prot · G809111 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslaget innebär att människor skulle anställas för att isamarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna, skolmyndigheterna,arbetsförmedlingen och de berörda invandrarorganisationerna kunna slussa dessaungdomar -först hitta dem genom uppsökande verksamhet och sedan slussa ut demantingen till utbildning eller yrkesliv. Det hjälper inte mycket att hänvisa till vissa insatsersom görs för att förbättra ungdomarnas fritidsaktiviteter. Man kan inle avslådet förslag som vi har lagt fram genom att hänvisa till att vissa myndigheterhar ökat sina insatser för att förbättra invandrarungdomarnas situation vadgäller fritiden. Det är ju en helt annan sak som det är fråga om här. Sociah behandlingsarbete, m.m. AnL 56YVONNE () replik: Försl till : När jag hör GöranEricsson tala om kamratstödjande verksamhet på arbetsplatserna grips jag avmisstanken att han är tämligen illa insatt i vad det handlar om. Hela hansargumentation går ju ut på att dessa 3,3 miljoner som tillförsarbetsmarknadsorganisationerna för sådan här verksamhet inte kommer till någonnytta alls. När han påstår att eftersom möjligheten att åstadkomma någontingmed hjälp av dessa pengar bara skulle sträcka sig utanförkammaren, måste han därmed mena att det inle utförs något arbete. Det är intesvårt att utan vidare redovisa att det på väldigt många håll i landet pågår ettmycket fint arbete när det gäller kamratstödjande verksamhet, faktiskt i sin egen reservation att detta är ett fint arbete, och detborde han väl kunna stå för. Jag tror att anledningen till att reserveratsig på den här punkten är att detta helt enkelt är ett ytterligare inslag i denallmänt fackföreningsfientliga inställning som så ofta uppvisar.Mot den bakgrunden förstår jag reservationen bättre. Jag har svårare att förstå vad centerpartisterna gör i detsällskapet, säger att bevekelsegmnd i detta sammanhangär att det finns andra organisationer som behöver stöd. Det låter mycketvackert i och för sig, men jag vill då erinra om att regeringen i den propositionsom utskottet har diskuterat i det här betänkandet föreslår en rejäl ökning avanslaget till just de organisationer som ömmar så mycket för.Det går alltså inte alt konstruera någon motsättning på den punkten. Socialt behandlingsarbete, m. m. Sedan förstår jag inte riktigt . Vad vi i utskottet har diskuterat är ett socialt stödprojekt blandinvandrarungdomen. Vi har då konstaterat dels att en rad projekt har startatssom ell resultat av alt regeringen anslagit 30 miljoner till utvecklingen av fritidsgårdar, dels att 30 miljoner avsattstill åtgärder med anledning av det internationella ungdomsåret, dels att detpågår ett utvecklingsarbete som också innebär ett stöd till idrottsrörelsen,vilket framför allt är avsett för invandrarungdomar. Sammantaget görs alltså en hel del insatser av det slagsom anges i motionen. AnL 57 () replik: Får jag bara kort säga följande. Jo, mankommer säkert att göra mycket som är bra för de här pengarna. Ombudsmän kommeralt anställas, kursverksamhet kommer att genomföras osv. - det gäller alltsåsådan verksamhet som varken , eller jagtror är särskilt bra. Den typen av verksamhet är i varje fall inte bättre änden kamratnära verksamheten, som innebär att man talar med en kamrat som hardet besvärligt. Jag tror att del kommer att bli fruktansvärt många kurser ochatt fruktansvärt mycket folk kommer att anställas för pengarna i fråga,människor som också skall ha lön . Jag tror dock inte att man kommeratt nå de människor ute på arbetsplatserna som är i nöd och som super. Kanskebefinner sig dessa människor inte alls på arbetsplatsen, utan de är kanskehemma. Vi talar således så att säga litet förbi varandra. Jagtror dock att vi i sak är överens om vad som är bra. Vi tror också att det härär en viktig verksamhet. Men ärligt talat tror jag, , attkurser och konferenser kan hållas inom ramen för den reguljära fackligaverksamheten. Man behöver inte 3,3 miljoner. Däremot tror jag att ALNA-rådetmycket väl