prot · G80959 · 1984-12-31 00:00:00 — Och det är naturligtvis enförhoppning att det finns en vilja hos de berörda myndigheterna att klara avden här frågan, som gäller unga människor och praktiskt innebär en del av denförsta kontakten som de får med verksamhet utanför skolans värld. Men jagtycker ändå att det är en fråga om hur man skall lösa problemet permanent.Såvitt jag förstår kan utbildningsministern inte ge svar på den frågan . Detär väl att beklaga att inte försvarsministern är svarande i stället. Men det äralltså angeläget att problemet får sin lösning. Om forskningen inom arbetsmiljöplanering Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på interpellation 1984/85:77 om forskningen inom arbetsmiljöplanering 101Utbildningsminister ; Herr talman! 1. varför professuren iarbetsmiljöplanering vid högskolan i ännu inte utlysts och 2. varför de lokaler som avsettstillgodse behov för den nyinrättade utbildningslinjen i industriell arbetsmiljöanvänds för andra ändamål än dem som avsett i samband med beslut överden s. k. Norrbottenspropositionen. Professuren i arbetsmiljöplaneringtillkom med beslut om försöksvis inrättande av arbetsmiljöutbildningvid högskolan i . Då denna utbildning inte kom att genomföras, avvaktadeuniversitets- och högskoleämbetet med att fastställa närmare beskrivning avämnesinnehållet för professuren. Efter ytterligare beredning inrättades enutbildningslinje för industriell arbetsmiljö vid högskolan i . I samband med förnyade diskussioner om ämnesinnehållet förprofessuren har inom högskolan väckts förslag om att omvandla tjänsten tillprofessur inom annat område. Detta torde få ses mot bakgrund av rådandebudgetläge. Högskolestyrelsen har ännu inte tagit ställning i frågan. Ett eventuellt beslut om ändring av professurensämnesbenämning måste fattas av regeringen och . I vad gäller lokalfrågan ankommer det på högskolan i besluta om dispositionen av befintliga lokaler. Om forskningen inom arbetsmiljöplanering 102PAUL LESTANDER (vpk): Jag vill först tacka utbildningsministern för svaret. Beslutet om att inrätta en professur iarbetsmiljöplanering och att starta utbildning i arbetsmiljö vid högskolan iLuleå hälsades med glädje av arbetande människor. Äntligen skulleforskningen kring arbetsmiljöplaneringen få ett lyft. Utbildningen inom dettaämne kunde förbättras. En kunskapsuppbyggnad skulle inledas som skulle gepositiva samhällseffekter både ur hälsosynpunkt och för möjligheten att direktvid planeringen av nya arbetsställen sätta in åtgärder för en god arbetsmiljö. Utbildningsministern redogör i sitt svar för behandlingenhittills av ärendet. Av den redogörelsen får man det intrycket att högskolestyrelseni förhalat ett verkställande av fattade beslut. I svaret hänvisas ocksåtill att en ändring i professurens ämnesbenämning måste beslutas av regeringoch riksdag innan den eventuellt kan genomföras. Enligt min mening har svaret en allvarlig brist. Vilkaåsikter har egentligen utbildningsministern om värdet av en professur iarbetsmiljöplanering? Bör vi förstärka våra resurser och vår kompetens inom dehär områdena? Tycker utbildningsministern att den segdragna behandlingen av denhär frågan på lokalplanet är ett bra sätt att handlägga en viktig framtidsfrågainom utbildningen? Om utbildningsministern verkligen anser att forskning ochutbildning i arbetsmiljö är viktig, tänker då utbildningsministern klargöradetta på ett entydigt sätt för högskolestyrelsen i ? Allmänt vill jag säga att forskning ochutbildning inom området arbetsvetenskap i vid mening och arbetsmiljö ärnågonting viktigt. Det är bl. a. därför jag har föreslagit att man skallinrätta den särskilda högskolelinjen för industriell arbetsmiljö. Jag villockså erinra om att detta inte är den enda professur inom området som finns iLuleå. Inom området arbetsvetenskap finns det ytterligare tre tjänster- en iarbetslivets socialpsykologi, en i industriell ergonomi och en i tekniskpsykologi. Detta har givit högskolan i litet av dess profil. Regeringenhar alltså menat att detta är ett viktigt område. Jag vill ge rätt iatt det har varit många turer kring frågorna om forskning och utbildning i vadgäller arbetsmiljö i och att det vore bra om man kunde komma till ettslutligt avgörande i den frågan. Jag vill betona att om man i dessaställningstaganden skulle komma fill en annan ståndpunkt än den som riksdagenoch regeringen redan har tagit ställning för, alltså en professur iarbetsmiljö, måste man komma tillbaka till så att återigenfår pröva den frågan. 