prot · G80999 · 1984-12-31 00:00:00 — I övrigt ansluter man sig till vad utskottet uttalat, ochutskottet anför bl. a. följande: "Den tidigare refererade underrättsdomenrörande Elektrikerförbundetskollektiva hemförsäkring bör inte tas till intäkt för enbegäran om lagsfiftningsåtgärder." Bakom detta uttalande står helautskottet. Sedan lägger den borgerliga minoriteten till: "Ianslutning till vad förut har sagts om vikten av ett allsidigt utredningsarbetevill utskottet ytterligare betona att även de föreningsrättsliga aspekternakräver ingående uppmärksamhet när frågan om kollektiva sakförsäkringarprövas." Det är möjligt att man får se på de föreningsrättsligaaspekterna när man prövar den frågan, men det ligger ljusår ifrån de våldsammaangrepp på föreningsrätten och friheten att fatta beslut som hargjort. Sedan spelar de sakfrågor som jag tog upp inte så storroll i anförande, men jag vill betona att vi behandlar dettaärende ytterligt seriöst. Eftersom de två utredningar som pågår rimligtvis intekan misstänkas för annat än att vilja lösa frågorna med hänsyn tillförsäkringstagarnas intressen tycker jag att skall dra nedljudvolymen åtminstone ett par varv till dess att vi har fått förslagen.Näringsutskottets uttalande, liksom reservationen, andas en betydandeförståelse för att detta utredningsarbete måste få slutföras, innan man börjarslå på stridstrumman på det sätt som gjorde. Om obligatoriska kollektiva försäkringar Om obligatoriska kollektiva försäkringar 4SONJA REMBO (m): Finansministern gav inte något som helst svarpå de frågor som jag har framställt. Han föredrog att tala om någonfing heltannat. Han talade om min allmänna aversion mot fackföreningsrörelsen och minarop på "förbud" i de här frågorna. Jag har icke någon allmän aversionmot fackföreningsrörelserna. Det är en myt som enbart odlas här i kammaren. Jagropar icke på förbud. Jag har inte tagit det ordet i min mun. Jag avser ickeheller förbud. Finansministern höll ett långt försvarstal till förmån förorganisationerna och folkrörelserna i . Ja, dessa har gjort mycket stornytta. Jag håller med om det. Jag håller också med om att kollektivaförsäkringar kan vara en bra lösning för många människor. Men när kollektiva försäkringargörs till ett obligatorium får man anledning att fråga sig om det står iöverensstämmelse med de krav som medlemmarna i en facklig organisafion kanställa när det gäller självbestämmandet. Föreningsfriheten finns inskriven i grundlagen. Det är rikfigt.Den finns också inskriven i om de mänskliga fri- ochrättigheterna. Vidare finns den inskriven i om nämndarättigheter. 1 finns däremot också den negativaföreningsrätten inskriven. har tolkat Europakonventionensregler om positiv föreningsrätt så, att den också omfattar den negafivaföreningsrätten. Den negativa föreningsrätten erkänns däremot icke i Sverige.Det kan vara någonting att tänka på. På flera punkter har regeringen i samband med deobligatoriska hemförsäkringarna agerat på ett sätt som föranleder frågor. Försäkringarna kräver t. ex. datasamkörning av de berördafackförbundens medlemsregister med kundregister. har såledesansökt om datainspektionens tillstånd till sådan registrering. Inspektionen gavsitt fillstånd endast under förutsättning att uppgifterna lämnats med denenskildes medgivande för att undvika otillbörligt intrång i den personligaintegriteten. Efter överklagande beslutade regeringen att det vartillräckligt om den enskilde bereddes möjligheter att förklara att han intemedger registrering -s. k. negativ avtalsbindning. ansökte omfillstånd att tillfälligt upprätta ett personregister, därför att man villeundersöka de 400 000 medlemmarnas bilinnehav och uppgifter om försäkringsbolag.Man ville samköra sitt medlemsregister med det