skulle behöva de 3,3 miljonerna för att upprätthålla sin verksamhet,som är en gammal och fin tradition - . AnL 58 () replik: Det är inte fråga omnågon motsättning mellan de fackliga organisationernas och de ideellaorganisationernas syn när det gäller del här arbetet. I stället är det fråga omen prioritering och om var man skall satsa just de här 3,3 miljonerna. Vi troratt det är de ideella organisationerna som är i större behov av nya pengar. Förde fackliga organisationerna måste del vara, som jag sagt tidigare, ensjälvklar uppgift att vårda om sina medlemmar. En medlems personliga ochsociala välfärd hänger på om man är medveten om riskerna i del härsammanhanget. En facklig organisation måste prioritera uppgiften att informerapå det här området. AnL 59YVONNE () replik: Herr talman! behagade justlämna kammaren. Jag måste i varje fall säga att inte heller hans andra inläggvisade prov på några större kunskaper om vad det här handlar om. Hela hans resonemangandas en misstro mot fackföreningsrörelsen: som om man så att säga skulleförsöka sno åt sig pengar för att bedriva något slags ordinarie verksamhet, somman annars skulle ha fått använda sina egna pengar till. Ett sådant synsätt ärfullständigt främmande för mig. Jag har allt förtroende för att de fackligaorganisationerna använder pengarna på ett rikligt och bra sätt. Om GöranEricsson vill förkovra sig litet, kan jag hänvisa till en utmärkt artikel i detsenaste numret av tidningen . Där beskrivs hur man räddat enarbetskamrat ut ur en mycket besvärlig situation, tack vare den kamratstödjandeverksamheten. Läs på litet grand, så att vi i fortsättningen kanske kan ha enlitet mera sansad diskussion! Socialt behandlingsarbete, m. m. AnL 60INGA (vpk): Drogmissbruket är vår tids största socialaproblem, och för att stoppa det behövs insatser på många olika områden. Detbehövs en samordning mellan sociala lagar och narkotikastrafflag. Det behövsinsatser av rehabiliterande karaktär med bättre och fler vårdplatser. Detbehövs förebyggande och uppspårande insatser i skolor, på fritidsgårdar och påarbetsplatser. Allt arbete för att stoppa och motverka drogmissbruk måste byggapå människors medvetenhet. Därför är det viktigt att olika slag av folkrörelserengageras i denna kamp. I kommun utanför blandar ungdomarna utamfetamin med vatten och dricker detta. I har 30 människor dött av narkotika. De flesta var mycket unga -genomsnittsåldern var . I känner polisen till ett hundratalmissbrukare som använder tung narkotika. Det verkliga antalet är förmodligenhögre. Haschmissbruket är omöjligt att kartlägga. Däremot visar undersökningaratt var tionde gymnasieelev i rökt hasch. Missbrukarna i åker till för att köpanarkotika. får man amfetamin. Den marknaden ökar just . För att kunna betala sin narkotika måste missbrukarenstjäla ihop många tusental kronor, eftersom hälaren bara betalar en tredjedelav stöldgodsets verkliga värde. För en tung heroinist kostar missbruket 4 000-5 000 kr.per dag. För enbart de tunga missbrukarna här i kostar missbruket 40milj. , om man räknar . gånger 8 000 tunga missbrukare.Totalt omsätts i - om man räknar med en tredubbling avvärdet av det som måste stjälas ihop eller skaffas på annat sätt för attfinansiera missbruket - inom den tunga narkotikahandeln 120 milj. kr. Det handlaralltså om ofantliga värden. av lägenhetsinbrotten i begås avnarkotikamissbrukare i jakten efter pengar. Narkotikamissbruket leder till enomfattande ekonomisk brottslighet, både på det lilla planet och på det storainternationella planet. Det finns med andra ord mycket starka ekonomiska intresseninblandade i narkotikahanteringen. 