104PAUL LESTANDER (vpk): Jag delar helt uppfattningom profilen på högskolan i . Men om man har den uppfattningen att detta ären viktig fråga och att profilen skall behållas och verksamheten skallutvecklas, då måste man redan nu kunna ta ställning till frågan om den härprofessuren, som juytterligare skuUe ha markerat profilen. Det var detta min fråga gällde. Jagförstår att , vår utbildningsminister, är något c pA a Hon hänvisar i stället till att vi senare får 21 ian a 19SS förslagetpå vårt bord. Men man har i andra sammanhang hävdat att den här regeringenär väldigt handlingskraftig. Den har också åsikter om det mesta. n f k ' Varfördå hålla inne med dem i denna fråga? . planering Överläggningen var härmedavslutad. 18 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:102till lagutskottet 19 § Efter föredragning lades Skrivelse 1984/85:103till handlingarna 20 § Föredrogs och hänvisadesSkrivelse och proposition 1984/85:104 fill justitieutskottet /85:105 tilllagutskottet 21 § Föredrogs och hänvisades Förslag 1984/85:9 till skatteutskottet 22 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1984/85:282-286till skatteutskottet /85:287-290 till /85:291till finansutskottet /85:292-294 till skatteutskottet /85:295 och 296till lagutskottet /85:297 till skatteutskottet /85:298 tillutrikesutskottet /85:299 och 300 till socialutskottet /85:301 fillkulturutskottet /85:302 till trafikutskottet /85:303 tillnäringsutskottet /85:304 till /85:305 yrkande 1till skatteutskottet i övrigt till socialförsäkringsutskottet /85:306 filljordbruksutskottet /85:307 till utbildningsutskottet Nr 59 23 § Anmäldes och bordlades 11 januari1985 1984/85:106 Redogörelse för svenskaföretags verksamhet i och 24 § Anmäldes och bordlades 1984/85:309 av och i GävleÖversyn av upphandlingsförordningen 1984/85:310 av ändringar ibevissäkringslagen 1984/85:311 av Slopande av skattereduktionen för fackföreningsavgift 1984/85:312 av i och ElisabethFleetwood Beskattningen av inkomst vid uthyrning av fritidshus 1984/85:313 av och Ändrade skatteregler för idrottsledare och ideellaorganisationer 1984/85:314 av och på vissa bomullsgarner 1984/85:315 av m.fl. Översyn av reglerna för debiteringav preliminärskatt och arbetsgivaravgift m. m. 1984/85:316 av nytt polishus i 1984/85:317 av och tillledighet för frivilliga försvarsinsatser 1984/85:318 av och av sociala avgifter för uppdragstagare inom idrottsrörelsen 1984/85:319 av och till småbarnsföräldrar 1984/85:320 av m.fl. 1984/85:321 av och av civil och militär sjukvård 1984/85:322 av m.fl. Ökat antal platser iidrottsgymnasier 100 1984/85:323av 59 . 1984/85:324 av och 11 januari.1985 Utbyggnad av parfiellt dubbelspår på ------------------ 1984/85:325 av och tredje vice talman av trycksaksportot 1984/85:326 av och 1984/85:327 av och till ersättning för viltskador 1984/85:328 av och iBengtsfors Ett pantsystem för batterier m.m. 1984/85:329 av och till reservkraftverk inom animalieproduktionen 1984/85:330 av m. fl. Vissa ändringar i medbestämmandelagen, m. m. 1984/85:331 av och av statlig verksamhet till län 1984/85:332 av m. fl. 1984/85:333 av m.fl. Försöksverksamhet med fria förhandlingar om hyressäftning 1984/85:334 av m. fl. Rätten till förhandlingsordning enligthyresförhandlingslagen 25 § Anmäldes och bordlades 1984/85:18Ändring i 13 kap. regeringsformen (prop. 1984/85:83 delvis) 1984/85:20Ändring i regeringsformen (prop. 1984/85:83 delvis). 