punkten 9 ibetänkandet behandlas främjande av hemslöjden. Utskottet är positivt till enutökning av konsulentverksamheten, men Anslag inom industridepartementets område Anslag inom industridepartementets område finnstyvärr ingen möjlighet att öka på anslaget på grund av det statsfinansiellaläget. Därför avstyrks reservation nr 8 från . När det gällerhuvudmannaskapet finns det möjlighet till en viss flexibilitet, och vimotsätter oss inte möjligheten till att även utvecklingsfonden kan svara förhuvudmannaskapet i ett län där man kanske är enig om att det skulle vara attföredra. Punkten 10 i utskottsbetänkandet tar upp medelstillskotttill Norrlandsfonden. Regeringens förslag innebär ett anslag på 20 milj. kr.för kommande budgetår. Detta är helt i Hnje med riksdagsbeslut. Nuvill höja detta anslag med 10 milj. kr. Det tycker jag är litetunderligt, inte bara med tanke på att minsann vill spara på allaområden i övrigt - möjliga som omöjliga - utan kanske främst därför att detjust nu pågår ett intensivt arbete med att gå igenom och utvärdera fondensinriktning och omfattning . Styrelsens förslag är nu ute på remiss, och vi kan räknamed att få ta ställning till det förslaget här iriksdagen. Därför bör det nu föreslagna anslaget stå fast för den nuvarandefemårsperioden. Därmed avstyrks reservation nr 9. Reservation nr 10 från tar upp krediten tillu-länder. Regeringens förslagsanslag på 90 milj. kr. skall täcka redan gjordaåtaganden och kan inte så där direkt avbrytas. Därför menar utskottsmajoritetenatt detta anslag bör tillstyrkas och till följd av detta avstyrks reservationnr 10. Under rubriken har lämnats enreservation av och . Reservanterna vill att anslagetskall minskas med 10 milj. kr. Utskottet anser dock att de branschfrämjandeåtgärder som finansieras från det här anslaget skall fullföljas i enlighet medriksdagens tidigare beslut om treårsprogram för SIND och avstyrker därförreservation nr 11 och tillstyrker regeringens förslag. Under punkten 16, Småföretagsutveckling, har utskottetbehandlat flera motioner om utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet. a. krävts i motioner att en omläggning skall ske.