5 protokoll 1984/85:111-112 Socialt behandlingsarbete, m. m. Drogkulturen ingår som en omistligdel i den kommersiella kultur och den borgerliga ideologi som gjort sigsärskilt bred i tider av ekonomisk kris. Droganvändningen ansluter till enindividualistisk människosyn, sökande efter kortvarig personligtillfredsställelse och det förakt mot kollektiva lösningar som utmärker enborgerlig ideologi. Det är arbetarrörelsens kamp för ett bättre samhälle somdrabbas av den passivering som följer i drogkulturens spår. Arbetarrörelsen har alltid gått i spetsen för atl bekämpadåliga sociala miljöer och förhållanden. Det har diskuterats huruvida det ärdåliga sociala förhållanden som föder ett missbruk eller om del är självaförekomsten av droger som leder till dåliga sociala förhållanden. Så myckel kanman dock konstatera som att drogerna i sig har en aktiv roll när det gäller attbåde skapa och fördjupa sociala missförhållanden. Verkligheten visar attmissbrukare också rekryteras från gynnsamma miljöer om drogerna finnstillgängliga. Det räcker således inte enbart att förbättra de dåliga miljöerna.Kampen måste också föras mot själva drogförekomsten. Med denna insikt blirarbetet på atl medvetandegöra människor än viktigare. Det är ute i kommunerna som det mesta arbetetmot narkotikan måste föras, både det förebyggande och det rehabiliterandearbetet. har en nyckelroll i detta arbete som en samordnaremellan olika kommunala myndigheter. Det krävs kommunala åtgärdsprogram mot narkotikan. Mångakommuner har sådana program. Vad som däremot ofta saknas här är resurser föratt förverkliga dessa åtgärdsplaner. kommunisterna föreslår attsärskilda medel anslås till kommunerna så att kommunerna tillförsäkras ettekonomiskt utrymme för att förverkliga uppsatta mål. Den motion som kräver särskilda medel till kommunernaavstyrks av utskottet. sade också precis det som slår ibetänkandet. Hon hänvisar till utvecklingsinsatser som görs och till att manskall utveckla metoderna i öppenvården och förbättra utslussningen. Men det är någonting annat än det som föreslås i motionen, somnämligen tar upp det vanliga dagliga arbetet mot narkotikan ute i bostadsområdena. Det framhålls i betänkandet att kommunerna bör utveckladetta drogpolitiska handlingsprogram, som också vpk förespråkar. Men så sägerman att förverkligandet skall ske inom befintliga ramar. Det är just det som ärproblemet - att det skall inom befintliga ekonomiska ramar. I många kommunersaknas befintliga resurser för att förverkliga detta arbete. Därför är detviktigt att de krav som vpk reser i motionen, och som även finns i en avreservafionerna till betänkandet, bifalls. Sedan underströk att socialnämndernaär skyldiga och att detta är deras arbete. Ja, det är riktigt - det är derasarbete. Men då måste de också få resurser för att förverkliga detta, och detsaknas tyvärr i många kommuner. AnL 61 (): I anslutning till detta betänkande har jagtre motioner. Med hänsyn till en begäran från talmannen skall jag begränsa migtill att beröra en av motionerna. Det är motion 1776, där vi tar uppanslagsfrågor som en uppföljning av kompensation för effekterna avperiodisering av utbetalningen av statsbidraget. utbetalades detnämligen en gång . delas det upp kvartalsvis, och organisationernagör därmed via räntebärandet rena förluster. Övriga folkrörelser har kompenserats, dock intenykterhetsrörelsen. Utskottets skrivning visar en positiv attityd tillnykterhetsrörelsens arbete, som utförs i kampen mot drogmissbruket och som isig är lika väsentligt och kanske viktigare än den nu prioriteradesektor som missbrukarvården är. Men jag vill ändå säga, med anledning av den diskussionsom förts, att den kamratstödjande verksamheten, som är ett Verdandiinitiativ,är något av det bästa som hänt inom missbrukarvården . Menbruket har blivit vårt lands största sociala och hälsopolitiska fråga, och detkräver ökade insatser på missbrukarvårdens område. De insatserna skall jag inteifrågasätta. Men i konsekvens härmed borde också det förebyggande arbetetprioriteras. Jag beklagar den inställning som man synes ha , attdela in folkrörelserna i ett A och ett B-lag, Det visar en viss okänslighet,kanske okunnighet - ja, kanske t, o, m, ovilja. Jag accepterar inte den härnegativa inställningen till . Det är omöjligt att skaparättvisa emot ett enhälligt utskott, men från sida skall viunder den kommande valrörelsen påpeka denna orimliga situation för allmänheten.Som en ytterligare