prot · G809165 · 1984-12-31 00:00:00 — Ofta kan man med små förändringar i organisationen och meden god vilja åstadkomma effektiva rutiner, som ökar kontinuiteten. Utskottetstryker därför under angelägenheten av att dessa frågor beaktas i planeringenav hälso- och sjukvården. Jag hoppas aft detta uttalande och motsvarande ipropositionen skall leda till att sjukvårdshuvudmännen lägger mycken möda på aftöka patienternas trygghet och därmed också utsikterna till än bättrebehandhngsresulfaf. Jagvill, herr falman, till slut också bara uttrycka min tillfredsställelse överden behandling som motioner om långtidssjukvården har fått.Enighet råder nu om att vård och omsorg om äldre i första hand skall ges i defegna hemmet. Långvården skall inte avvecklas men omvandlas till rehabilitering,till avlastning för anhöriga och tiH hemsjukvård. Långvården skall helst intevara lång, och den skall inte vara en boendeform. De som ändå måste, vistas påinstitution skall ha rätt till eget rum. Jagvill citera tre centrala meningar i utskottets betänkande: "Utskottetanser det angeläget att i planeringen utgå från att patienter i långtidssjukvårdenskall kunna erbjudas eget rum. Utskottet vill understryka attinstifufionsboende aldrig kan bli en fullgod ersättning för eft självständigtboende. Huvudinriktningen måste således vara att så många långtidssjuka sommöjligt skall få den hjälp som behövs för atf kunna bo kvar i eller Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården återvända till sin egenbostad," Viär i självfallet mycket till freds med ett sådant enhälligtutlåtande. Men så här långt är det bara ord - nu återstår att förverkliga dettaför alla människor som befinner sig i denna situation. Med dessa skrivningarhar vi alla åtagit oss att verka för att det blir verklighet för alla människorgenom beslut i kommuner och landsting. Meddetta, herr talman, ber jag aft få yrka bifall till reservationerna 2 och 3 ochi övrigt till utskottets hemställan. 4 MARGÖ (vpk): HS 90-utredningen har klarlagt de viktigaste orsakerna till sjukdom ochohälsa i vårt land och därmed också bristerna i vår svenska sjukvård. Det härfinns dokumenterat i en huvudrapport och i ca 15 delrapporter. Tyvärrutmynnar inte propositionen i några konkreta förslag med anledning av dettaomfattande och ambitiösa utredningsarbete utöver ett förslag om enkomplettering av hälso- och sjukvårdslagen, där sjukvårdens förebyggandemålsättning skrivs in - det är givetvis i och för sig viktigt - och en lag omfortsatt giltighet för lagen om förtroendenämnder, HS90 är en fortsättning på den föregående utredningens arbete, HS 80, Precis somi HS 80 talas def i HS 90 och även i propositionen om en omstrukturering frånakutsjukvård fill primärvård och en ökad inriktning på förebyggande insatser. EftersomHS 90 är en direkt uppföljning av HS 80:s arbete hade def varit på sin platsatt göra en utvärdering av hur de tidigare framlagda riktlinjerna faktisktpåverkat vårdstmkturen. Ingenting talar nämligen för att det hitfills skettnågon större omstrukturering av vården på så sätt att primärvården ökat sinandel i förhåHande till akutsjukvården. Det förefaller som om det vore andrafaktorer som styrde utvecklingen i högre grad - exempelvis ekonomin,forskningen och teknologin - än politiska planer och beslutad inriktning, Ipropositionen framhålls att förändringar inom sjukvården måste ske inom ettmycket begränsat samhällsekonomiskt utrymme. Närmare än så preciseras intedetta, utan det anges att det skall bli föremål för kommande förhandlingar medLandstingsförbundet, Föratt det skall kunna ske en nedskärning av den slutna vården enligt HS 90:sintentioner krävs att behoven av denna vård faktiskt minskar genom förebyggandeinsatser. Men de förebyggande åtgärder som diskuteras i propositionen är såallmänt hållna och av så långsiktigt slag att vi inte kan förvänta att de skallge effekter inom överskådlig framtid. Det finns heller inga undersökningar,varken här hemma eller utomlands, som visar att en utbyggd