prot · G80975 · 1984-12-31 00:00:00 — I har vi behållit många praktiska kunskaper som äri del närmaste bortglömda i övriga , Det finns fortfarande kvinnor somkan tillverka den underbart vackra Orsadräkten, från jorden lill färdigtklädesplagg. Man kan odla och bereda linet, sköta får, bereda ull, spinna,väva, utsmycka och sy en dräkt som beundras i de flesta sammanhang. Man kanfrån lokala råvaror tillverka allt del som behövs i ell hushåll. Man kan kokalut av björkaska, binda borstar och ta fram maten från fälten och skogen. Mankan bygga hus av timret i skogen - knultimra och uppföra. Man har kvar i minnet och hardelvis återupplivat en förvaltningstradition på bynivå. Man minns de gamle, somhade stor värdighet och respekt med sig och som ingav ordning och trygghet. Orsamålet, en självständig gren av fornnordiskan, har flerord för känslor än svenskan. Man skapade en egen musik. De underbaramelodierna, som inspirerats av kyrkans gregorianska sånger, spelas av nyagenerationer. Det finns möjlighet till en kulturell identitet, att känna hör hemma och kän respektera sill sammanhang. Det var inte så länge sedan som vår bygd varsjälvförsörjande. Men man levde då under myckel knappa förhållanden. Så sentsom svalt folk ihjäl i . Och de gamle förtryckte nog ofta deunga. En förändring var. nödvändig, och den kom med modern teknik,företagsamhet och kommunalförvaltning. Vi har allihop fått det mycket bättre.Vi har fått välstånd, trygghet och möjligheter till utveckling. Vi har eltrikt differentierat näringsliv med många mindre företag. Skogen sköts medkunnighet och omsorg, och unga människor börjar återvända till jorden. Men hukade sig mångalandsbygdsbor. De stalsuppfoslrade teoretiker som drog in ibeslutsfattarpositionerna talade ett annorlunda språk och förslod inte deursprungliga invånarnas värderingar och kunskaper. Folk fick lära sig att aktasig för att ulmana löjet och att experterna visste bäst. Utvecklingen byggdeinte vidare på den organisafion och kunskap som fanns och inte på invånarnasvillkor. Den breda kunskapen ansågs inte viktig annat än som kuriosa förturister. Inställningen har ändrats . Självförtroendet hos demånga människorna håller på att bli starkt igen. "Den tystakunskapen" håller på att få röst som hörs. Hos oss är problemen enkla att lösa. Förståelsen ökarmellan människor med olika bakgrund. Det är svårare ute i världen, där olikakulturer krockar och människor förtrycks, ibland för vinningslystnad, men oftaav ren okunnighet och t. o. m. välvilja. Den industrialiserade människanshögmod och etnocenlrism är ett stort problem för många länders folk. Det finns en myt om "folkels okunnighet" - TheMyth of the People's Ignorance", skriver i kommande nummer av . Många folk i t. ex. har en djup kunskap om hur mankan försörja sig på de villkor som naturen erbjuder. Förståsigpåare från länderna introducerar teknik och arbetsorganisation som i sin förlängningåstadkommer öknarnas skrämmande utbredning och som ökar de många människornasfattigdom. Man för in djurarter som inte passar klimatet och växter som kräverkapital i stället för att utveckla lokal växtförädling av lokala lantsorler, såatt folkel självt kan behålla kontrollen och inte bli beroende av att köpa frånstora multinationella bolag. En utveckling är naturligtvis viktig och nödvändig när detfinns problem att lösa. Men vilken utveckling kommer till stånd? Med vilken människosyn och syn på naturen sker den tekniskautvecklingen? Iregeringens budget prioriteras den tekniska utbildningen och forskning- en för allstärka vårt näringsliv. Det är viktigt att vi diskuterar vilken sorts tekniskutveckling vi vill främja. Skall den ge några få mer makt över våi-försörjningeller skall den göra oss alla mer kunniga och ge oss redskap alt förstå ochhantera naturen alltmer förfinat och klokt? I livsmedelskommitiéns betänkande Jordbruks- ochlivsmedelspolitik beskriver man olika forskarvisioner om den framlidalivsmedelsproduktionen. På s. 65 konstaterar man sammanfattningsvis att"forskningen kommer att starkt öka våra framtida möjligheter all påverkaväxter, djur, mikroorganismer m.m. dvs. hela vår miljö". På s. 64 säger man: "I de senaste årtiondenasjordbrukspolitik har effeklivitetsmålet haft en framträdande roll. 