1984/85:11Ändring i lagen om exportdepositioner för skogsprodukter (prop. 1984/85:92) 1984/85:12 Tilläggsbudget I till statsbudgetenför /85 (prop. 1984/85:25delvis) betänkande 1984/85:13Socialavgifter 1984/85:9 Ny arbets- och tjänsteorganisation förlärare i den statliga högskolan (prop. 1984/85:57) 1984/85:14 revisorers förslag (förs. 1984/85:7) 26 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellafioner framställts 1984/85:82av () till jordbruksministern om överenskommelsen om skydd förkaskelottvalen: Kaskelottvalen är världens största tandval, och denär utrotningshotad. 1982 gjordes en överenskommelse inom deninternationella valfångstkommissionen IWC om fredning av kaskelottvalen. Tyvärrrespekteras inte denna överenskommelse av alla stater. Enligt ett bilateraltavtal meUan och kommer att fortsätta att döda 400 kaskelotterom året . Det är stor risk att denna jakt kommer att innebära attvalarten utrotas. Enligt vetenskapsmännen kommer beståndet av kaskelott attfortsätta att sjunka även om IWC-överenskommel-sen omtotalt jaktstopp på kaskelotter skulle respekteras. Japanär det enda land som jagar kaskelotter. Köttet används fill djurfoder och oljanutnyttjas industriellt, bl. a. för produkfion av kosmefika. Det finns veterUgeningen användning av produkterna från kaskelottval där det inte finns godtagbaraalternafiv. Arbetetför att rädda utrotningshotade djurarter är naturligtvis mycket viktigt.Förutsättningen för att det skall nå framgång är att gjorda överenskommelserrespekteras av alla nationer. Den japanska jakten på kaskelotter innebär intebara ett hot mot kaskelottvalen som art utan också mot arbetet till skydd förutrotningshotade djurarter i aUmänhet. Mot den bakgrunden finns det anledningför att tillsammans med andra länder arbeta för att förmå attrespektera IWC-överenskommelsen. Medhänvisning fill det anförda hemställer jag om att få ställa följande fråga tilljordbruksministern: Vilka initiativ är berett att ta för attförmå att respektera överenskommelsen om skydd för kaskelottvalen? 1984/85:83av () till utrikesministern om utrikesministerns besök iVietnam: ockuperar sedan flera årgrannlandet , som styrs av en vietnamstödd marionettregering underHeng Samrin. För att kunna upprätthålla sin kontroll över landet för mansamtidigt krig mot en koalition av befrielserörelser med den förutvarandekambodjanske presidenten, prins som formellt överhuvud. Krigföringenbedrivs under former som har mycket allvarliga konsekvenser förcivilbefolkningen. Ett antal rapporter tyder bl. a. på att också skulleanvända sig av stridsgaser som är förbjudna i internationella konventioner.Rapporterna gäller främst s. k. gult regn, som tycks innehålla ett mycketstarkt verkande gift och som också rapporteras ha använts av iAfghanistan. krigföring i är naturligtvis förödandeför det drabbade landet och upplevs i hela regionen som ett hot och ett uttryckför en expansiv utrikespolitik från sida. Det innebär också att del av knappa ekonomiska och andra resurser tas i anspråk för krigföringeni stället för att användas för det nödvändiga återuppbyggnadsarbetet. Det kanockså finnas ett samband mellan det rådande krigstillståndet och detundertryckande av mänskliga rättigheter som förekommer i . före utrikesministerns avresa till en stor offensiv i . Förutom operationer i stor skala idet ockuperade landet trängde vietnamesiska trupper också in i Thailand.Samfidigt belystes mänskliga rättighetssituationen i landet genom meddelande omavrättningar som skett av personer som anklagats för "landsförräderi ochspioneri". relafioner till är betydelsefulla,eftersom landet är en av de största mottagarna av svenskt bistånd. Den svenskeutrikesministerns besök blir inte mindre vikfigt av att det nära sammanfallermed femårsdagen av den vietnamesiska invasionen i och föregås avmycket oroande rapporter om situationen såväl i som i själva . Medanledning härav vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Vilka uppgifterbeträffande påstådd giftgasanvändning i kunde utrikesministerninhämta under sitt besök i ? På vad sättklargjordes i samband med besöket inställning fill ockupafionav och krigföring i , dess kränkning av territorium ochmänskliga rätfighetssituationen i landet? Hur bedömerutrikesministern risken för att utrikesministerns besök i inom och utomlandet kan uppfattas som ett stöd för dess politik? 