centrala bilregistret. Senareändrade man sin ansökan till att endast gälla en begäran om uppgifterbeträffande de fall där försäkring tecknats i . Avsikten var att sedansamköra dessa register med register för att man skulle få framuppgifter om vilken typ av bilförsäkring som tecknats av resp. medlem. Bland deuppgifter som skulle inhämtas fanns en särskild kod för förtroendevalda.Särbehandlingen av medlemmar och förtroendevalda uppgavs vara till för attutröna eventuella skillnader i fråga om bilinnehav och skillnader i val avförsäkringsbolag. Samma förhållande kan konstateras i detta avseende. Datainspektionenville ha ett klart medgivande från den enskilde medlemmen. Detsamma gälldeförsäkringsinspektionen och justitiekanslern. Men även i detta fall gickregeringen emot vad de olika myndigheterna föreskrivit och sade att det räcktemed att den enskilde medlemmen bereddes fillfälle att förklara att hon ellerhan inte medger registrering. Påvarje punkt har regeringen således gått emot de myndigheter som av riksdagenoch regeringen fått i uppdrag att värna om rättssäkerheten i de härsammanhangen. Tilldetta kommer att domstolarna - och - finneratt försäkringar av detta slag inte är förenliga med de fackligaorganisationernas verksamhet och stadgar. Påsamtliga punkter intar regeringen en annan ståndpunkt. Jag kan inte underlåta,herr talman, att fråga: Vilka intressen är det egenfiigen regeringen tjänar? Ärdet de enskilda medborgarnas eller fackföreningarnas intresse av att få sinarättigheter tillgodosedda inom ramen för facklig verksamhet? Det är nämligendet vi talar om. Eller är det några andra intressen regeringen företräder? Jagskulle gärna vilja ha finansministerns svar på den frågan. Detförhållandet att en sak i och för sig är bra är inte ett tillräckligt motiv föratt införa ett obligatorium. Vi vet att det t. ex. är bra att äta äpplen -"ett äpple håller doktorn borta" - men det kan inte rimligenföranleda myndigheter eller andra att pådyvla svenska folket obligatoriskaäpplen med motiveringen att det blir biUigare om vi köper hela rasket i . Likalitet kan det förhållandet att hemförsäkringar är bra att ha utgöra ettunderlag för en facklig organisation att kollektivt hemförsäkra sina medlemmarutan att dessa får möjhghet att själva ta ställning till huruvida det verkligenär bra för dem själva eller ej. Finansministernhar inte svarat på de frågor jag framställde: Vilka var motiven till att geFolksam rätt att teckna försäkringen med ? Hur ser regeringenpå den enskildes fri- och rättigheter i enlighet med de uttalanden somEuropadomstolen i olika sammanhang har gjort? Överläggningenvar härmed avslutad. 2 §Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1984/85:143 och 149 tilljordbruksutskottet 3 § Föredrogs menbordlades åter betänkanden /85:35 och 40 betänkanden /85:26 och 29 betänkanden /85:13 och 14 betänkande 1984/85:16 betänkande 1984/85:11 4 § Anmäldes och bordlades 1984/85:151 Statsbidragtill missbrukarvård m. m. 5 § Anmäldes och bordlades betänkande1984/85:36 Bostadsbeskattningen 6 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1984/85:121 av (vpk) till statsrådet om vissa arbetsmetoder inom : I en av upprättadtillsynspromemoria granskas vissa förhållanden vid den sociala servicecentraleni . Av promemorian framgår tydligt att klienter behandlats på ett sätt sommåste betecknas som oförenligt med värderingar och människosyn.Det har förekommit åtgärder av klar påtryckningskaraktär, och det har uppförtspsykologiska spel med klienter som är att bedöma som olämpliga och förnedrande.Förfarandena har kritiserats av klientrörelsens organisationer. Det inträffade illustrerar främst två viktiga problem inomdet sociala arbetet. För det första är det ett uttryck för att det