prot · G80992 · 1984-12-31 00:00:00 — En viktig förutsättning för införande av allmännamammografiundersökningar är att det finns utbildad personal i mammografi. Utbildningensäkerställer en god kvalitet i mammografiverksamheten. Jag har därför i samrådmed vidtagit åtgärder soni möjliggör att en första utbildningav röntgenläkare och röntgenassistenter kan komma till stånd redan under våren1985. 21 MARGÖ (vpk): Jag tackar sjukvårdsministern för svaret på min fråga. Svaret ärvisserligen ganska allmänt hållet, men jag tolkar det ändå som positivt. Ifio års fid har vpk drivit kravet på allmänna hälsokontroller med mammografi,och detta krav har stötts av en bred kvinnorörelse och enskilda Men kampen harvarit hård. Vi har upplevt hur förslag till åtgärder har sopatsunder mattan med olika argument. Utvärderingenav försöksverksamheten i och var en skön seger,samfidigt som det kändes märkligt att höra bekräftamammografins posifiva resultat med de argument som vi fört fram . Mammografinär, såvitt jag vet, den enda diagnosmetod som utvärderats så noggrant innan denkunde godkännas och bröstcancer den enda sjukdom där det ifrågasatts om entidig diagnos ger bättre behandlingsresultat. Kanske en del gör bedömningen attdet var värt att vänta på en fullständig utvärdering och ett positivtresultat. Men vi tvingas konstatera att priset var att fler kvinnorskulle dö i de kontrollgrupper som ej blev undersökta jämfört med demammograferade kvinnorna. Jämsidesmed kravet på hälsokontroller har vi pekat på utbildningsbehovet förverksamheten. 1980 lovade dåvarande sjukvårdsminister att se överfördelningen av röntgenläkare för att täcka kommande behov. 1981 gav riksdagenen direkt beställning till regeringen och dåvarande sjukvårdsminister de snabbt och aktivt skulle agera för ökad utbildning av personal förmammografi. Då förväntades utvärderingen av försöksverksamheten vara klar1983. Men trots fördröjningen befinner vi oss i alla fall i densituationen att det saknas utbildad personal för att vi nu skall kunna startamed allmänna hälsokontroller. Nuförväntar vi oss att sjukvårdsministern fullföljer beställning från1981 i vilken det fastslås att statens uppgift är att se fill att det finnsutbildad personal för verksamheten med mammografi. Sjukvårdsministern anger atthon har vidtagit åtgärder, men hon talar inte om exakt vilka. Vi förstår att vii framöver får betala för tidigare underlåtel-sesynder. Frånvpk:s sida kommer vi noggrant att följa alla åtgärder som vidtas av staten ochlandstingen för att förverkliga hälsokontroller med mammografi. 22 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Bröstcancerär den vanligaste cancersjukdomen över huvud taget. av alla kvinnor drabbasförr eller senare av den, enligt beräkningarna. 1980 avled över 9 000 kvinnortill följd av bröstcancer. Utveckhngen är dessutom negativ. Mellan 1961 och1970 ökade bröstcancerfrekvensen , och varökningen . Naturhgtviskänner vi alla en lättnad och glädje , när vi kan konstatera attutvärderingen av försöksverksamheten nu är klar och att den blev så positiv.Man räknar med att dödsfallen kan reduceras med om man införmassundersökning med mammografi, detta till den i sammanhanget blygsammakostnaden av . per undersökt kvinna. Utei landstingen har man länge väntat på dessa resultat, och hur reagerar man närde nu kommer? Jo, precis som vi här , dvs. positivt i sak. mångahåll, inte minst i skogslänen, säger man att materialkostnader,investeringar, service och underhåll - allt sådant har vi en beredskap för ochdetta klarar vi av. Men hur skall vi klara det här med personalen? Vi har intekompetent personal, och utan sådan gör undersökningen större skada än nytta. I mitt hemlän finns åtta röntgenläkartjänster. Treav dem är inte besatta. Det gäller både tjänster som överläkare och tjänstersom biträdande överläkare, Genomförs massundersökningar med mammografi behövsytterligare läkartjänster plus tjänster för assistentpersonal. Sjukvårdsministern har i sitt svar aviserat ett snabbtigångsättande