27 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:335 av () till finansministern omändrad sista dag för avlämnande av självdeklaration: är dagen föravlämnande av deklaration. är denna dag . För många är det veckosluten som får användas förupprättande av deklarafionen. Inkomstuppgifter och andra handlingar som behövs sänds imånga fall ut först eller . Skall den 15februari vara blir det besvärligt för många som skalldeklarera själva och dessutom hjälpa andra som brukligt. Det är väl inte troligt att man hos skattemyndigheten görså mycket åt de avlämnade deklarationerna . Vill finansministern medverka tillatt sista dag för avlämnande av deklarafionen bUr söndagen den 17februari? 1984/85:336 av () till statsrådet om svenskundervisningen för invandrare: Enligt tidningsuppgifter kanflyktingar och andra invandrare som kommer fill nu inte få någonundervisning i svenska, eftersom de anslagna pengarna är slut. Det finnsemellertid medel för svenskundervisningen för de invandrare som redan har fåttarbete som bör kunna utnyttjas. När tänker regeringen säkerställaatt nödvändig svenskundervisning kan ges till invandrare, t.ex. genomöverföring av medel från s.k. lagbunden undervisning? 1984/85:337 av () till finansministern omöversyn av vissa bestämmelser i uppbördslagen: Vid upprepade tillfällen har massmedia redovisat den situation, som uppkommit för enseriös företagare i snickeribranschen, som genom ett förbiseende nu hotas avekonomisk ruin, efter ett beslut av lokala skattemyndigheten i . Jag blev inkopplad på ett nästan analogt fall i början av1982 och lyckades då hjälpa en enmansföretagare att slippa betala de aktuellapålagorna efter ett beslut i kammarrätten . Jagmotionerade också 1983 och begärde justeringar i lagtext etc. för att undvikaen upprepning. Motionen avslogs då med hänvisning till attsocialavgiftsutsutredningen sannolikt skulle lösa dessa problem. Så har inteblivit fallet, varför jag tillsammansmed göteborgarna denna dag Nr 59 inlämnaten ny motion med mera preciserade önskemål om ändringar i lag-ochförfattningstext. Men eftersom frågan är av så stor vikt inte bara för dendrabbade företagaren i utan även för flera andra som drabbats avliknande orimliga pålagor, vill jag ställa följande fråga till finansministern: Avser regeringen att seöver de aktuella bestämmelserna i syfte att eliminera situationer av den artsom ovan redovisats? 1984/85:338 av () till statsrådet om radiosändningarna på invandrarspråk: har inställtsändningar på invandrarspråk, enligt uppgift efter påtryckningar frånRiksradion. Detta har lett till en kraftigt försämrad programservice för destora invandrargrupper som finns i . Är regeringen beredd att tainitiativ till att förhindra att intressemotsättningar mellan radiobolagen gårut över invandrarnas behov? 1984/85:339 av () fillkommunikationsministern om planerad indragning av färjeförbindelsen mellanJärna och i kommun: har beslutat att lägganed Ulvsundets färja mellan och i kommun. Det skullemedföra att lokalbefolkningen skulle få avståndet till kommuncentrum medpraktiskt taget all service förlängt med 2 mil. a berörs ett hem för vårdav flickor med sociala problem, vars program för samhällsintegrering allvarligtstörs. Ett antal boende i med arbete i får sinadagliga arbetsresor förlängda med totalt ca 4 mil. Är regeringen beredd ta initiativ till att säkerställa att rimligasociala hänsyn får bli avgörande i detta och liknande fall? 1984/85:340av i (m) till statsrådet om behandlingen avansökningar om asyl i : Den kraftiga strömmen avasylsökande till via sydskånska hamnar verkar fortsätta även 1985. Uppgifter från polisen, men även från de asylsökande,visar att många söker asyl i vårt land beroende på vår sociala standard.Förföljelse och förtryck är i många fall inte