prot · G809101 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi icentern delar i och för sig den moderata uppfattningen att byggnadsstyrelsenshyressätt-ningspolitik behöver ses över och bli mera marknadsanpassad, men detär helt felaktigt att som nu gör skapa enbart skenbara besparingargenom att inte anvisa de medel som SIFU begär, då kostnadstäckningen under allaförhållanden måste ske inom den totala statliga kostnadsramen. Genom dettaagerande skapar en felaktig bild av och misstro mot seriöstsparande. Det kan bli till skada för det långtgående och konkreta spararbetesom är nödvändigt för att få ekonomi i balans. Det är bra att vi nu har en total uppslutningkring avveckling av verksamheten i , Jag hoppas att uppslutningen ocksåblir helhjärtad, så att det angelägna återställningsarbetet blir effektivt. Detär min förhoppning att det därefter blir ett definitivt slut på denmiljöstörande verksamheten i , Omlokaliserings-kostnaderför SIFU, m.m. 101WIVI-ANNE RADESJÖ (s): I det här betänkandet från näringsutskottetbehandlas ju olika ämnesområden. Punkt 1 gäller omlokaliseringskosfnaderna för , , i samband med flyttningen frånStockholm till . Då flyttade SIFU in i lokaler som hade byggts ochställts i ordning för just SIFU:s verksamhet. Omlokaliseringen har medförtstora merkostnader för SIFU, och stiftelsen har också fått extra statsbidragför att klara problemen. Det tidigare beslutet innebar en nedfrappningsuccessivt t.o. m. /86. I tilläggsbudget II föreslår nu regeringen att statensom en engångsinsats skall lämna etf särskilt bidrag till SIFU, eftersomstiftelsen infe har kunnat kompensera sig för de förluster som sfiftelsen hargjort . Majoriteten i utskottet har bifallitregeringsförslaget. Det finns emellertid en reservafion från , somvill avslå propositionen i denna del. Enligt de uppgifter som utskottet harfått finns det inga möjligheter att i stället täcka utgiften i fråga genomöverföring från anslag. När det gäller den hyressättning sombyggnadsstyrelsen har tillämpat i kan infe utskottet uttala sig omhuruvida nivån är för hög eller för låg. Däremot kan jag tala om för kammarensledamöter att revisorer just nu håller på med en förstudie ombyggnadsstyrelsens hyressättning, varför vi kan få besked omhuruvida det anses nödvändigt med en mera grundlig utredning. Jag yrkar därföravslag på reservation 1 och bifall till näringsufskottets hemställan på dennapunkt, liksom också fill punkt 2. Punkt 3gäller verksamheten i . Här menar utskoftsmajoriteten. Omlokaliseringskostnader för SIFU, m. m. liksom regeringen, att man måste göra en förstudie ochframlägga en återställningsplan för det område där mineralbryfning har skett.För detta ändamål föreslås ett anslag på 1,5 milj. kr. I reservation 2 skriver reservanterna att böruttala att återställningsarbetet i blir av definitiv karaktär, dvs.att inga över huvud taget skall kunna brytas i området ifortsättningen. Med anledning av att det endast är pengar för en plan föråterställandet som vi tar ställning till vill jag bara yrka avslag påreservationen och bifall till utskottets hemsfällan också på den här punkten.Likaså, herr falman, vill jag yrka bifall till näringsufskottets hemställanunder punkterna 4 och 5 i betänkandet nr 15. 102 (): Jag tror inte att vi löser SIFU:s storaproblem i - de extremt höga, icke marknadsanpassade hyrorna - genom attstaten skjuter fill 3,7 milj. kr. Nej, vad detgäller är väl att här statuera ett exempel. sätt atttillhandahålla och förvalta lokaler borde ses över. Fallet SIFU är säkert intedet enda exemplet på hur det går när den statliga byråkratin får råda utankonkurrens. SIFU har blivit offer för ett sysfem som faktiskt är moget attreformeras. Har SIFU haft förhandliiigar med ,så måste man väl tolka det så att SIFU uppfattar sin hyreskostnad som orimligthög. Jag tror mig också veta att det har funnits möjligheter för SIFU att fåandra lokaler i , men man har tydligen inte haft möjlighet att flytta frånbyggnadsstyrelsens lokaler. Jag tycker också att vi skall observera vadfinansministern säger i årets budgetproposition, nämligen att det är"viktigt att incitament skapas för såväl enskilda lokalbrukare somlokalhållaren att få till stånd ett rafionellarelokalutnyttjande. En förutsättning för att detta arbete skall ge resultat är attmyndigheterna får ett ökat ansvar för sina lokalkostnader. Det är angelägetatt biträder myndigheterna i det arbete med lokalfrågor somkommer att erfordras." Detta uttalande av finansministernhar tydligen ännu inte uppmärksammats av . 