av utbildning, och det är självfallet väldigt bra. Men jag villställa frågan: Vad händer med den regionala fördelningen av läkare i landet, ommammografiundersökningar blir rufin. Jo, vi befarar att koncentrafionen avläkare ytterligare kommer att förstärkas i de områden där man har godfillgång på läkare. Förutom att vi i ett skogslän alltså kommer att haunderskott på röntgenläkare nu och framöver, så kommer läkarförsörjningen istort att försvåras, eftersom det öppnas en ny marknad i försådana läkare som annars kanske skulle ha kommit till oss, skall jag prata hälso- och sjukvård uppe iGäddede, som ligger från , Där har man inte någon permanentläkare, och ibland finns det inte vikarie, utan man får åka de 30 milen tillÖstersund - tur och retur - för att träffa en läkare. Det är ungefär hkalångt som härifrån och till . Den sträckan måste man alltså åka för attöver huvud taget få träffa en läkare. Vid mötet skall jag berätta föralla kvinnorna i , att nu skall kvinnor över en viss ålder få genomgåhälsoundersökning med mammografi. Då kommer kvinnorna på det mötet att säga:Det är väldigt bra. Men gäller det också oss? Jag undrarvad jag skall svara dessa kvinnor i . Anf.23 (): Jag tackar sjukvårdsministern för svaret på den fråga sommin kollega ställt; hon kan på grund av sjukdom inte självvara närvarande för att ta emot svaret. positiva rapport angående resultaten frånförsöksverksamheten med mammografi i och harverkligen intensifierat diskussionerna angående mammografiundersökningar ute ilandstingen. I har man redan tidigare aktualiserat fråganom allmän hälsokontroll med mammografiundersökningar, och bl. a. tillsattes idecember en arbetsgrupp med uppgift att följa utvecklingen på dettaområde. Gruppen har t. ex. beslutat genomföra en probleminventering om vilkabehov som kommer att uppstå rörande personal, lokaler, utrustning och framförallt utbildning, ifall mammografi skall användas som hälsokontroll. Man har dåkommit fram till att det är främst på den röntgenologiska delen som de störstaproblemen föreligger, eftersom det inte finns utbildadpersonal i den utsträckning som erfordras vid en allmän kontroll. Det är med utgångspunkt i de här förberedande planerna påallmän mammografikontroll i som det är intressant att få veta vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att underlätta utbyggnaden. Detta äralltså bakgrunden fill frågan. Det är med fillfredsställelse jag noterar attsjukvårdsministern ansluter sig till våra synpunkter på vikten av att det finnsfillgång till utbildad personal och att hon, som framgår av svaret, i samrådmed vidtagit åtgärder, så att utbildning av röntgenläkare ochassistenter kan påbörjas redan i vår. För min del instämmer jag i vad MargaretaWinberg här sagt om att det är väldigt viktigt att det vidtas åtgärder så attinte glesbygden blir utan läkare även i detta sammanhang. Jag förutsätteralltså att sjukvårdsministern håller ett öga på även den delen. Jag tackarän en gång för svaret. 24ANITA BRÅKENHIELM (m): Den mycket efterlängtade utvärderingen avEW-projektet är nu klar, och vi står alltså i vårt land med ovanligt fast markunder fötterna när vi nu kan säga att det är dags att sätta i gång medmammografiundersökningar på bred front. 1981 gjorde socialutskott ett mycketseriöst arbete på det här området. Utskottet konstaterade att det varvärdefullt att vänta på utredningen men att man redan då kunde ana det resultatvi nu har fått. gjorde därför ett fillkännagivande till regeringen,där man bl. a. påpekade att det vore statens uppgift att se till attutbildningen av erforderlig personal kom i gång på ett sätt som gjorde att personalskulle finnas den dag den behövdes. var frågan uppe i riksdagenigen. anförde i sitt betänkande , med anledning avatt regeringen då sade sig ha överlämnat en skrivelse till medbegäran om planering på utbildningssidan: Enligt från inhämtaduppgift förbereder myndigheten f. n. en framställning till regeringen omutbildning av läkare och personal för mammografiverksamhet. Sedan