'Efter handhar man emellertid kunnat visa på negativa konsekvenser för miljön av enalltför långt driven effektivisering." Det är viktigt att vi lär oss av våra misslag. Vi fåraldrig tro att vi har all kunskap, så alt vi kan styra och ställa i naturen somdet passar oss. Vi bör alltid nalkas livet med ödmjukhet och respekt. Människankom lill en jord som var uppfylld av myriader arter växter och djur. Där fannsen rik mångfald. Genom vårt sätt alt se på naturen har vi utarmat mångfalden,tanklöst och okunnigt, eller snarare genom en alltför stor kunskap om detaljeroch en alltför ringa kunskap om den helhet vi påverkar. kommer jag att tänka på Salig Dumboms ordspråk: Juenklare, ju. Om ell problem kan lösas på elt enkelt och jordnära sättär del inte lockande för våra tekniker och forskare. Man söker vid sinaskrivbord och laboratorier efter metoder som passar den egnaspecialistkunskapen men som ofta krånglar lill problemlösningarna i stället föratt underlätta. Med hjälp av marknadsförare och sysselsättningsargumentlanserar man sedan sin dyra, dåliga metod och anklagar dem som protesterar föratt vilja "stoppa utvecklingen". Jag känner mig ytterst tveksam lill de visioner sombeskrivs i jordbruks-och liysmedelspolilikbetänkandet, t. ex. följande: Medhjälp av sensorer framme på traktorn och med datorer tänker man sig att snabbtanalysera markens olika behov av kväve eller bekämpningsmedel och sedan låtadatorn ge signal till spridaren efter traktorn. Och jordbrukaren då? Vad blirhans uppgift? Han skall förslås köra traktorn, och jag antar att han skall selill att han får ihop så stora skördar alt han kan betala för alla maskinerna.Del är fråga om vem som skall ha kunskapen och kontrollera situationen-jordbrukaren eller de teoretiska experterna. Det vore ytterst olyckligt omriksdagens beslut att ge nya medel till forskning omalternativt jordbruk skulle användas lill denna utveckling. Det går säkert attgöra av med myckel stora pengar på den forskningen, men är resultatet allsönskvärt? Den oändliga variationen i naturen låter sig inte formaliseras idataprogram. Människan som har praktisk erfarenhet av sin jord får med tiden ensubtil kunskap, som inga teoretiker kan mäta. Del gäller alt underlätta för densom brukar jorden alt bli alll kunnigare, all öka arbetsglädjen ochyrkesstoltheten hos de många människorna - inte i första hand att skapa enmarknad för dataindustrin! Mycket av den tekniska utvecklingen tycks gå ut på all ökaavståndet mellan människor och mellan människan och naturen. Arbetslivscentrum och personalen vid de dåtidasjukkassorna undersökte hur den planerade och genomförda datoriseringenskulle påverka arbetet. Det visade sig att personalen fick svårare alt hjälpa.Deras kunskaper inriktades på alt sköta datorerna mer än på all kunna lagarnaoch lära sig tillämpa dem på den oändliga variation av livsöden som de möttehos de sjukförsäkrade. I den vikfiga boken underredaktion av Bo Göranzon visas många exempel på hur datorer kan komma lill godanvändning men också att del finns områden där de gör mer skada än nytta. Delförefaller mig vara elt misstag alt tro att man kommunicerar