103WIVI-ANNE RADESJÖ (s): Om hade fortsatt att läsa ibetänkandet, så hade han kommit fram till några andra rader, där det står attutskottet har "erfarit att på eget initiativ harbeslutat att göra en översyn av SIFU:s verksamhet ochekonomi". Vi kan ju vänta och se vad man därvid kommer fram fill. Detsammagäller den förstudie som revisorer håller på med ombyggnadsstyrelsens hyressättning. Om vi väntar och ser vad de kommer fram till,så kan vi kanske göra någonting på det här området . I det här fallet gäller det ju att ge detta bidrag för atttäcka omställningskostnaderna. 104 (): Det finns ju en projektplan som är daterad och som innebäratt man skall titta på SIFU:s verksamhet. Det gäller hela SIFU:s verksamhet,inte bara den besvärliga lokalsituationen utan över huvud taget den utvecklingsom SIFU har genomgått. NärSveriges hantverksorganisation bildade , som numeraefter diverse turer heter för företagsutveckling, såkunde man väl aldrig drömma om att detta institut skulle hålla påatt kvävas i statlig byråkrati. Jag hoppas verkligen att den projektplan ochden utredning som skall genomföras kommer att bli till gagn för SIFU, så attSIFU kan motsvara de krav och de förväntningar som framför allt småföretagarnahar ställt på detta institut ända . Anf.105 (): Jag vill instämma i det som sade sist. Vi hoppas att SIFUskall kunna verka för de mindre företagen på ett bra sätt. Överläggningenvar härmed avslutad. E*unkt1 (bidrag för omlokaliseringskostnader m. m. till Stiftelsen Institutet förföretagsutveckling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2(återställningsarbeten i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. 9§ Skyldigheten för kreditupplysningsföretag att lämna beställaruppgift betänkande 1984/85:17 om utvidgad skyldighet förkreditupplysningsföretag att lämna beställaruppgift. 106 (): I näringsutskottets betänkande nr 17 behandlas motioner om ändringar ikreditupplysningslagen. Jag har här väckt en motion tillsammans med IngerJosefsson. Kreditupplysningslageninnehåller en rad bestämmelser till skydd för den enskildes integritet. Enligten av dessa bestämmelser skall den som avses med en personupplysningautomatiskt få underrättelse om vem som har begärt Skyldigheten för kreditupplysningsföretag att lämnabeställaruppgift upplysningen,vilka uppgifter, omdömen och råd den innehåller. Ifall en omfrågad enskildperson är näringsidkare rör det sig inte om en personupplysning utan om en s.k. företagsupplysning. Han skall då få meddelande om de uppgifter somupplysningen innehåller om honom. Uppgift om vem som är beställaren ärkreditupplysningsföretaget däremot inte ålagt att lämna. Det är just detta senare förhållande som vi vänder ossmot. Den som beställer en upplysning - och också får den - bör ju rimligtviskunna stå för sin beställning gentemot den omfrågade. avstyrker utskottet motionsyrkandena med hänvisningfill att motioner med samma innebörd avslogs av 1983 och 1984, dåefter en omfattande remissbehandling. Men detta hjälper inte. Vi anser fortfarande att den sombeställer en upplysning bör kunna stå för sin beställning. Datainspektionen,som är fillsynsmyndighet enligt kreditupplysningslagen, har också pläderat fören lagändring i denna del. Inspektionen uppger att den så gott som fårreaktioner från företagare som anser det orimligt att lagstiftaren skyddarupplysningsbeställarens anonymitet. Även andra, t. ex. affärsbankerna