primärvård verkligenminskar behovet av sluten vård. De utvärderingar som gjorts avförsöksverksamheten med förstärkt primärvård, bl, a, inom och här i länet, visar bara aft belastningen på sjukhusensakutmottagningar minskat, men detta är något annat än effekter på slutenvården. Dehälsopolitiska mål som uppställs i propositionen uttrycks i mycket allmännatermer. Jag undrar; Hur mäter vi - och inom vilket tidsperspektiv -exempelvismålet "en god hälsa och en vård på lika villkor för helabefolkningen", eller att "söka skapa förbättrade fömtsättningar fören positiv hälsoutveckling för hela befolkningen"? Ipropositionen gör sjukvårdsminisfern en historisk tillbakablick överspädbarnsdödlighetens utveckling i , var det underförsta levnadsåret 150 döda barn på 1 000 levande födda. hade densiffran sjunkit, men det var mycket olika i olika socialgrupper. Dettaföranledde, skriver sjukvårdsministern, dåvarande medicinalstyrelsen att år1935 ange en målsättning - atf def infe fanns anledning att acceptera enspädbarnsdödlighet för någon samhällsgrupp som var högre än den som gällde förden ekonomiskt mest välsituerade fjärdedelen av befolkningen. Och man sade:"Vad en socialgrupp kan köpa för pengar skall samhället tillgodose förandra grupper." Därefter antogs förslag - det var 1937 - om avgiftsfri mödra-och barnhälsovård. Det kan finnas många skäl att peka på bakgrunden till denavgiftsfria mödrahälsovården. tillhör de länder som har denlägsta spädbarnsdödligheten, och skillnaderna mellan olika samhällsgrupper ärsmå. HS90-ufredningen visar med all önskvärd tydlighet att åtskilliga tusen människorvarje år blir allvarligt sjuka eller dör en för tidig död på grund av sjukdomareller skador som sammanhänger med den sociala situationen eller yttremiljöfaktorer. Atf så är fallet visar de stora regionala skillnaderna idödlighet och sjukdomsförekomst liksom skillnaderna mellan olika yrken och,framför allt, skillnaderna i sjuklighef och dödlighet mellan arbetande ochlångvarigt arbetslösa. Härkan man göra en koppling till gamla medicinalstyrelsen ochspädbarnsdödligheten: Precis som när det gällde spädbarnsdödligheten bör viställa som mål fram aft komma ned till samma dödlighet ochsjukdomsförekomst inom hela befolkningen som gäller i det här landet förde mest gynnade grupperna. Det är ett klart och konkret mål, som är mätbart,och vi kan göra avsfämningar . Hur skall vi utan mätbaramål kunna avläsa om riktlinjer, omstruktureringar och resursanvändning harfått avsedd effekt? sådan hälsopolitisk målsättning kräver givetvis att särskilda insatser sättsin mot ungdomsarbetslöshet, utslagning ur arbetslivet, hälsofarligaarbetsmiljöer, förstörelse av den yttre miljön, olika former av kommersialism,utbudet av alkohol och andra droger. Det är alltså konkreta åtgärder - somtyvärr saknas i propositionen. Sjukvårdshuvudmännenhar ansvaret för att förverkliga de hälsopolitiska målen, mensjukvårdshuvudmännen har inte det polifiska ansvaret för de områden i det härsamhället som framkallar ohälsa och sjukdom. Detta är ett dilemma, Atf spårasamband mellan arbetsmiljön, sociala förhållanden och ohälsa måste vara engrundförutsättning för ett förebyggande hälsoarbete. De nuvarande registrenöver dödlighet, sjukdomsförekomst och sjukvårds-utnyttjande är ofullständiga,och dessutom saknas det resurser till aft Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården bearbeta de register som finns, I proposifionen anges atf regelbundna folkhälsorapporterskall utarbetas, och det är bra, men staten ställer inga nya pengar tillförfogande för registerhållande myndigheter - och därmed är def infe hellertroligt aft den grundläggande hälsostatistiken kan förbättras. Och det är väländå den grundläggande hälsostatistiken som folkhälsorapporterna skall byggapå. har hävdat, att det skulle finnas faror med enförbättrad sjukvårdsstatistik, I den heliga personliga integritetens namnskulle vi avstå från att skaffa sådana register. Om man skall göra det beror påvilka värderingar man