prot · G80940 · 1984-12-31 00:00:00 — Inte inågot system, vilket vi än väljer, kommer människor alltid att vara nöjda ochglada över den bedömning som görs om dem. Hur nöjd blir en person om han i ettansökningsförfarande inte får förord till den tjänst han söker? Jag tycker att bör använda andra ord. Detär mycket möjligt att kritisera och säga att det går att göra förbättringar,men att påstå att individen skulle vara rättslös är överord, som ta tillbaka. 107ERIC FIÄGELMARK (fp): Jag behöver inte ta tillbaka mina ord. Detfinns säkert många som kan intyga att jag har rätt. Det görs ganska mångaöverklaganden, och vi kan se hur de har behandlats i olika sammanhang. I är hardet kommit in ett sjuttiotal sådana överklaganden. Jag tror att det jag här harsagt överensstämmer med uppfattningen hos de individer som behandlats på olikasätt genom detta vitsordssystem. Jag vet att har blivit betygsatt, och det harjag själv också blivit. Det skall emellertid inte diskuteras här, utan det kanvi göra på annan plats. Jag vet hur dessa vitsord används, och det är inte sågynnsamt som vill göra gällande. Det finns många bevis på det. Det förvånar mig att våra ca 18 000 yrkesofficerareverkligen finner sig i att bli betygsatta och nagelfarna på detta sätt, vilketIngvar redogjorde för. Att det inom försvaret skall vara nödvändigt attpersoner blir utsatta för detta ända tills de fyller 55 eller ärför mig helt obegripligt, när det inte behövs vitsordssystem inom andrasamhällsområden. 108 (): Är man rättslös om man får överklaga? Det ären fråga till , Jag vet bakgrunden till att intetycker om vitsordssystemet. Jag konstaterar att inte har yrkat bifalltill sin motion utan biträder den uppfattning som utskottsmajoriteten har, Isjälva verket yrkar han alltså avslag på sin egen motion, 109 (): Jag tycker, , att jag har fått medganska mycket av mina motionsyrkanden i utskottets skrivning, och därför vardet onödigt att yrka bifall till motionen. Jag hoppas bara att den utredningsom utskottet hänvisar till verkligen tar itu med vitsordssystemet,så att vi får en ändring som har de personers förtroende som utsätts för detta.Det fär inte bli som förra gången när vi behandlade detta ärende, när det komen tillämpningsföreskrift som försvårade och gjorde systemet värre än det vartidigare. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering - som ställdes mot utskottets hemställanmed godkännande av den i reservationen av m.fl. anfördamotiveringen - bifölls med acklamation. 20§ Huvudmannaskapet för tidningen Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1984/85:3 omhuvudmannaskapet för tidningen . 110ERIC HÄGELMARK (fp): Av erfarenhet vet jag att tidningenVärnpUktsnytt, som tillkom 1971, inte har den status ute på förbanden som denborde ha. Det kan bero på att en allmän uppfattning är att det som skrivs itidningen sammanställs av unga oerfarna värnpliktiga journalister, som fullgörstörre delen av sin militära grundutbildning på tidningen. Dessa journalisterskriver litet som de själva tycker, och det skall man inte bry sig så mycket om-ungefär så går resonemangen ute på förbanden. Tidningen saknar en stabil grund, som en tidningsstyrelseskulle kunna ge. Därmed skulle tidningen också få större respekt och den tyngdsom jag anser att en tidning skall ha. skulle också varaett stöd för redaktör/ansvarig utgivare, ett forum för principdebatter om vadtidningen skall innehålla, tidningens utformning m. m. Den organisationskommitté som i samband med handläggningenav min motion har blivit känd för oss kan i viss män vara till hjälp och fyllaen del av de uppgifter som jag anser nödvändiga. Tyvärr är dennaorganisationskommitté föga känd, och inte är det många som vet något om dessexistens. centrala värnpliktsråd uppger i sitt yttande övermotionen "att organisationskommittén under vissa perioder haft svårt attfungera. Detta har då lett till en avsaknad av policy - gemensam för tidningensjournalister. Det kan dock konstateras att organisationskommittén under senaretid fungerat väsentligt bättre och avhållit regelbundet återkommande sammanträden." Dessutom har man skrivit bestämmelser