kom ett regeringsskifte. Hadede borgerliga regeringarna på samma vis som det ryktades att socialdemokraternahade gjort 1976 rensat skrivborden på ett sätt som gjorde att man inte hademöjlighet att följa upp vad som tidigare hade planerats eller ligger felet hossocialstyrelsen? I reportage från landstingsmöten överallt ute i landetunder de här dagarna kan man läsa hur landstingen har reagerat. I Södermanlandär man seriös. Där säger man: Så fort rekommendationer kommerskall vi göra en planering för att se hur många kvinnor som kommer att beröras,hur mycket personal som skall utbildas och vilken utrustning som behövs. IHalland har det moderata landstingsrådet framfört stark kritikmot , som går ut med uttalanden om att det bara är att sätta igång. Riktigt så enkelt har det kanske inte varit, men man påpekar att detbehövs råd och föreskrifter, och framför allt påpekar man vilken brist det 2 protokoll 1984/85:92-95 fortfarandeär på utbildad personal. Sjukvårdsministern konstaterar i sitt svar attutbildad personal är en förutsättning för mammografi. Jag vill starktunderstryka detta: Dålig mammografi är sämre än ingen mammografi alls. Jag vill fråga: Är sjukvårdsministern beredd att göra ettuttalande med innebörden att man tillhåller landstingen att verkligengöra detta på ett seriöst sätt? Jag hörde oroande rapporter, från mitt egetlandsting, där landstingsrådet i går sagt: Vi är beredda att se till attverksamheten kan starta i full skala . Det är uppenbarligen alldelesomöjligt. Samma landsfings utbildningsledare säger att utbildad personal ejfinns. Är sjukvårdsministern beredd att ställa krav påsocialstyrelsen, så att det beställda utbildningsprogrammetverkligen kommer i gång , och får medel för detta? Den studie och utvärdering som har ägt rum iKopparbergs län och är av närmast banbrytande karaktär ochkommer att få utomordentligt stor betydelse inte bara för utan för helavärlden. Jag tycker att det är mycket bra att vi har fått den härutvärderingen. När sedan vpk framhåller att man visste detta långt innanutvärderingen var gjord, får Margö och vpk stå för detta. fick 1981 en beställning med anledning avriksdagsbeslutet, och jag vill säga till : Jag har inte settnågon framställning från före den som kom . Manhar haft en beredskap för att begära medel och sätta i gång utbildning. Jag kan upplysningsvis säga, att man i den inventering somgjorts har kommit fram fill att det finns ungefär hundra läkare, som i någonform har utbildning i mammografi. Man beräknar att det ytterligare behovet avläkare är mellan femtio och hundra, och dessutom behövs utbildning av röntgenassistenter. Det som och även tog upp ärett problem som inte bara gäller den här kategorin läkare utan den ojämnafördelning som vi har i vårt land och inte har någon större möjlighet attstyra. Dagmarpropositionen, som innebär en rättvisare fördelning av de ekonomiskaresurserna från samhällets sida, bör kunna ge en jämnareläkarfördelning. Men jag tycker att skall svara sina lyssnareatt hon utgår från att det skall ges möjlighet för alla kvinnor i landet attgenomgå en allmän hälsokontroll och få mammografiundersökning. 26 MARGÖ (vpk): När vi från vpk:s sida 1975 i länslandsting väckte den första mofionen om allmänna hälsokontroller med mammografistödde vi oss på de undersökningar som fanns då: en amerikansk s. k. HIP-studieoch Gävleborgsstudien. Vi stödde oss också på enskilda läkare som menade attdet här varit något positivt. Efteråt har man sagt att inte uppfyllde kravenpå en vetenskaplig undersökning. Om man översatte resultaten till svenska förhållanden skulle manenligt spara 500 kvinnoliv med hälsoundersökningar medmammografi. Det är då märkligt, tycker vi, att den nu godkända svenskaundersökningen har kommit till precis samma resultat - hälsoundersökningar medmammografi kommer att spara 500 kvinnoliv . Jag är ingen vetenskapsman,men nog verkar det vara mer än en slump att två undersökningar kommer tillprecis samma resultat. AnitaBråkenhielm är orolig för att man