markering av vad jag har sagt yrkar jag bifall till motion1776, Sociah behandlingsarbete, m. m. AnL 62 (): Med anledning av senasteinlägg vill jag bara poängtera att vi i utskottsmajoriteten naturligtvis intehar någon negativ inställning till . Vi skriver tvärtom attnykterhetsrörelsen är oerhöri viktig och att den gör värdefulla insatser ikampen mot drogmissbruket. Det föreslås även en vissuppräkning av organisationsstödel, som vi tillstyrker. Dessutom föreslåsuppräkning av anslagen till de organisationer som ägnar sig åt rehabilitering,Utsköttsmajoriteten skriver sedan att man mot bakgrund av detta inte kantillstyrka någon ytterligare höjning av det centrala stödet tillnykterhetsrörelsen för nästa budgetår. Delta ger eventuellt att återkomma i frågan. AnL 63THURE JADESTIG (s): Den möjligheten har jag inte här i ,men däremot utanför . Jag kommer nämligen inte att stanna kvar i dethär arbetet efter den här riksdagsperioden. Sociah behandlingsarbete, m. m. En sak hoppas jag verkligen, ochdet är att man kompenserar , i likhet med vad man gjort iandra fall, med anledning av de ändrade utbetalningsformerna. Det är här frågaom en orättvisa som måste rättas till. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (statsbidraget till vissa nykterhetsorganisationerm,fl,) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 1776 avThure Jadestig -bifölls med acklamation. Mom. 3 (medelsanvisningen till information m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 114 förreservation 1 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 9 (statsbidrag för kommunernas narkotikabekämpning) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 18 förreservation 3 av , 1 ledamot avstod från att rösta, . Mom. 14 (stöd till metodutveckling inom ) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 19 förreservation 4 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 16 (socialt stödprojekt bland invandrarungdom m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 19 förreservation 5 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, 8 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid ett senaresammanträde. 9 §Anmäldes och bordlades 1984/85:157Förslag till lag om värdepappersmarknaden 1984/85:158Vissa telefrågor 1984/85:176 Förslag till lag omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m,fl, 1984/85:179 Förslag till lag omskydd mot utförsel av vissa äldre kulturföremål 1984/85:181Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m, m, 1984/85:182 Godkännande av eninternationell konvention om harmonisering av gränskontroller av varor, m, m, 1984/85:183 Godkännande avöverenskommelse mellan om ömsesidigt bistånd itullfrågor 1984/85:184Ändrad administration av studiehjälp och vuxenstudiestöd 1984/85:186 Lokaliseringav central myndighet för 1984/85:188 Ändring i lagen(1968:576) om stadshy-potekskassa och omstadshypoteksföreningar, 10§ Anmäldes och bordlades betänkanden /85:47Traktamentsbeskattning m, m, 1984/85:48 Skatteflykt m, m, Justitieutskottetsbetänkanden /85:22 Ny viteslagstiftning (prop, 1984/85:96) 1984/85:23Effektivare delgivning (prop, 1984/85:109) 1984/85:24 Översyn av lagen omTV-övervakning 1984/85:27Järnvägstrafiklag m,m, (prop, 1983/84:117 och prop, 1984/85:33 delvis)1984/85:33 Anslag fill resegaranfinämnden (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:10 Radio ochtelevision (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:12 Idrott,rekreation och turism (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:20 Anslag tillstatens skolor för vuxna: Utbildningskostnader, m, m, (prop,1984/85:100 delvis) 1984/85:22 Undervisning för invandrare i svenska språket,m, m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:15 Anslag till Riksfärdtjänst och Kostnaderför visst värderingsförfarande (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:16 Anslag tillTransportforskning (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:17 Anslag till och vissa andrainstitut m, m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:18 Anslag till Transportstödför (prop, 1984/85:100 delvis). 