förorganisationskommittén. Det mesta tyder på att organisationskommittén harblivit "väckt", och jag vill gärna tro att min motion har orsakat denväckningen. När allt är normalt och samarbetet bra fungerar nogorganisationskommittén hyggligt. Om det däremot skulle uppstå olikauppfattningar om fidningens innehåll, arbetsförhållanden, policy m.m. skulleden frihet som tidningen har lätt kunna begränsas. Det skulle inte varamöjligt om fidningen hade stöd av en tidningsstyrelse. har i två motioner riktats kritik mottidningens innehåll. Den ena motionen syftade till nedläggning av tidningen,den andra till en omdaning av den. Båda motionerna avslogs av . Tidningen kan också komma att utsättas för andra försöktill påtryckningar, t. ex. av ekonomisk art. Jag är övertygad om att närsvårigheter och problem uppstår för en tidning har en allsidigt sammansatttidningsstyrelse större möjligheter att klara besvärligheterna än denorganisationskommitté som utskottet hänvisar till. Jag har inte reserverat mig mot utskottets beslut, men iett särskilt yttrande framhåller jag att det finns anledning att avvaktaytterligare erfarenheter av organisationskommitténs verksamhet. 111INGE (); I försvarsutskottets betänkande 3 harutskottet behandlat en folkpartimotion om huvudmannaskapet för tidningenVärnpUktsnytt. Utskottsmajoriteten har avstyrkt motionen, och detföreligger endast utskottsmajoritetens förslag till beslut. I motionen anförs några allvarliga felaktigheter, som jagskall kommentera och tillrättalägga. Jag skallnu citera dessa felaktigheter ur motionen: "Vid en jämförelse med övriga tidningar finner manatt chefredaktören -som tillika är ansvarig utgivare - saknar en styrelse attrådfråga om övergripande policyfrågor. I stället är chefredaktören helt ochhållet hänvisad till försvarsstaben," utkom med sitt första nummer , Tidningen utkommer med ca 20 nummer ochdistribueras gratis till de värnpliktiga under grundutbildningen samt tillmyndigheter m,fl, inom totalförsvaret. Upplagan är f, n. 24 180 exemplar. Inför starten av 1971 bildades enorganisationskommitté, som kan jämställas med en tidningsstyrelse, I organisationskommittén ingår f, n, en representant förförsvarsdepartementet, en representant för försvarsstabensinformationsavdelning samt en representant för centrala värnpliktsråd,I kommittén ingår även chefredaktören för tidningen , samt trerepresentanter från planeringssektion 4 i försvarsstaben. har fungerat som ett forum förprincipdebatter, ömsesidig information, samverkan med myndigheter ochorganisationer inom och utom försvaret, frågor av policykaraktär, budget ochfrågor som chefredaktören hänskjutit till kommittén m,m. Kommittén har sammanträtt mer ellermindre regelbundet - alltefter behov. Vi kan från utskottsmajoritetens sida konstatera att dennaform av kommitté för tidningen fungerar på ett tillfredsställandesätt. Motionärens påstående att chefredaktören helt och hålletskulle vara styrd av och hänvisad till försvarsstaben är också felaktigt. Någon styrning av innehåll eller detredaktionella arbetet över huvud taget sker ej från försvarsstabens sida.Tidningen har utan inblandning kunnat bevaka och skriva om saker somredaktionen bedömt som väsentliga. Kopplingen till försvarsstaben rör endast ekonomiska ochadministrativa angelägenheter, t. ex. kostnadsredovisningar. Behovet av en särskild styrelse enligt motionärensintentioner finns inte, eftersom organisationskommittén fyller motsvarandefunktion. Den rådande ordningen är enligt utskottet bra. Organisationskommitténhar nu varit verksam i 12 eller . Med hänvisning till det jag nu anfört,finner utskottsmajoriteten inget skäl för att ändrahuvudmannaskapet förtidningen . Jag är övertygad om att motionären delarutskottsmajoritetens uppfattning att det skulle vara djupt olyckligt om vipolifiker skulle ingå i en styrelse för tidningen. I den här frågan får EricHägelmark betyget underkänd. Den behöver ingen styrning av politiker. Jagyrkar avslag på motionen och bifall till utskottets hemställan. 