har. Om man tycker atf den personliga integriteten närdet gäller att uppge yrke, bostadsort, arbetsförhållanden och faktorer i miljönsom man själv känner fill och som kan påverka hälsan är vikfigare än attförhindra aff arbetare dör på grund av osunda arbetsförhållanden och atfkvinnor föder missbildade barn för aft vi infe i fid upptäcker riskerna - dåkan man avstå från att skaffa sådana register, I samma välvilliga ordalag som regeringen i propositionenuttalar sig om hälsopolitiska mål och förbättrad statisfik uttalar man sig ävenom en utvidgning av den samhällsmedicinska forskningen med inriktning påprevention, epidemiologi, omvårdnad och rehabilitering. Men inte heller häranvisas några pengar. Inte heller föreslås en omstrukturering av medel frånannan medicinsk forskning. Det står numera helt klart aft endast begränsadehälsovinster kan uppnås genom en utbyggd högteknologisk sjukvård och ensatsning på nya läkemedel. Med högteknologisk sjukvård tror jag atf vi t, o, m.riskerar ännu grymmare prioriteringssystem inom sjukvården än vad somuppmärksammades här i kammaren för någon vecka sedan när det gällde äldres rätttill sjukvård. Men trots detta kan man konstatera atf huvudparten avforskningen och utvecklingsarbetet är koncentrerad just till denhögteknologiska sjukvården och läkemedelsframsfällningen. Om propositionensriktlinjer vad gäller forskningen skall uppnås måste den samhällsmedicinskaforskningen tillföras kraftigt utökade resurser, eller också får man göra enomstrukturering som vi föreslår i en av våra reservafioner. har insikten om rehabiliteringsfrågornasbetydelse ökat, HS 90:s rapport har förbigått dessa frågor, vilket ocksåpåpekas av . Inte heller propositionen ägnar detta områdenågot intresse annat än rent i förbigående. Handikappade har sämre hälsa än befolkningen i övrigt. Ochde vårdas på sjukhus i mycket större utsträckning än icke handikappade gör. Förvuxenhandikappade har vi i vårt land ingen kontinuerligt fungeranderehabiliteringsverksamhef. Enbart om den handikappade blir sjuk och måsteuppsöka sjukvården kan. i bästa fall en remiss till sjukgymnast ellerrehabiliteringsklinik utfärdas. Många vuxenhandikappade som drabbades av skadordå sjukvården inte hade de kunskaper om rehabilitering och dess möjligheter somfinns har inte fått chans aft "återställas" efter sina faktiskamöjligheter. En kontinuerlig rehabilitering är lönsam både församhället och individen. Många vårddagar på sjukhus skuHe kunna sparas med enväl fungerande Den kanbestå av fysisk träning, vilket vi vet förebygger sitt-och liggsår, tarmbesväroch cirkulationsstörningar samt förbättrar lungkapaciteten. Man kunde ocksålägga in rullstolsträning och träning i användning av tekniska hjälpmedel. Defhänder ju en hel del på def området. Denfysiska träningen för handikappade förebygger inte bara olikasjukdomstillstånd, den innebär också att man bättre orkar med det dagligalivet. Som vårt samhälle är konstruerat behöver en handikappad större fysiskstyrka än en icke handikappad. Den här formen av rehabiliteringsverksamhef,utbyggd och kontinuerligt återkommande - som vi alltså saknar i vårt land -,behövs inte bara för dem som varit handikappade . Den behövsockså för nyskadade som en övergång från den akuta perioden på sjukhuset tilleft integrerat liv i samhället. Denrehabiliteringsutredning som skall tillsättas och som man hänvisar till iutskottsskrivningen kommer inte att syssla med utvärdering av de här delarna avrehabiliteringen. Utredningens inriktning ligger helt på socialförsäkringsområdet,vilket klart framgår av direktiven. Mot bakgrund av den debatt som fördes omtillgången på gynekologer och barnläkare i öppenvården framstår det somangeläget att markerar att sjukvårdshuvudmännen skall garanteratillgång på dessa specialister i den öppna vården. På samma sätt bör kvinnorsrätt atf direkt vända sig till en gynekolog utan omvägen över allmänläkaren ochföräldrars rätt atf konsultera barnläkare i den offenfliga vården fastslås. Vpkvill också