11§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1984/85:128 av RuneTorwald (c) till statsrådet om narkotikabekämpningen: "Stoppa knarket - gör all befattning olaglig"var mottot för den namninsamling som , ,och narkotikafritt samhälle, RNS, där jag själv varitaktiv , genomförde , Närmare en halv miljon människor skrevpå listorna, I en SIFO-undersökning uttalade av svenska folket sitt stödför en kriminalisering av missbruket av narkotika. Vice statsministern deklarerade vid densocialdemokratiska regeringens tillträde 1982 att socialdemokraterna skullegöra "rent hus med knarket". Trots detta motsatte sig regeringen ochsocialdemokraterna bl, a, krav på kriminalisering avnarkotikamissbruk vid riksdagsbehandlingen , Men dess värre är det inle bara på lagstiftningens områdesom regeringen visat bristande handlingskraft. Visserligen har man vidupprepade tillfällen försäkrat att man prioriterar kampen mot narkotika. Men ärman i kontakt med exempelvis narkotikaspanare, så får man minst av allt ettintryck av atl det verkligen sker en satsning på att bekämpanarkotikabrottsligheten. Många aktiva narkotikaspanare uttalar sin vanmaktoch förtrytelse över att regeringen inte infriar det löfte man gav vidregeringsskiftet all "nu skulle del satsas som aldrig tillförne pånarkotikabrottsligheten". Det talades faktiskt om att åtskilliga miljonerkronor skulle satsas i kampen mot narkotika. Hur har det då blivit i realiteten? Ja, i ett distrikt häri har man talat om för mig att man inte fått hjälp medkommunikationsmedel, dvs. radioapparater och liknande hjälpmedel förrän manhade fått sådana i gåva från . har man för övrigt åter blivitkontaktade av , som har visat vilja att satsa pengar för komma till rättamed narkotikaproblemen i samhället. Den centrala polisledningen har emellertidframhållit att man bör tacka nej till denna form av bidrag enligt direktiv"uppifrån". Enligt uppgift har det verkliga dråpslaget nu drabbatkampen mot narkotikan i många polisdistrikt genom att man fått besked om inte får göra övertid . Det finns nämligen intepengar fill att betala ytterligare övertidskostnader med. Det finns t, o, m,polisdistrikt i där man tills vidare inte får göra någon övertidalls. Är detta ett uttryck för den stora satsning som IngvarCarlsson och hans kolleger i regeringen uflovade? Är detta uttryck förregeringens prioriteringar inom polisväsendet? Narkotikaspaning är inte något som man sysslar med mellankl, 8 och 16 och sedan bara går hem. Tvärtom är det ju så att man bär dessaproblem med sig även , och de kräver ett engagemang långt utöver detnormala för att man skall kunna uppnå goda resultat, utfärdade rikspolisstyrelsendirektiv till polisdistrikten att den speciella våraktion som skett undersenare år inte skulle få genomföras , trots att tidigare årsaktioner haft mycket goda effekter. Anledningen lär vara att ganska mycketövertid oftast måste tillgripas för att man skall klara denna typ av aktioner.Hur skall det då gå när övertidstjänstgöring nästan stoppas? Resultatet blir islutänden att del inle kommer atlgöras så många ingripanden som man borde eller kunde ha gjort under den tidaktionen pågått. Men detta är kanske ett sätt att bättra på statistiken?För görs det få ingripanden beroende på bristande resurser, så kanske denfåkunnige tolkar detta som ett uttryck för att narkotikamissbruket är pånedåtgående. Med hänvisning till det anförda ber jag att få ställaföljande frågor till ställföreträdande statsministern : 1, Är regeringenunderrättad om att narkotikabekämpningen nu går på sparlåga på grund av bristpå medel? 2, Vilka åtgärderavser regeringen nu att vidta för atl återigen ge narkotikaspanare m, fl, inompolisväsendet tillräckliga resurser för att regeringen skall kunna infrialöftet atl göra "rent hus med knarket"? 