ochföreningsbankerna, anser att den nuvarande ordningen är olycklig. Det finnsandra instanser som vill slå vakt om den ordning som gäller. Med hänsyn fill den splittrade bilden på detta områdeanser vi - när utskottet nu inte vill tillstyrka en lagändring - att en översynborde kunna företas som leder fram fill en för alla parter acceptabel lösning.Det är inte bra med den irritation som råder bland många företagare. Deupplever sig här ha ett sämre integritetsskydd än andra. Jag har själv möttdetta påstående ett flertal gånger. har ett enigt utskott återigenavstyrkt förslag om såväl lagändring som utredning, och då känns det intesärskilt meningsfullt att ha ett annat yrkande. Men jag vill ändå ha framförtatt jag finner det angeläget att regeringen med bistånd av datainspektionenuppmärksamt följer kreditupplysningsverksamhetens fortsatta utveckling. Självkommer jag att uppmärksamt följa den och eventuellt också återkomma i ärendet. 107LARS (): behandlade sent en motionmed samma innebörd som de motioner vi nu behandlar i näringsutskottetsbetänkande /85:17. avslog då motionen, och ett enigtnäringsutskott föreslår nu att skall göra detsamma med de nu aktuellamotionerna. Utskottet finner inte anledning att ändra sitt tidigareställningstagande, som utskottet grundade på en omfattande remissbehandling avden då aktuella motionen. De inkomna remissyttrandena ledde utskottet fram tillatt den nuvarande ordningen är en rimlig avvägning mellan två i och för siglegifima intressen. Huvudsyftet med kreditupplysningslagen är att skydda denenskildes integritet i samband med kreditupplysningsverksamhet. Det är då intebara fråga om den omfrågades integritet utan också integriteten för den somfrågar. Denna uppfattning delas av SHIO-Familjeföretagen som tillsammans a. TCO inte anser att någon ändring i kreditupplysningslagen i det häravseendet behöver göras. Imofion 1984/85:892 föreslås att frågan om en lagändring bör utredas. Utskottetanser att den omfattande remissomgång som genomfördes är attbetrakta som en utredning, varför kravet i motionen inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande 1984/85:17. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:10 Anslag till lantmäteriet m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) 11 §Föredrogs skatteutskottets betänkanden 1984/85:35 ommultinationella företags skatteförhållanden (förs. 1984/85:9), 1984/85:36 ombostadsbeskattningen och 1984/85:40 om avräkning av statliga fordringar vidåterbetalning av skatt (prop. 1984/85:108). Skatteutskottetsbetänkanden 35, 36 och 40 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså skatteutskottets betänkande 35 om multinationella företagsskatteförhållanden. 109 (): Det ärende som nu har att ta ställning till har fått enmycket märklig behandling. Det gäller revisorernas förslag om multinationellaföretags skatteförhållanden. Bakgrunden är i korthetföljande: Vid1970 års riksdag motionerade såväl socialdemokrater som folkparfis-ter i dennafråga. Socialdemokraterna krävde effektivare skatteregler i syfte att förhindraskatteflykt hos utländska företag verksamma i . Folkpartimotionenföreslog att åtgärder skulle vidtas beträffande beskattningen av dessaföretag. - därJohn i var ordförande - framlade ett enhälligt utlåtande och beslöt att skrivatill regeringen med begäran om en "utredning angående de mulfinationellaföretagens beskattning". Beslutet togs utan debatt i någon av de tvåkamrarna. Betänkandet, som har nr 1970, är mycket klartutformat. Utskottet framhåller att man är medveten om att enföretagsbeskattningskommitté tillsatts , men utskottet understryker medstor tydlighet: "Även om de för denna utredning utfärdade direktiven kananses omfatta även de multinafionella företagens beskattning anser utskottet,med hänsyn bl a till den betydelse utskottet tillmäter den aktuella frågan ochtill att utredningen bör bedrivas skyndsamt, att översynen av demultinationella företagens beskattning bör ske inom