skall komma i gång för fort medmammografiundersökningarna. Med mig är det precis tvärtom - jag är orolig föratt de skall fördröjas ytterligare. Enligt uppgift behövs det utbildning av 100läkare och lika många assistenter för att verksamheten skall komma i gång. Jagundrar då hur tidsschemat - studieplanen - för utbildningen av läkare ser ut.Sjukvårdsministern anger inte hur många läkare man skall böria utbilda . Jagundrar också vad regeringen har för fidsplan i stort. När tror statsrådet på allvar kan komma i gång med de här hälsoundersökningarna? Jagundrar vidare om de landsting som anser sig ha resurser för verksamheten - omdet nu finns sådana landsting - kan börja med dessa hälsoundersökningar så fortde har fått råd och allmänna riktlinjer för verksamheten? Anf.27 (): Som Gertmd säger är läkarförsörjningen i glesbygd ettprincipiellt och allmängiltigt problem. Jag brukar hänvisa till den utmärktahälso- och sjukvårdslagen, där portalparagrafen säger att målet för hälso- ochsjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen.Men att år hänvisa till dessa ord medan människorna upplever att detinte händer någonfing är ganska besvärande. Jagär också nöjd med att Dagmarreformen genomfördes. Men vi har i bl. a. mofionerhävdat att vi inte tror att det räcker. Kommer det då en sådan sak som allmännahälsoundersökningar, som i och för sig är mycket bra, måste man möta deeventuella negativa effekter de kan få på andra områden, om man skall leva upptill vad som sägs i hälso- och sjukvårdslagen. Vi har framlagt förslag omhur man skulle kunna styra läkare till de delar av landet där det råderunderskott. De har gällt etableringsrätten - vi har jämfört med reglerna förtandläkares etablering, som är betydligt strängare, de har gällt solidariskläkarförsörjning, som vi hade , och de har gälltmeritvärderingssystem, som också har diskuterats påLandstingsförbundets kongress. Det var närmast sådana styrmöjligheter jagefterlyste. 28 (): Statsrådet säger att någon framställning inte har kommit frånsocialstyrelsen . Då vet vi alltså var skulden hgger. Framställningenutlovades och skulle således ha varit under beredning. Rättskall vara rätt. Då kanske också vi kvinnor här i får ta på oss litetav skulden för att vi inte har tagit upp frågan och sett fill att det helakommit upp ur skrivbordslådorna. Men vi trodde kanske att saken skulle ha singång på ett normalt sätt i och med det klara beslut som var fattat. Jagär inte orolig för att man skall komma i gång för fort. Jag är orolig för skall komma i gång på ett sätt som medför dålig kvalitet. Jag upprepar attdet skulle vara mycket värdefullt om statsrådet ville göra ettuttalande, som understryker hur viktigt det är att för denna typ avundersökning, där det rör sig om mycket små marginaler i fråga om kvalitet närdet gäller att nå den avsedda effekten, göra upp seriösa planer, välja ut rättgrupper och se till att personalen är av fillräckligt hög kvalitet. Det handlarinte bara om läkare utan också om 300-400 röntgenassistenter som måstevidareutbildas. Imitt eget landsting hörde jag att röntgenassistentutbildningen lades ned heltoch hållet . Några röntgenassistenter med utbildning för dennaverksamhet finns inte . Ändå påstår vissa landstingspolifiker att de ärberedda att sätta i gång . Detta gör mig litet orolig. Det vore därförvärdefullt med ett uttalande om vikten av att man åstadkommer en verksamhet medkvahtet. Det är inte så lätt, , att hinna med att ge beskedtill fyra frågeställare på de som jag har till mitt förfogande.Enligt vad jag har inhämtat från anser man där det mycketangeläget att utbildningen i mammografi för röntgenläkare ochröntgenassistenter kommer till stånd. Det ser jag såsom ett tecken påatt man vill behandla denna sak seriöst. Jag har också erfarit att man inomLandstingsförbundet är positiv fill en utbyggnad. Omdet finns landsting som har alla resurser, Margö , kan denaturligtvis starta denna verksamhet när de har fått allmännaråd. Anf.30 MARGÖ (vpk): Jag tackar sjukvårdsministern för detta svar. Min följdfråga blir: Närkan vi vänta dessa allmänna råd och riktlinjer från ? Överläggningenvar härmed avslutad. 