huvudskälet för asylansökningen.Dessa uppgifter bekräftas av att många asylsökande kastar bort sinapasshandlingar innan de anländer till . Det är också uppenbart att en omfattande"människohandel" äger rum i syfte att erhålla tillstånd att stanna iSverige. Har vidtagit några åtgärderi avsikt att ta emot enbart de personer vilka i sina hemländer uppenbart ärförföljda och förtryckta? Har förhandlingar upptagits med DDR och i avsikt attstationera passpolis ombord på aktuella färjelinjer? Om så är fallet, finns det anledning att tro på ettpositivt besked från berörda länder, vilket i så fall skulle underlättaasylbehandlingen i ? 1984/85:341 av () till jordbruksministern omturistbroschyrer på främmande språk: Dels genom en artikel iKvällsposten , dels efter kontakter med privatpersoner,företagsledare etc. har jag fått klart för mig, att Turistråduppenbarligen inte ens på de vanligaste främmande språken har försett sig medlämpligt broschyrmaterial som kan sprida kännedom om och propagera förbesök i vårt land. Det är med förlov sagt otillfredsställande när personerverksamma permanent eller tillfälligt, i andra länder inte genom Turistrådetsnabbt kan få fram det material de önskar sig för att propagera för besök iSverige och för speciella mål eller anläggningar i vårt land. Medhänvisning till ovanstående ber jag att få fråga jordbruksministern: Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder för att Turistråd på ett bättre sätt skall kunnabiträda dem som har intresse för och vilja att sprida turistpropaganda förSverige? 1984/85:342av () till industriministern om genomförandet av det nationellamikroelektronikprogrammet; På förslag av regeringen i prop.1983/84:8 beslöt att anslå medel för bl. a. ett femårigt programbenämnt Nationella mikroelektronikprogrammet (NMP). Trots att det nu gått merän beslutet fattades, har avtal träffats om bara tvåav de åtta projekt som planerats. Dessa två projekt (Galliumarsenid resp.Byggteknik) var i princip kartlagda före riksdagsbeslutet, varför det baragällde att anvisa erforderliga tillskott av statliga medel. Samma gäller ocksådet projekt för VLSI-teknologi, där avtal nu lär vara nära förestående. Det är uppenbart att en så långsam handläggning äventyrarmöjligheterna att nå de mål som är uppsatta för det ovannämnda femårigaprogrammet. Sedan avtal träffats om ett visst projekt torde det behövas två treår för att genomföra och utvärdera det. Jag finner det också egendomligt attberörd industri, där den reella kompetensen främst finns, är så litetrepresenterad i ledningsgruppen. Medhänvisning härtill vill jag fråga industriministern: Finns det någon sammanhållandeteknisk projektledning för NMP-4? Är statsrådetberedd tillsätta en styrgrupp där även företrädare för berörda industrieringår? Vilka åtgärder i övrigt avserstatsrådet initiera för att säkerställa genomförande och utvärdering avNMP-4programmet? 1984/85:343 av () tillkommunikationsministern om huvudleden för vägtrafiken mellan ochGöteborg: Huvudleden för vägtrafiken mellanGöteborg och har sedan urminnes tider gått genom . I Stockholmansluter också E 18 med sträckning norr om till . har utvecklats till en trafikmedelpunktmellan och . Förbindelserna söderut till behöver dockförbättras. Stora satsningar har gjorts för att bygga ut regionen ett trafik- och transportcentrum. Många såväl stora som små företag harvalt att lägga sin lagerhantering tiU området. Uppgifter har framkommit att diskuterar att iframtida planering eventuellt prioritera leden Göteborg-Jönköping-Stockholm. Genomförande av sådana planer skulle kunna få en mycketnegativ inverkan på näringslivet i inte minst genom attanknytningen E 3 fill är bristfällig och även måste förbättras. Med hänvisning till ovanståendevill jag fråga kommunikationsministern om han avser vidta åtgärder för attfastlägga att nuvarande kanalisering av trafiken genom E 3 och E 18 skallbibehållas och även i fortsättningen prioriteras. inkluderarförbättringar av vägsträckan E 3 . 