ramen för en särskildutredning." Vid riksdag återkom frågan. somresultat av mofioner från och . Motionerna avslogs medmofivering att ville avvakta bl. a. företagsbeskattningsutredningeninnan en speciell utredning om de mulfinafionella företagen tillsattes. Till sammanhanget hör att utredningen inte lade fram någraförslag som kunde bli föremål för beslut i frågan om multinationella företagsbeskattning. Motionärerna vid riksdag fick stöd i dels enreservation, dels ett särskilt yttrande, där otålighet över frågans långsammabehandling kom till uttryck. Under de sex borgerliga regeringsåren som följde,1976-1982, hände ingenting förrän , då företrädare förskatteutskottet vid överläggning med revisorer ville att revisorernaskulle ta upp denna fråga till behandling. Det skedde också i anslutning till1982/granskningsplan. Revisorernas utredningsarbete inleddes med en fördjupadförstudie, och det kom sedan att bedrivas i medverkan av en särskild sakkunnig. I anslutning fill att inledde sin vårsession den10 januari överlämiiades revisorernas förslag. Det har beteckningen1984/85:9. I sin skrivelse till förordar revisorerna medstöd av många remissvar: 1) att det görs enskyndsam översyn av rättsområdet. Detta kan lämpligen ske genom attriksskatteverket anmodas gå igenom området och med beaktande av den forskningsom pågår föreslå lämpliga åtgärder. 2) arbete börpåbörjas med utfärdande av anvisningar och föreskrifter för tillämpning av 43 §1 mom, kommunalskattelagen angående korrigering av felaktig internprissättning, 3) undersökningbör göras av vilka andra åtgärder som bör vidtagas i awaktan på en översyn.Till dessa kan räknas översättningar av om prissättningsfrågor isamband med multinationella företags verksamhet. skatteutskott - sominitierade till denna undersökning - har avlämnat sitt betänkande och har avallt att döma uppenbariigen hamnat i en kluven position, I denlöpande texten understryker utskottet önskvärdheten av att kraftful- När utskottet kommer fram till yrkandet är det tydligen slutmed viljeinriktningen. Utskottet föreslår nämligen att revisorernasutredningsmaterial och förslag skall buntas ihop och läggas fill handhngarna. Denna praktfulla växtgötaklimax är ur rent sakligasynpunkter beklaghg. Det är nämligen stor risk att utskottets yrkande kan kommaatt tolkas så att det riksdagsbeslutet nu utan vidare kan läggasåsido. Detta kan väl ändå inte vara utskottets mening? Enskilda ledamöter av skatteutskottet har under handhänvisat till sin mycket positiva skrivning. Det anses vara en tillräckhgttydlig markering. Det beklagliga är emellertid att denna positiva skrivninginte alls korresponderar med utskottets yrkande, som innebär att förslagetläggs till handlingarna. Trots denna slutsats gör skatteutskottet i sinskrivning många värdefulla påpekanden, som ansluter till det revisorerna anför.Utskottet framhåller bl. a. att en majoritet av domstolar och myndigheter isina remissvar betonar att kontrollen av de multinationella företagen börfortsätta. Utskottet slår vidare fast att detta inte bör ske utan ettomfattande utredningsarbete och erinrar om det forsknings- och utredningsarbetesom pågår på detta område. Däremot sägs inte ett ord om hur ochi vilken takt detta forsknings- och utredningsarbete har bedrivits och skallbedrivas i fortsättningen. Revisorerna har sina farhågor mot bakgrunden av att det nuär sedan beslöt om en utredning på detta område, somuppenbarhgen förutsattes få ett parlamentariskt inslag, och att inget påtagligthar skett. Det är därför naturligt att ledamöter önskar fåökad klarhet om hur behandlingen av dessa frågor avancerar - speciellt omriksdagen står inför utsikten att få vänta på forskningsresultat.Utskottsbetänkandet har dess värre inget att säga i det avseendet. Enligt min mening är det ett utslag av ett slagsöverdriven finkänslighet hos utskottet att inte ens föreslå att geregeringen fill känna vad utskottet självt har skrivit. Utskottet nöjer sig med att förutsätta