garantera mödra- och barnhälsovårdens framtida kvalitet genom attdess nuvarande organisatoriska form kvarstår och vården bedrivs avspecialistutbildad personal. Jagyrkar bifall till samtliga vpk-reservationer i detta betänkande men vill också,herr talman, något kommentera den moderata reservationen. Mycketav det som står i den reservationen, dvs. en skiss till en moderat sjukvård ilandet, återkommer i de motioner som moderata samlingsparfiet har väckt tillLandstingsförbundets kongress . Majoriteten i Landstingsförbundetsstyrelse avstyrker de moderata motionerna med följande uttalande: "Vadsom förordas av är i grunden en efterfrågesfyrd vård där människorshjälpbehov endast räknas när de manifesteras i förmåga aft betala förtjänsterna. En sådan renodlad ekonomisk modell stämmer infe med denhumanistiska människosyn som är grundlagfäst och för landstingens del närmastfinns utvecklad i hälso- och sjukvårdslagen." Idet uttalandet kan man inte annat än instämma. Jag tycker också, herr talman,aft det hade känts välgörande om utskottet på samma kraftfulla sätt gjort enmarkering till de moderata reservationerna. Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården 5 (): Låt mig först konstatera aft infe har avgeff någonreservafion fill detta betänkande. Bakom betänkandet står således en bredmajoritet, och den står också bakom regeringens proposition om Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården. I allt väsentligt gäller detta också vpk, somdärutöver har gjort ett par markeringar på några specialområden. Utskottets ordförande talar för en utökning av den privatasfären inom sjukvården och nämner fri étableringsrätt för läkare samt enutbyggnad av den privata vården. På def sättet närmar sig i sinareservationer den moderata huvudreservafionen, nr 1. Denna fria sfär, som det talas om här, är för närvarande6,av alla vårdplatser. har def faktiskt skett en ökning från 3,. Denna ökning, som alltså har ägt rum under , är infe helt oväsentlig.Under största delen av den fiden har vi haft en socialdemokrafisk regering. Ibetänkandet sägs egenfligen inte något i den här frågan annat än att vi stårbakom målen för sjukvården. Jag skall återkomma till den saken litet . Om man studerar var de enskilda vårdgivarna har etableratsig, finner man atf def inte är i skogslänen. Hälften av de privatpraktiserandeläkarna finns i de fre största städerna med omgivning, och där är bara enfjärdedel av befolkning bosatt. Det är naturligtvis def som liggerfill grund för Dagmarreformen, den snedfördelning som finns när det gällerläkarna. Anledningen fill att inte står bakom någon reservationär väl just atf man är på def klara med betydelsen av en generellsjukvårdspolitik, och varken i utskottet eller i proposifionen föreslås juegenfligen någon ändring på denna punkt. Hur fördelningen av läkarresurser skerär ju strängt taget en fråga för landsfingen. Vad vi skall besluta om rör det övergripande ansvarsom staten har för sjukvården i vårt land, nämligen det klart fastlagda måleten god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen, Def rör vidare,som har sagts, rikflinjer och - framför allt i den här propositionen - defförebyggande arbetet. Vi vet aff infe bara olika delar av kan ha olikatillgång till vård utan att också olika grupper av befolkningen har svårt attfå god vård och lider mer av ohälsa än andra. Det gäller, som står skrivet ibåde utskottsbetänkandet och propositionen, invandrare, ensamstående äldre samtlångvarigt arbetslösa och förtidspensionerade. Vi vet atf vissa grupper inomarbetslivet drabbas hårdare än andra av ohälsa på grund av osund arbetsmiljö -vi har för inte så länge sedan behandlat asbestfrågan, Även den yttre miljön,gifterna i miljön, påverkar hälsan. Vidare vet vi atf kosfens sammansättninghar betydelse och atf bruket av tobak, alkohol, narkofika och andra drogerförkortar människors liv. Därför behövs det en rad förebyggande åtgärder. När företrädare säger atf propositionen harskjutit de förebyggande åtgärderna