1984/85:10 Anslag på tilläggsbudget II till statsbudgetenför /85 (prop. 1984/85:101 delvis) 1984/85:11om anslag till m, m, (prop. delvis) samt 1984/85:12 om hemspråksundervisningen igrundskola och gymnasieskola m,m.(prop. 1984/85:100 delvis). 31 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 11 och 12 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså utbildningsutskottets betänkande 11 omanslag till m.m. Programvara för dataundervisning i skolan Programvaraför dataundervisning i skolan 32 PER (): I detta betänkande från utbildningsutskottetfinns en reservation från moderata samlingspartiet om resurser för attdefiniera skolans databehov. Att vi moderater har yrkat avslag på regeringensförslag om 6 milj. kr, för detta syfte är först och främst en fråga ombesparingar på statsbudgeten. Vi har ställt oss frågan om det verkligen kanvara rimligt att skattebetalarna skall behöva betala någonting som företag medintressen i datahanteringen rimligen borde kunna stå för. Skolan tillhörnämligen de allra mest intressanta marknaderna för såväl hårdvam- sommjukvaruföreta-gen inom databranschen. Att skattebetalarna under sådana omständigheterskall behöva betala 6 milj. kr. för att skolans behov av datatjänster skalldefinieras finner vi moderater svårbegripligt. Detta ärende gäller emellertid också enprincip. Frågan är nämligen om definitionen av skolans databehov skallpreciseras genom centrala undersökningar för att därefter föreställas genomcentrala råd eller föreskrifter i akt och mening att inrikta skolenheternasdataupphandling. Jag är för min del övertygad om att man når långt mycketlängre, om man låter många olika tillverkare av programvara för skolansdataundervisning erbjuda sina tjänster och produkter och låter skolenheternavid upphandlingen välja från denna rika meny av programvara. Därigenom ökarderas möjligheter att få precis den programvara som svarar mot skolans behov. Risken, fru talman, är överhängande att man med denuppläggning regeringen har valt kommer att slå undan möjligheten för de mångadataföretagen att utveckla en mångfald av alternafiv för skolan. Detta kommertill slut att drabba de elever som inte får tillgång fill den bästa tänkbaraprogramvaran i sin undervisning. Med det jag nu har anfört, fru talman, ber jag att få yrkabifall till den moderata reservationen. Programvara för dataundervisning i skolan 33 (): I reservafion nr 2 tar utskottetscenterledamöter upp anslaget under beteckningen Kommittéer m. m. Vi anser attdetta anslag har räknats upp rätt kraffigt från föregående år och har bedömtatt en besparing på 4 milj. kr. är fullt möjlig på det anslaget. Vi vill istället utnyttja dessa pengar för fortbildningsändamål, ber jag bara att få yrka bifall till reservation 2,När det gäller bakgrund och argument för vår prioritering kommer vi tillbaka iett annat sammanhang. 34BENGT (): En av de vikfigaste handikappfrågorna just nugäller hur den nya datatekniken, som väller in över vårt land och som påverkaralla tänkbara samhällsområden, skall kunna anpassas och göras fillgänglig förhandikappade, I det arbete som bedrivs upplever vi många svårigheter ochproblem och ganska få framgångar. En av de viktigaste uppgifterna i det arbetetär att se till att handikappanpassningen av tekniken blir en del av denallmänna utvecklingen och inte sker vid sidan om. I motion 1341, som behandlas i det här betänkandet, harjag tagit upp frågan om utveckling av programvara för handikappade elever ianslutning till den nya resurs som regeringen vill skapa förprogramvaruutveckling i skolan. Jag upptäcker att det finns två sätt att tolka min motion.Jag kunde avse att utveckla särskild programvara som kan användas såsom programför att undervisa handikappade elever. Jag kunde också avse vissa handikappnormersom tas in i den allmänna programutvecklingen. Om jag hade avsett den förra tolkningen, hade jag