att det nuframtagna materialet blir föremål för behandling utan att någon viljeyttringfrån sida behöver ske. Vad denna förtröstansfulla inställninggrundar sig på framgår inte av betänkandet. Rent allmänt kan sägas att om en parlamentarisk utredningfilisatts vid något fillfälle efter beslutet hade troligen revisorernaspropå varit överflödig. Önskemålet om parlamentarikers medverkan framskymtar ocksåi vissa remissyttranden. LO har ägnat mycket utrymme åt den här frågan, mentydligast kommer önskemålet fill uttryck i svaret från kammarrätten iStockholm, som skriver: "Överhuvud rör det sig här om frågor av så inveckladjuridisk natur att en reform måste föregås av ingående överväganden. Med hänsynfill det starka politiska inslaget i frågan förordar kammarrätten attutredningsarbetet bedrivs i sådana former att politiker medverkar idetsamma." Enligt min mening har revisorer lagt fram ett 7 protokoll 1984/85:101-102 tillräckligtmaterial med förslag till åtgärder som borde ha kunnat tjäna som underlag förbeslut. Det är åtgärder som bör vidtas skyndsamt. Detta borde självfallet haskett i form av ett tillkännagivande till regeringen. 110 (vpk): Som framgick av vad sade ärdet nu i en skrivelse begärde att regeringen skulleeffektivisera skattereglerna för att hindra multinationella företag från attundandra sig skälig beskattning. Det är också hela LO i en skrivelse tillregeringen begärde övergång fill den s. k. globalmetoden, som innebär att manvid viss grad av samhörighet mellan olika koncerndelar inte accepterar separatakalkyler för den svenskbaserade delen av en internafionell koncern. är denna fråga föremål för beredning inomregeringen. Detta torde vara något av ett rekord i passivitet. Inte ens detförhållandet att landet haft ett mellanspel av borgerliga regeringarkan riktigt ursäkta detta. avgav alltså riksdagsrevisorerna sin skrivelse,där man yrkade på en skyndsam översyn av skattereglerna och i väntan därpåvissa delåtgärder, för vilka det presenteras tankar och underlag i det av RSVsammanbragta omfångsrika och mycket grundliga materialet. Att denna fråga går så oerhört långsamt framåt, får redani sig ses som en besvärande belastning. Vad som definitivt uppkallar fill gensagor är denbehandling utskottet ägnat revisorernas skrivelse. Det är ju ingen viljeyttringåt något håll. Man konstaterar visserligen behovet av en översyn av bl. a. dens. k. korrigeringsregeln, men det sker i en så undvikande form, att det intepå något sätt kan anses pohfiskt binda en regering. I mofion av C.-H. m. fl. krävs en övergång tillglobalmetoden enligt de tankar LO gav uttryck åt . Jag har fullständigt klart för mig attbeskattningsproblemen när det gäller multinationella företag är en oerhörtkomplicerad materia. Jag är också klar över att en summariskt tillämpadglobalmetod stöter på både tekniska och politiska svårigheter. Det har ju t. o.m. visat sig svårt att hävda en rimlig tillämpning av den mer s. k.arm's-length-metoden. Men svårigheterna får för den skull inte leda till dentotala uppgivenhet som utskottsbetänkandet andas. Någonfing måste nu ovillkorligen ske. Regeringen måste fåsatt agera. Och jag vill ställa några frågor till utskottets talesman, om mangjort sig några tankar om hur det kan göras. Den första frågan är: Vad ämnar man göra på det politiskaplanet från svensk sida för att söka få fram bättre lösningar? Den andra frågan är: Har man haft tankar på att genomövergång till skatteformer, som inte är knutna fill vinst- ochöverskottsbegrepp utan till andra kriterier för verksamheten, komma åt denundandräkt av skatt som de multinationella anknytningarna ochkoncernförhållandena möjliggör? Ochmin sista fråga: Kunde man inte från utskottet ha givit ett något starkareuttryck för en polifisk vilja på området? Medhänsyn fill det enligt vår mening oacceptabelt vaga utlåtandet och mot bakgrundav den långa tid som förflutit sedan frågan aktualiserades av 1970ser jag mig föranlåten att göra en markering