alltför mycket i förgrunden, skulle jagvilja svara att det är just vad som behövs. Det är sådant som är eftersatt, ochdet är där som man behöver göra insatser. Det behövs, som regeringen säger, enintensifierad hälsoupplysning och en nationell offensiv hälsopolitik. Programbör från tid fill annan arbetas fram och eff fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbete måste pågå, som kan ge nytt underlag i HS 90-utredningensanda. Det senare är inte minst viktigt aff understryka. På s, 29 iproposifionen hänvisas till Europastrafegi för Hälsa föralla , Def mål som där utstakas har också självfallet ställt sigbakom. Man talar där om jämlikhet när def gäller hälsa och levnadsvillkor, omförebyggande arbete, aktivt engagemang hos den enskilde medborgaren ochinriktning på primärvården - alltså exakt vad som sägs i propositionen, WHOuttalar atf vissa stora folkhälsoproblem bör kunna reduceras fram tillår 2000, I propositionen stryks särskilt under behovet av en akfivkamp mot tobaksbruket. På den punkten vill jag gärna instämma i vad utskottefsordförande sade och behöver därför infe upprepa vad utskottet har sagt, Ipropositionen läggs i fråga om alkoholkonsumtionen ett betydelsefullt mål fast,av vilket knappast något har blivit uppmärksammat. Inte heller utskottet harsagt något speciellt om detta. Men vi står ju bakom propositionen, och alltsåbakom det som sägs i detta sammanhang, nämligen att alkoholkonsumtionen skallreduceras . Detta betyder, fillsammans medden minskning av alkoholkonsumtionen med något som skett ,nära nog en halvering , och det är infe dåligt, - Vi kan inte föra enalkoholpolitisk diskussion här, men jag har velat lyfta fram dettaställningstagande. Jag gör def inte minst därför aft jag menar att det här imycket hög grad är en hälsopolitisk fråga. Så ett par ytterligare kommentarer. Den första kommentarengäller tillgången och närheten till specialistvård inom bl, a, mödra- ochbarnavården - något som diskuterats åtskilligt under senare fid. Saken harockså varit uppe i debatten . Jag vill bara framhäva vad utskottet säger pås, 18 i betänkandet, att utskottet förutsätter aff mödravårdens kvalitet kommeraft bibehållas. Vi kan vara helt övertygade om atf sjukvårdsmyndigheternaföljer detta med stor uppmärksamhet. Den andra kommentaren gäller förskjutningen motprimärvården och de förebyggande insatserna. Den utveckling som här pågår måstefå fortsätta, Aff vi i utskottet gjort en viss ändring i den av regeringenförordade texten till den paragraf det här gäller har inte syftat till attförringa värdet av regeringens arbete när det gäller de förebyggande insatserna- snarare har vi velat understryka detta. Ändringen skall mera ses som enteknisk sådan - def är näsfan en självklarhet som uttrycks. Därför har vi ocksåkunnat bli eniga om ändringen. Men så, herr talman - jag ser aft klockan går - tillmoderaternas yrkande om avslag på hela propositionen och deras begäran om nyutredning med -för atf använda våra egna ord - nya djärva mål inom sjukvården.Finge råda skulle ingenting bli som . Deras"radikalifet" och förändringslusfa vet faktiskt infe av någragränser. vill i realiteten få till stånd en systemförändring på denhär punkten. De vill faktiskt göra business och profit av sjukvården. Här är effområde där fri företagsamhet och de fria marknadskrafterna skall få råda - defär alldeles tydligt, även om man vill gå stegvis fram. Och moderaternastalesman var ju relativt försiktig när han yttrade sig. Men man behöverfaktiskt bara gå fill reservationen och till kommunalprogram föraff förstå vad det gäller. Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården 2 protokoll 1984/85:165 Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården Landstingens uppgift - landstingen skall uppenbarligenändå få existera -blir atf som en av andra vårdgivare bygga sjukhus.Landstinget blir alltså ett företag, likställt med AB , somtydligen är modellen här. För att den enskilde inte skall lämnas åt sitt öde skalleft heltäckande försäkringssystem etableras, som skall betalasjukvårdsavgifterna. försökte hävda att det här var enförskjutning - men det är i så fall en förskjutning i början, fill dess attvårdavgifterna sedan helt täcks. Försäkringen skall ge den enskilde pengar föraft betala vårdavgifterna, och vem som helst skall kunna vara vårdgivare. Detta går igen när def gäller barnomsorgen, liksom när det gällerskolan. Då är det klart att man frågar sig: Hur skall en sådanförsäkring se ut? Def rör sig ju fakfiskt om av bruttonationalprodukten.Skall det vara en statlig försäkring? Skall def vara en försäkring där Skandiaoch andra privata försäkringsbolag kan gå in? Gör man försäkringen statlig -och def måste man väl göra, om den skall bli heltäckande - blir def ju fakfisktfråga om en förskjutning över till försäkringssystemet. Men med tanke på denlinje som följt när def gäller försäkringsfrågorna kan def starktmisstänkas att def blir fråga om att olika försäkringsbolag skall kunna gå in. Man kan säga att det här alltså är eft grundskott mot dengenerella sjukvårdspolitik som vi fört. Detta innebär en systemförändring. Manfar ett steg i taget för att till slut nå en fri étableringsrätt när det gällersjukvården. Det hela skall finansieras genom försäkringsbolag. På den punken ärdet helt klart. Jag ber aft få yrka bifall till socialutskottetshemställan i betänkande 28 och avslag på de reservationer som är fogade fillbetänkandet. 6GÖTE () replik: Låt mig först konstatera atf sfär har ökat från 3 fill . Det är en fantastisk fermifet påsocialdemokratisk valfrihet! Sedan till frågan om sjukvård och försäkringssystem. står i talarstolen och konstruerar ett moderat förslag i stället föraff läsa våra program, vår reservation och vår mofion. Vårt förslag, sägerEvert , innebär business och profit. Är vårt socialförsäkringssystembusiness och profit, ? Om ett utbyggt socialförsäkringssystem ärbusiness och profit inom ramen för försäkringssystemet, då måste också vårtnuvarande system vara det. Vill avskaffa socialförsäkringssystemetoch ersätta def enbart med skatter? Detta måste bli följden av . Vad vi har sagt är aft vi vill övergå frånskattefinansiering till försäkringsfinansiering. De överförda pengarna skulleinte gå till den enskilda patienten, utan till vårdgivaren. Systemet skullefungera precis på samma sätt som def gjorde före Dagmarreformen när det gällerprivatpraktiker. Vi har systemet klart för oss. Det är ett system som skallgälla alla och som bygger på en försäkring för alla. Def är detta vi vill byggavidare på. Vi tycker atf def är eft bra system, som också ger ökad valfrihettill patienterna. 7 () replik: Det är faktiskt litet tröttsamt aft ständigt få höra på dennaförvrängning av vår syn på de enskilda initiativen inom sjukvården. Jagexemplifierade i mitt inlägg vad def handlar om, nämligen om sådana somSophiahemmet eller enskilda ideellt drivna sjukhem skall få finnas somalternafiv vid sidan av sådant som drivs i offenflig regi och på sammaekonomiska villkor. Tänk bort alla de alternativ som finns. Det framgårtydligt atf det då skulle innebära en försämring för många människor. Varförskall vi inte ta vara på de enskilda initiativen och stimulera till sådana istället för atf ständigt försämra eller ifrågasätta? Om tanken på husläkare,det fria läkarvalet, skall finnas, behövs möjligheter för läkare att etablerasig också som privatpraktiker och fritidspraktiker. Om vi skall kunna förkortavårdköerna, behöver vi ta till vara också de arbetsinsatser som läkarna villutföra vid sidan av landstingens vård. Jag har svårt att förstå varför manskall ha en så negafiv syn på detta som dess värre igen lägger idagen. säger aft det är i de stora tätbefolkade områdena som läkarnaetablerar sig. Det är i många fall på det viset. Men vi har andra förslag tillförändringar av ersättning som skall stimulera läkare att etablera sig iglesbygd. Men kan ange eft enda exempel där Dagmarreformen harinneburit aft tillgången till läkare har blivit bättre i glesbygd?