hårdaresamhällsklimatet med dess socialkonservativa strömningar övar inflytande överen viss grupp socialarbetare. Resultatet är en praxis som strider motsocialtjänstens grunder. Detta är ett hot mot den positiva utveckling som ikraft av den nya socialtjänstlagen igångsatts inom många socialförvaltningar ilandet. För det andra ställer det inträffade den nu aktuella s. k.mellantvångsde-batten i en gräll dager. Det är nämligen uppenbart att ett s. k.mellantvång skulle innebära en legitimering av de påtryckningssystem och denöverhetsmentalitet som tillsynspromemorian avslöjat. Detta bör stämmaregeringen till eftertanke. Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följandefrågor till statsrådet : Vilken är regeringensvärdering av de i tillsynspromemorian beskrivna metoderna? Anserregeringen det fortfarande lämpligt att med nya bestämmelser ge stöd åt enhårdare, mer restriktiv och myndighetsbetonad tendens inom ? 7 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:479 av (vpk) tillkommunikationsministern om färjeförbindelserna mellan och : Gotlandsbolaget planerarinskränkningar i de dagliga turerna mellan och . vill man köra och under november-apriltvå gånger . Övriga dagar vill Gotlandsbolaget hänvisa trafikantertill lastfartyget , som kan ta passagerare i mån av plats och underförutsättning att det inte transporterar farligt gods. För befolkningen på fyller färjorna samma funktionsom en landsväg. Inskränkningarna i förbindelserna med fastlandet fåroacceptabla konsekvenser för både befolkning och näringsliv. Gotlandsbolagetsplaner skulle också innebära att 70 anställda blir av med sina jobb undervinterhalvåret. Jag villmot denna bakgrund fråga kommunikationsministern: Vilka åtgärder kommer regeringenatt vidta för att säkra nuvarande omfattning av färjeförbindelserna mellanVisby och ? 1984/85:480 av () till industriministernom industrietableringar i och malmfälten: tillkalladeindustriministern en särskild förhandlare med uppdrag att förmå företag attgöra etableringar i och malmfälten. Avsikten var att skapa nyaarbetstillfällen när sysselsättningen inom gruvnäringen minskade. De konkreta resultatsom uppnåtts genom detta uppdrag är dock inte särskilt omfattande. Medanledning av detta vill jag till industriministern ställa följande fråga: Gäller ännu uppdraget till densärskilda förhandlaren, och i så fall vilka konkreta förslag till nyaindustrietableringar är nu aktuella? 1984/85:481 av () till statsrådet om risken för fosterskador vid bildskärmsarbete: Kvinnor som arbetar framfördataskärmar har oroat sig för att detta arbete kunnat ge fosterskadandeeffekter. En undersökning som och arbetarskyddsstyrelsentillsatt har enligt en artikel i den 27 februari 1985konstaterat att "det inte framkommit några hållpunkter för attdataskärmsarbete ger fosterskador". Enligt en rapport från de forskare somundertecknat artikeln har man emellertid tidigare iLäkartidningen, kommit fram till att riskerna är störa. ,frilansjournalist, har i med 6 protokoll 1984/85:97-100 Nr 99 ledningav forskarnas uppgift kommit fram till slutsatsen: "Kvinnliga Måndaeen den datamaskinoperatörersom arbetar mer än framför bildskärmlöper så stor risk att föda missbildade barn som riksgenomsnittet av svenska mödrar." Meddelande motsägande uppgifterna om risker med dataskärmsarbete leder till om frågor ''- "Människors oro och ängslan måsterespekteras och s. k. larm måste tas på allvar", har arbetsmarknadsministern slagit fast i en artikel. Hur tänker sjukvårsministern stilla oron bland dekvinnor som har bildskärmsarbete? Eftersomdet av undersökningsresultaten kan dras olika motstridiga slutsatser vore en nyutvärdering av materialet befogad. Ämnar statsrådet föreslå att så sker? 8§ Kammaren åtskildes ,37,