genom att yrka bifall tillmofionen från C-H. Anf.111 (): I det nu föreliggande betänkandet från skatteutskottet behandlasrevisorernas förslag 1984/85:9 om multinationella företags skatteförhållanden,I samband därmed har utskottet också haft att behandla två motioner i sammaärende. Revisorernasförslag innehåller dels en studie om de multinafionella företagens beskattning,som är upprättad vid , dels en tilläggspromemoria medvissa förslag som enligt revisorerna kan övervägas för att effektiviserabeskattningen. Denhär förstudien liksom förslagen i tilläggspromemorian har varit ute på enomfattande remissomgång. Förstudien har i allmänhet godtagits avremissinstanserna, och den har betecknats som en bra redovisning av gällandelagstiftning och den praxis som finns på området. Men några särskilda förslagtill åtgärder framläggs inte i förstudien. Beträffandede förslag som revisorerna redovisar i tilläggspromemorian är däremotremissinstansernas uppfattningar betydligt mer delade. Revisorerna har betonatatt förslagen i tilläggspromemorian är exempel på vissa åtgärder som kanövervägas för att förbättra läget på området, I sina överväganden sägerrevisorerna följande: "Revisorernasnu genomförda granskning har syftat till och resulterat i en översiktligkartläggning av läget på beskattningsområdet såvitt avser de multinationellaföretagens beskattning. Kartläggningenvisar att det finns behov av en översyn av rättsområdet. Denna bör skeskyndsamt. Översynen bör till en början göras av . Därvid börden forskning som pågår på området beaktas." Utskottetär helt enigt med revisorerna att det är mycket angeläget att det arbete sompågår på , redovisat i revisorernas förslag vidremissbehandlingen, fortsätter och intensifieras. Utskottethar också gjort den bedömningen att revisorernas förslag, med det omfattandematerial som redovisats, bör utgöra underlag för den fortsatta översynen avbeskattningsområdet. Utskottet förutsätter vidare att man, utan särskildbegäran från , kommer att pröva de förslag fill åtgärder som harlämnats av revisorerna. Jagskall så säga några ord om de två motioner som har behandlats i samband medrevisorernas förslag, I yrkandet i m. fl. mofion, somvi har att ta ställning fill, begärs ett skyndsamt förslag till beskattning avmultinationella företag enligt den s. k. globalmetoden, dvs. med hänsynstagandetill koncernernas totala vinst. Idén om att gå över till den s. k.globalmetoden behandlas i förstudien från . Däruttalar man oro för en övergång till globalsystemet. I ett sådant fall skulle,säger man, de mödosamt uppbyggda principerna för internationella företagsbeskattning, som gäller, raseras och man fick i stort sett börja om frånbörjan. Med detta betyg anser vi att det finns goda skäl att avstyrka denmofion som är avlevererad av kommunisterna. I den andra motionen, motion 2357 av i Gävleoch , begärs en skyndsam utredning av förutsättningarna för ochmöjligheterna till en lagändring syftande till att bättre kan hävda sinrätt till beskattning av i landet uppkomna vinster. Såsom framgår bl. a. avriksskatteverkets redovisning pågår ett sådant arbete. Man anser också att detreformarbetet bör ske kontinuerligt. Jag villmed detta, herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan. Låt mig sedan göra några reflexioner med anledning avSture Palms inlägg. Vi har använt oss av klämmen att "lägga tillhandlingarna". Med detta uttryck menar utskottet naturligtvis inte attingenting skall hända härefter. Utskottet har klart och tydligt markerat attdet förutsätter att det material som revisorerna har tagit fram skall utnyttjasi det fortsatta arbetet på detta område. Tvärtom är det ytterst angeläget attdet arbete som pågår på liksom vid universiteten iStockholm och bedrivs med all intensitet och att förslag tillförbättringar av lagstiftningen redovisas allteftersom de framkommer. Jag tror inte att vi behöver en utredning på detta områdemed parlamentariker som försöker lösa hela problemkomplexet.