1984/85:344 av () fillkommunikationsministern om planerna på avbemanning av vissa järnvägsstationer iJämtlands län; SJ har långt framskridna planer påatt avbemanna tre järnvägsstationer i . De föreslagna är ,och Enafors. och tillhör de få orter i länet där industrinväxer. har dessutom ett stort antal resande . Enafors liggermitt i det turistområde som är föremål för statUga insatser. Med tanke på dels regeringens regionalpolitiskaambifioner, dels regeringens strävan efter att utveckla en gentemotallmänheten förbättrad service vill jag ställa följande frågor tillkommunikationsministern; Avser statsrådet att motbakgrund av ovan beskrivna planer företa åtgärd för att genomdriva regeringens regionalpolitiska avsikter? Vill statsrådetmedverka till att kundservicen mer än tågplaneringen får styra vilka stationersom skall vara bemannade? Är det i SJ:sbesparingspolitik några större rationaliseringar gjorda vid SJ:s huvudkontor? 1984/85:345 av () till försvarsministernom stärkt katastrofberedskap vid utsläpp av giftig gas: Med anledning av inträffat utsläppav oleumgas i vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder tänker statsrådetvidta för att stärka katastrofberedskapen och motverka olyckor av denna art? 1984/85:346 av () tillkommunikationsministern om tjänsterna som regionala informationssekreterarevid trafiksäkerhetsverket: I enighet har beslutatatt överföra s. k. pläderande trafiksäkerhetspropaganda till skall numera bara syssla meds. Genomdenna åtgärd friställs uppenbarligen en hel del personal inom TSV från sinanuvarande arbetsuppgifter. Detta gäller såväl lokal som regional nivå, ochindragningarna av de aktuella tjänsterna lär ske senast från den 1 juli 1986.Mot detta finns naturligtvis inte i och för sig något att erinra. Men min tanke var naturligtvis att dessa tjänstemän - ochkanske speciellt de sju regionala informationssekreterarna - skulle fortsättamed i stort sett nuvarande arbetsuppgifter, men som anställda hos NTF, som jufått medel för detta. Avsikten var ju att man skulle bygga upp länsvisainformationscentra främst genom insatser från NTF och det aktuella länetstrafiksäkerhetsförbund, vars verksamhet i huvudsak finansieras av resp.landsting. Man borde redan vid överförandet av medlen till NTF haäven överenskommit om hur personalfrågorna skulle lösas, något som dockuppenbarligen inte har skett. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Är statsrådet beredd medverka tillatt de informationssekretare som vill antingen får möjlighet att fortsätta medi stort sett nuvarande arbetsuppgifter inom NTF eller bereds annan ståtliganställning/arbetsuppgift på nuvarande hemort eller i dess närhet? 1984/85:347av () till statsrådet om ett förbud motbiblioteksavgifter: Förslag om införande avbiblioteksavgift har framförts av den socialdemokratiske ordföranden iKommunförbundet. Statsrådet har motsatt sig detta. Inom kultursektornförekommer avgifter på de flesta områden, vilket accepteras avallmänheten. Så länge det saknäs ett förbud mot biblioteksavgifter, torde detstå kommunerna fritt att välja orn man vill ha avgifter eller ej. harsocialdemokraterna motsatt sig en s.k. bibliotekslag. En förändrad inställningverkar nu vara aktuell, då socialdemokrater i accepterat en s. k.minilag, som bl. a. skulle innehålla ett förbud mot biblioteksavgifter. Motdenna bakgrund vill jag fråga statsrådet; Nr 59 Har regeringen planer på att föreslå en bibliotekslag meddetta innehåll? 1984/85:348 av () till finansministernom tillvaratagande av de regionala hemkonsulenternas kunskaper: Meddelande om har beslutat om avveckling av den regionala hemkonsulentorganisationenfrån . Regeringen gav i uppdrag att vidtaomedelbara åtgärder och lämna förslag till lösningar. begärde2,5 milj. kr. till 13 handläggartjänster. Regeringen anvisade en medelsram om1,5 milj. kr. Den resurs som hemkonsulenterna utgör borde på lämpligt sätt tastill vara. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern: På vilket sätt har dekunskapsresurser hemkonsulenterna utgör tagits till vara?