kunnatacceptera den behandling som utskottet har givit min motion, men är det pådet sättet att jag avser det . Genom vissa hänsynstaganden i den allmännaprogramutvecklingen skulle det vara möjligt, framför allt för synskadade eleveroch rörelsehindrade elever, att ta del av den undervisning som förmedlas genomdatorer i den allmänna skolan och på ett generellt sätt. Det är den typen avanpassning jag har velat komma åt. Jag beklagar att det på denna punkt har blivit ettmissförstånd mellan mig och utskottet. Samfidigt är jag övertygad om attutskottet, om det hade tolkat min mofion så som den var avsedd, skulle haunderstrukit betydelsen av att allt görs som kan göras för att ocksåhandikappade elever skall kunna ta del av den dataförmedlade undervisningen ochatt man verkligen satsar på de metoder för detta ändamål som är möjligaatt ta fram inom ramen för den allmänna programutvecklingen. Den hänvisning som utskottet gör till en särskild resurspå vilken fr. o. m. nästa budgetår kommer att finnas inomstatens insfitut för läromedelsinformafion gäller den andra typen av behov,dvs. den som avser utveckling av särskilda program för handikappade. Men kanskekan ändå broar slås mellan de båda typerna av resurser, på ett sådant sätt attvi får en utveckling i den riktning som vi önskar. Det viktiga för mig är att handikappadeelever inte lämnas i sticket när datorn nu tas i anspråk i undervisningen. 35 (): Betänkandet behandlar förslag i budgetproposifionen beträffandemedelsanvisning dels till , dels fill kommittéer m.m.Under anslaget Kommittéer m.m, föreslås bl.a, 6 milj. kr. för utveckling avprogramvara för dataundervisning och 1,5 milj. kr. för översyn av denyrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan. I reservafion 1 yrkar moderaternaatt förslaget om 6 miljoner för utveckling av programvara för dataundervisningskall avslås. Utskottsmajoriteten hänvisar bl.a. till erfarenheter från andraländer som visar att det är svårt att utveckla programvara utan insatser ochstöd från samhällets sida. Tillgången på datautrustning och programvara är avcentral betydelse för undervisningen, och därför yrkar jag avslag påreservafion 1. föreslår i reservafion 2 att anslagetKommittéer m. m. skall minskas med 4 milj. kr. Med hänvisning fill att även ensådan prutning skulle vara negativ för utvecklingen av programvara yrkar jagavslag även på reservation 2. Med detta har jag yrkat avslag på de bådareservationerna och ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i desshelhet. Jag vill vidare fill säga att det, somframgår av utskottets betänkande, har inhämtats uppgifter om kostnader för attframställa påbyggnadsprogram. Utskottet hänvisar fill ett anslag under punktenB 5 för utveckling av läromedel på dataområdet för elever med handikapp. Numenar att han fill en del har blivit missförstådd - han har isin motion syftat till mera begränsade åtgärder i programmen, att vissaanpassningar av funktioner skall kunna göras osv. Men i mofionen talas detbevisligen också om påbyggnad av programvara. Det är naturligtvis omöjhgt förmig att utan vidare, ta ställning till det som sade i sittanförande, men om det är fråga om enklare åtgärder, såsom sades, utgår jagändå från att det gäller önskemål som kan fillgodoses, med tanke på den storabetydelse som det har att elever med handikapp kan bli delakfiga i utbildningenpå dataområdet. Programvara för dataundervisning i skolan 36PER (): Från utskottsmajoritetens sida hävdasuppenbarligen att skolan får en sämre programvara, om staten inte betalar 6milj. Men det är inte detta som är förslagetsverkhga innebörd. Uppgifter som programvarufillverkarna borde kunna klara påegen bekostnad skall, enligt majoritetens uppfattning, i stället staten ståför. Jag måste få fråga utskottsmajoritetens företrädare: svenska erfarenheterfinns det av att man inte genom ett nära samarbete mellan skolan ochprogramvamtillverkarna kan få fram den programvara som skolan efterfrågar? Hemspråksundervisningeni grundskola och gymna-sieskola