bättre genom endator än genom direktkontakt med människor. Del är väsentligt att vi sätter in datakunskapen i ettstörre perspektiv, när vi nu går ut och utbildar ungdomen och starkt stöderforskningen. Datafilosofi bör vara en nödvändig ram för all datakunskap, såalt vi inte bara suggereras att tro vad försäljarna av datorer vill för attsälja så mycket som möjligt. Djupast är det väsentligast att vi tänker igenom hur vårförsörjning skall ske på klokaste sätt, så alt alla får bli delaktiga både avarbetsuppgifterna och av resultatet på ett rättvist sätt, men också så all viinte ändrar strukturer som fungerar bra bara för alt hålla oss sysselsatta. Detfinns så oerhört mycket viktigare och roligare saker att använda fiden fillunder de korta år vi får leva på jorden. 90SÖREN LEKBERG (s): Den socialdemokratiska politiken har intebara varit framgångsrik för vårt land. Den har också varit, och är,betydelsefull för oss i . Sedan valet har fiera gamlasurdegar röjts undan. Jag tänker då framför allt på det s. k.pendelslågseländet, som var elt olösligt problem under den borgerligaregeringsperioden. Den socialdemokratiska regeringen tog itu meddenna fråga, och ell år efter valet träffades ett avtal om en omfattandeutbyggnad. Det innebär att kapaciteten på järnvägsnätet väsentligt kommer attförbättras, till gagn inte bara för de hundra tusentals dagligapendelstågsresenärerna utan också i lika stor omfattning för SJ:s person- ochgodslrafik. I denna satsning ingår också en omfattande om- och tillbyggnad avStockholms central, som avsevärt kommer alt höja konkurrenskraften hos statensjärnvägar. Jag vill också i det här sammanhanget påminnaom att alla partier inte var överens om denna viktiga satsning. Moderaternamotsatte sig nämligen förslaget. Del var onödigt enligt . Överfylldapendeltåg, perronger fyllda av blåfrusna resenärer, försenade fjärrtåg ochstörningar i godstrafiken är således inget som bekymrar . presenterade regeringen ell omfattandevägpakel för . Det paketet innehåller många angelägna ochbetydelsefulla vägprojekt, som kommer alt skapa en bättre regional balans, ökadsäkerhet och bättre miljö. Den genomgående trafiken - den som bara skallpassera genom - kommer att slippa ifrån attkryssa sig igenom centrala . Det innebär tidsvinster för trafikanternaoch miljöförbättringar för dem som bor i del centrala området. Men även här har en negativ inställning. Iallmänna ordalag säger man sig värna om , och framför allt hyllarman bilismen. Men när del verkligen gäller, då visar del sig all moderaternasbudskap är falskt. Låt mig ta några exempel. När det gäller väghållningen vill skära nedanslagen med ungefär 300 milj. kr. Det motsvarar nästan hela den höjning somregeringen föreslår i budgetpropositionen. röstade man mot höjningenav bensinskatten. Något förslag om en sänkning av bensinskallen återfinns dockinte i budgetalternativ. Detta är ett ovanligt fräckt dubbelspel.Utåt lovprisar man bilismen och anklagar socialdemokraterna för att vilja ökapålagorna. I praktisk handling föreslår man rejäla nedskärningar avväganslagen. Menmoderaternas dubbelspel gäller inte bara vägarna. har - särskilt genom sin tidigare partiledare- försökt skaffa sig en särskild profil när del gäller skärgårdsfrågorna. Mansäger sig speciellt slå vakt om . Men föreslår manatt det statliga stödet till Waxholmsbolagets skärgårdslrafik helt slopas. Dethandlar om över 10 milj. kr. eller av bolagets totala intäkter.Del innebär alt trafiken måste skäras ned eller att biljettpriserna kraftigtmåste höjas. Så var del med den skärgårdsvänligheten. säger sig värna om äldre och handikappade.Samtidigt vill man skära bort statsbidragen till kommunernas färdtjänst ochlill