1984/85:129av () till kommunikationsministern om postverketsbeslutsordning: I samband med att postverkets nyaorganisation fastställdes försäkrade bl, a, kommunikationsministerBoström att det var fråga om en omfattande decentralisering. För egen delbetvivlade jag detta och påpekade bl, a, att de nya regionerna inte hadetillförsäkrats samma befogenheter när det gällde anskaffning av postlokaleretc, som de tidigare sju regioncheferna hade. Dess värre måste jag nu konstatera att mina farhågor varvälgrundade. är man i full färd med att centralisera beslutenbeträffande lokalanskaffning m, m, till huvudkontoret, dvs, till ,Många av de beslut som de tidigare sju regioncheferna hade rätt att fatta närdet gällde att anskaffa och förhyra postlokaler m,m, håller nu på atlkoncentreras till personalen vid huvudkontoret. fanns en regional befogenhet att förhyra lokalerupp till 1 500 m yta. Men har befogenheten begränsats till att avse enhyresökning på , , vilket ungefär motsvarar hyran för ett parbilplatser i ett garage. Ett par andra exempel som visar hur det har gått meddenna "delegering" är att det numera inte är möjligt att byta utkassadisken vid ett medelstort lokalpostkontor eller att anskaffa enbandtransportör utan att ärendet underställs huvudkontoret i särskild ordning. Jag uttryckte också mina farhågor för att personalen på depostkontor som inte blev regionkontor skulle berövas en hel del befogenheter,vilka skulle komma att hänföras till regioncheferna, i detta fall har jaguppenbarligen blivit sannspådd. Låt mig ge ett litet citat från en bitterpostmästare som inte längre har några egentliga befogenheter. Han skriver:"För egen del har jag inte särskilt mycket att ta till ifråga ombefogenheter - dvs rätt att besluta. Jag har t ex inget att säga till om ifrågaom en enkel utsträckning av en lantbrevbäringslinje eller ökning avarbetstidsuttaget - om än aldrig så litet. Sådant sköts via handläggare ochsektionschefer på närmaste regionkontor". Vederbörandeantyder också att det kanske kan kännas skönt för dem som inte vill ta ansvar. Men desto mer frustrerande för denambitiöse lokale chef som vill tillse att hans organisation smidigt anpassastill behoven inom hans område,'Jag återkommer därför till det kategoriska löftesom uttalades av kommunikationsminister , att den nya organisationenabsolut inte skulle leda till centralisering av befogenheter utan tvärtom ökad decentralisering av sådana. Med hänvisning till det anförda ber jag att få frågakommunikationsministern: Vilka åtgärder ärkommunikationsministern beredd vidta för att förhindra att 1. befogenheterinte centraliseras från regionerna in till huvudkontoret och 2, befogenheter inte centraliserasfrån de kvarvarande postkontoren till överordnat regionkontor? 1984/85:130 av () tillkommunikationsministern om förbättrad service på inrikesflyget: erhöll SAS ettinternationellt pris. Detta motiverades bl, a, av att bolaget höll angivnaavgångstider. Som flygresenär mellan Stump och flygplatserkan jag konstatera att sedan SAS erhöll priset har man strängt taget inteflugit i rätt tid . Förseningarna tenderar att bli allt längre förvarje vecka. Detta kanomvittnas av dem som i likhet med mig är resenärer . Det man hör bland irriterde resenärer är ofta: "Såhär kan ett monopolföretag bete sig," Morgonplanet till med tidtabellsavgångkl, 07,30 försenades till kl, 09,45. SAS-personaleh förklarade förseningen medatt inte kunde skicka iväg planen till på grund av denstora anhopningen av utrikesplan med anledning av strejken på . Man kan med rätta fråga sig om det svenska inrikesflygethelt skall missgynnas för att det råder strejk i . I det nordiska flygsamarbetet har alltidmissgynnats. Under en lång följd av år betalade de vinstgivande svenskainrikeslinjerna de stora förlusterna i och på dessa ländersinrikesflyg. Åberopande det anförda ber jag att till kommunikationsministernfå ställa följande fråga: Avser kommunikationsministern attta upp diskussioner med SAS om förbättring av service på det svenskainrikesflyget? 1984/85:131av (vpk) till statsrådet om svenskt engagemangi utländsk kärnkraftsverksamhet: Beslutet om avveckling avkärnkraften i har ryckt undan basen för en inhemsk marknad förkärnkraftsindustrin.