112 (): Jag är tacksam för att inteskall avge vitsord om mig. Då skulle jag få ett dåligt vitsord, det kan jagförstå av hans inlägg i frågan om tidningen . säger att organisationskommittén har varitverksam i 12 eller 13 är. Jag tror att den verksamheten har varit mycket svag.Innan jag skrev motionen hörde jag mig för om hur tidningen egentligenfungerade. Knappast någon visste hur det låg till - så nog harorganisationskommittén legat i ide under åtminstone elva av de åren. Först närmotionen väcktes fick man höra talas om att det fanns någon möjlighet för dejournalister som jobbar på tidningen att fä hjälp. Journalisterna säger självaatt organisationskommittén varit mycket svag och att den först pä senare tidhar sammanträtt litet oftare. Ett tydligt bevis på det är att man i april månad1984 satte ihop en instruktion för vad organisationskommittén egentligen skullegöra. skall alltså inte ta i så hårt när han prisarorganisationskommittén. Men jag hoppas att kommittén i fortsättningen skallgöra någonting av vad en riktig tidningsstyrelse skulle kunna göra. 113INGE (); gjordes en beskrivning av hurorganisationskommittén skulle arbeta. har det kanske intefungerat så bra, därför att det har varit en viss omsättning av journalisteroch övriga anställda på . Men har ju själv i sittinlägg här konstaterat att organisationskommittén sköttsina uppdrag på ett tillfredsställande sätt. har inte sämänga möten, men den har möten alltefter de behov som uppstår. 114 (); Det är inte jag som har konstaterat attorganisationskommjt-tén sammanträtt litet mera regelbundet - det är Sverigescentrala värnpliks-råd som har gjort det. Men jag hoppas att organisationskommitténverkligen kommer att fungera bra i fortsättningen. Gör den dettror jagatt minmotion har fyllt en uppgift. Då har den varit till nytta, även om utskottet haravstyrkt den. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 21 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid ett senare sammanträde. 22 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1984/85:81 Polisens arbetsformer pålokal och regional nivå, utbildning och rekrytering 23 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1984/85:245av KniU m.fl. 1984/85:246av m.fl. Slopadkommunal taxering av juridiska personer (prop. 1984/85:70) 24 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1984/85:73av () till utrikesministern om de politiska förhållandena iIran: Rapporter om kränkningar av demänskliga rättigheterna i blottar förhållanden, som ter sig otroliga mensom bevisligen är riktiga: tortyr, grymheter mot befolkningen som övertäffardet mesta som förekommit i världen någonsin, avrättningar av oskyldigamänniskor, barn som används i kriget som mindetektorer etc. Det är ettförtryckt folk som lider under en omänsklig ledare. Förenad med förtrycket ären ekonomisk utarmning, som hotar landet med total ruin. Utbildningen i ärhämmad, alla universitet är stängda. Man kan säga att alla människor i landetlever under en psykisk tortyr, i fruktan - och i hopp om befrielse. Denmotståndsrörelse som finns har det iranska folket bakom sig, mengrymheterna, de offentliga avrättningarna och hotet mot alla hindrarmotståndsrörelsens verksamhet. När dessa fakta är kända, ter det sig oförklariigt attvissa länder i den demokratiska världen stöder den iranska regeringen och attpengar flödar in i från utlandet, inte bara som betalning för den olja somIran säljer till underpris utan också i form av direkt bistånd. De som kännertill förhållandena i landet och den mentalitet som härskar vet att det endasom kan bringa en ändring åstad och befria ett terroriserat folk är attKhomeini och hans regering isoleras. Det måste anses helt nödvändigt att ocksåSverige bryter handelsförbindelserna med . Det är en illusion att tro pånyttan av svensk hjälp för det iranska folket genom bistånd eller handel. Istället bidrar svenskt bistånd fill en förlängning av det olidliga tillståndeti . De bilder, namnlistor pä avrättade, rapporter om terrormot civilbefolkningen och om den skrämmande ekonomiska politiken som finns germig anledning att fråga om den överväger att 1. genomsanktioner isolera Khomeini, 2. genom förslag iinternafionella fora verka för att få ett slut på de ohyggliga förhållandena ilandet. 