riksfärd-ijänslen. Det innebär kraftigt ökade kostnader för kommunerna ochfärdtjänstkunderna eller reducerad service. Listan över falska budskap kan görasbetydligt längre. Det här var bara ett litet axplock. Men del är elt axplocksom med all tydlighet visar att politik skulle få förödandekonsekvenser, inte bara i glesbygden och i skärgården utan också i enstorstadsregion som . har landets bästaarbetsmarknad, om man bara ser lill utbud och efterfrågan. Men det får inteundanskymma del faktum att det finns nära 18 000 öppet arbetslösa ivårt län. Del är lika många som antalet invånare i en normalstor kommun. Vårtlän har också en betydUgt större andel invandrare än övriga landet, en högreandel arbetslösa med sociala handikapp av olika slag och en kraftigare ökningav långtidsarbetslösheten. Utbud och efterfrågan på länets arbetsmarknad ärinte heller i balans, vilket har inneburit en stor rekrytering utifrån, och delleder naturligtvis till all situationen för de kvarstående arbetslösa blirsärskilt svår. Vi anser därför att det behövs särskilda insatser för attkomma till rätta med just dessa problem på vår arbetsmarknad. Vi tycker t. ex.att det är underiigl all arbetsförmedlingarna i har betydligtmindre personalresurser än förmedlingarna ute i landet trots all siffrorna förbefolkningsunderlaget och arbetslösheten i vissa fall är desamma. peka påett exempel. Kontoren i och i Handen utanför har i stort settsamma befolkningsunderlag. I uppgår antalet handläggare lill 71 och iHanden lill 40. Denna anmärkningsvärda skillnad kan knappast förklaras med attarbetslösheten skulle vara väsentligt högre i än i. För att minska arbetslösheten i krävsframför allt mer personal för alt kunna hjälpa invandrare, människor medsocialt handikapp och det växande antalet långlidsarbelslösa. Antalet skyddadearbetsplatser måste också utökas. För alt minska rekryteringen av arbetskraftutifrån landet behövs det fler utbildningsplatser inom bl. a. gymnasieskolan. Vårt län har, som jag sade tidigare, den högsta invandrarandeleni landet, och i några kommuner är nästan var fjärde eller femte invånareutländsk medborgare. Antalet språk är också myckel stort. Del ställer särskildakrav på kommunernas hemspråksundervisning och annan service lill invandrarna.Ett särskilt stadigt stöd bör därför införas till kommuner som har enosedvanligt stor andel utländska medborgare. Vi vill också ha en samordning avstatsbidragen till hemspråksundervisningen, så all kommunerna kan utnyttja denflexiblare och göra den effektivare. Luftföroreningarna är ett speciellt problem istorstadsregionerna. Del är särskilt viktigt all minska svavelutsläppen frånbilarna. En aktionsplan mot luftföroreningar måste därför utarbetas. Tusentals människor i vårt län önskar tillbringa en del avsin frilid och semester i en fritidsstuga nära hemorten. Del gäller framförallt barnfamiljer och vanliga inkomsttagare. Men tillgången på billigtfritidsboende är i stort sett obefintlig. Det är därför angeläget att statenmedverkar till att snabbt öka tillgången på olika former av fritidsboende, somäven vanliga människor kan efterfråga. Jaghar i milt inlägg i denna sena timmeförsökt sammanfalla några av de frågor som vi socialdemokrater i länanser vikliga och angelägna för vårt län och dess invånare. Jag har också visat att den socialdemokratiska politikenhar varit osedvanligt framgångsrik för vårt land och län. I bjärt kontrast tilldelta slår bl. a. politik, som skulle få förödande konsekvenserför det stora flertalet människor i vårt län och i vårt land. I dettaanförande instämde,(). Kammaren beslöt alt förhandlingarnaskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. Nr 75 7 § Kammaren åtskildes .