1984/85:74 av () till socialministern omtidpunkten för proposition om ökade rätfigheter för psykiskt utvecklingsstörda: Omsorgerna om de psykisktutvecklingsstörda har varit föremål för ett ingåendeutredningsarbete. 1977 tillsatte dåvarande socialministern denstatliga omsorgskommittén, som lade fram ett betänkande med bl. a.förslaget att vidga personkretsen till att omfatta alla handikappade barn. Denborgerliga regeringen var beredd att utforma en proposition på grundval avdetta betänkande. Sedan den socialdemokrafiska regeringen tillträdde har denpå detta område drabbats av handlingsförlamning. Det gick 15 månader efterregeringsskiftet innan man på nytt ägnade ärendet något intresse, och dåtillsattes ett partssammansatt organ i form av den s. k. omsorgsberedningen. Påen fråga som jag ställde i om när en proposifion kundeförväntas i detta ärende svarade socialministern att beredningen skulle lämnasitt förslag och att regeringen sedan skulle ta ställning. har det gått och fortfarandeär inte arbetet i omsorgsberedningen slutfört. Det råder tydligen djup oenighetinom beredningen såväl beträffande personkretsen som beträffande lagensinnehåll vad gäller ekonomiska beräkningar och även besvärsmöjligheter. Det äratt beklaga att en av de svagaste handikappgrupperna tilläts bli slagträ i endebatt där man skall fördela kostnader mellan stat, landsting och kommun. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till socialministern: När avser socialministern attförelägga en proposition om lagstadgade rättigheter till särskildaomsorger för psykiskt utvecklingsstörda? 25 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1984/85:265av () till försvarsministern om reglerna för försäljning avvisst slag av statlig egendom: Efter det att beslut fattats avriksdagen om nedläggning av flygflottiljen , Hässlö, , har frågan omförsäljning av den nedlagda flygflottiljen aktualiserats. Enligt anbudsförhandlingar som utsänts avfortifikationsförvaltningen i har anbud infordrats på det ca 160 ha stora markområdet jämte ett 40-tal byggnader som är belägna på området. Sedan beslutet om nedläggning blev klart har diskussionerförts mellan och staten om flottiljens framtida användning.Staten har tidigare ansett att flottiljkomplexet hade ett värde av omkring 20milj. ville däremot ha betalt om kommunens skulle övertaområdet. Enligt pressreferat, den 20november 1984, har staten och kommunen nu enats om en affär, där priset är 2,5milj. Detta synes något märkligt, då det kommit till min kännedom att enannan köpare på grundval av utlämnade anbudshandlingar avgivit ett anbudlydande på 5 milj. kr. Jag villmed anledning av ovanstående fråga försvarsministern: Vilka regler gäller vid försäljningav statens egendom, som det här är fråga om? 1984/85:266 av (vpk) till statsrådetBirgitta om ökad satsning på pelletsanläggningar: planeradesett femtiotal pelletsanläggningar i landet. Beroende på avsättningssvårigheterm.m. har utbyggnads- och planeringstakten avtagit markant. Det finns f. n.endast fem pelletsanläggningar som omvandlar inhemska bränslen till pellets,och ytterligare fem har uppgivits vara under planering. I fråga om linje 2:s alternativ inför folkomröstningen omkärnkraften heter det att "forskning och utveckling av förnybaraenergikällor (skall) forceras under samhällets ledning". Orsaken till att ambitionerna minskat sä kraftigt är inteatt det saknas råvara - torv och skogsbränsle. I stället föreliggeröverkapacitet i pelletspro-duktionen och vissa utvecklingsproblem med s. k.avkopplingsbara elpannor och brännare. Övergripande planering ochsamordningsinsatser tycks obefintliga, eftersom det saknas en specifikoffentlig planering för pelletsproduktion. Anläggningar som Pellets hardärmed lämnats åt sitt eget öde. Jag villmot denna bakgrund ställa följande fråga; I vilken omfattning har det s. k.oljeersättningsstödet utnyttjats för att utveckla och marknadsförapelletsanläggningar, och är regeringen beredd att göra särskilda insatser föratt garantera produktion och avsättning beträffande Pellets? 1984/85:267av () till finansministern om ökat nordiskt samarbete påkapitalmarknadsområdet: Auktoritativa källor inom harenligt uppgifter från finansminister sagt ifrån att friarekapitalrörelser inom enbart och en gemensam nordisk aktiemarknad inte är förenliga med den icke- diskrimineringsprincip som gäller enligt de OECD-reglersom har anslutit sig till. Däremot är det tillåtet för länder, som "utgör del avett särskilt tull- eller monetärt system" att sinsemellan träffaöverenskommelser om lättnader, som inte ges till andra länder. Utan ett utökat samarbete på kapitalmarknadsområdet i vidmening är det tydligt att det nordiska ekonomiska samarbetet är på väg in i enåtervändsgränd. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern; Vad krävsenligt regeringen för utvidgade former för det nordiska samarbetet för attförverkliga tanken på friare kapitalrörelser inom och en gemensamnordisk aktiemarknad? Hur serregeringen pä möjligheterna att få till stånd det institutionella regelsystemsom krävs? Skulle dessakrav exkludera från samarbetet i denna del på grund av dess medlemsskapi EG? 1984/85:268 av () tillutbildningsministern om bevarande av den odontologiska forskningen i ; Sedan beslutadeavveckla grundutbildningen vid i har ett omfattandearbete bedrivits med sikte på att utnyttja friställda resurser till annanverksamhet inom odontologin. Oron bland de anställda på högskolan är stor, ochförhoppningar ställs nu på den plan för fortsatt verksamhet med specialistvård,efter- och vidareutbildning samt internationell utbildning som tagits fram isamverkan mellan högskolan, kommun, och . En förutsättning för planens förverkligande är emellertidatt den odontologiska forskningsorganisationen i får bestå ochutvecklas. Motbakgrund av ovanstående frågar jag: Ärutbildningsministern beredd att medverka till att bevara den odontologiskaforskningen i ? Vilken syn harregeringen på den plan som arbetats fram för fortsatt verksamhet vid högskolan? 1984/85:269av () till statsrådet om regionala TV-nyheterför Örebro- och Karlstadsdistrikten: Enligt beslut skallÖrebro och börja sända gemensamma regionala nyheter övermellansvenska distrikten och Värmlandsdistrikten. Därmed kommer, efter långväntan, också denna befolkningstäta del av landet att täckas av de regionalaTV-nyheterna. De lokala förberedelserna inom televisionen i ochKarlstad går in i en intensiv fas. Det har också etablerats ett mycket gottsamarbete mellan de två distrikten. Förberedelserna störs dock av att SVT, somen följd av beslutet om avgiftsfinansiering av utbildningsradion, tvingas tillmer drastis- ka besparingsåtgärder än som tidigare kunnat förutses. ISVT:s anslagsframställning utpekas senarelagd start som en tänkbar konsekvensav detta. Avser regeringen att fullföljariksdagens beslut om sändningsstart med regionala TV-nyheter iÖrebro- och Karlstadsdistrikten? 1984/85:270 av () tillkommunikationsministern om SJ:s trafikindragningar: elektrifieradesbandelen Vännäs-Umeå-Holmsund, och trafiken underlättades och förbilligades.Ett relativt tillfredsställande trafikarbete har här fortsatt, även då detgäller personbefordran. Med bestörtning och besvikelse har trafikanterna fåttdel av SJ;s plan att inskränka trafiken med fem dagliga turer vilket jämteandra försämringar ter sig oförklarligt. Det måste ur samhällsekonomisk synpunkt te sig orimligtatt spårbunden trafik läggs ner, inte minst när kostnaderna för bensindrastiskt stigit. Jag frågar statsrådet om han villmedverka till att även den totala kostnaden för samhället och enskilda vägs ini de kalkyler som ligger bakom SJ;s trafikindragningar? 1984/85:271 av () tillutbildningsministern om villkoren för fillträde till högskolans ekonomlinje; Nuvarande elever i årskurs 3 av E-,H- och S-linjerna fick i årskurs 1 den informationen att för inträde fillhögskolans ekonomlinje krävdes att ha deltagit i undervisningen i matematikendast . Först kom informationen om attinträdeskravet höjts till . De gymnasieelever som efter årskurs 1 valdebort matematiken saknar därmed behörighet att söka till ekonomlinjen hösten1985, Med anledning av det anförda vill jag fråga: Är statsrådet beredd att vidtagaåtgärder för att skapa övergångsbestämmelser för denna kategori? 26 § Kammaren åtskildes kl, 16,38,