prot · G80964 · 1984-12-31 00:00:00 — Vill finansministern redogöraför fondernas förmögenhetsutveckling ? På första frågavill jag säga att löntagarfondstyrelserna varit i verksamhet en mycket korttid, varför någon utvärdering av måluppfyllelsen rimligen inte kan göras redannu. Bedömningen att dessa, som ett bland flera instrument, kommer att bidrafill att stärka löntagarnas och medborgarnas inflytande i näringslivetkvarstår. Beträffande andra fråga vill jag barakonstatera att löntagarfondstyrelserna, enligt domstolsutslag, har att tillämpatryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Hemligstämpling av dokument kansjälvfallet ske i de fall detta bedöms nödvändigt för attlöntagarfondstyrelserna skall kunna bedriva sin verksamhet på samma villkor somgäller för andra aktörer på aktiemarknaden. - Jag hänvisar i övrigt till detsvar chefen för efter en fråga av lämnadei i går. När det gäller löntagarfondstyrelserna och löneavtalenvill jag först framhålla att det finns en stark medvetenhet frånlöntagarorganisationernas sida om betydelsen av att lönsamheten i näringslivetär fillräcklig för att företagen skall kunna utvecklas och arbetsfillfällenadärigenom säkras. Genom att särskilda medel nu har tillförts AP-fonden ochförvaltas av löntagarfondstyrelserna blir det lättare för löntagarna attacceptera höga vinster, eftersom löntagarna som kollektiv får del av dessavinster. Avtalsrörelsen är som bekant ännu inte avslutad.Det åtagande som löntagarnas organisationer har gjort vid överläggningar medregeringen om att begränsa lönekostnadsökningarna till är emellertiden bekräftelse på det stora ansvar som parterna på arbetsmarknaden är bereddaatt ta för pris- och kostnadsutvecklingen framöver. Vidare har frågat huruvida fonderna gettnäringslivet ett reellt tillskott av kapital och hur stort detta tillskott är.Till fondstyrelsernas förvaltning har tillförts 1,6 miljarderkronor, inräknat de medel som tillförts Stiftelsen Småföretagsfonden. Någranärmare uppgifter om hur stor del av detta belopp som hitfills placerats iaktier föreligger inte förrän de olika fondstyrelserna har redovisat sinabokslut , vilket beräknas ske . Slutligen har bett mig redogöra förfondernas förmögenhetsutveckling . Arbetet med boksluten pågår justnu i de olika löntagarfondstyrelserna, och när detta är avslutat kommer desjälva att offentliggöra dem på sedvanligt sätt. Detta kan som sagt komma attske . 20GUNNAR (): Först av allt vill jag be att få tackafinansministern för hans svar på min interpellation. För debatten omlöntagarfonder är svaret klargörande. efter det att löntagarfondernablev verklighet kan finansminister inte påvisa att de gett något avdet som han och socialdemokratin lovade. Han kan inte ens påvisa att någotlitet steg har tagits mot målen med löntagarfonder, som socialdemokratinutmålade dem. Detta är frapperande. Fonderna skulle ge insyn, menfinansministern kan inte redogöra för vad som hänt med dem.Svenska folket vet givetvis inte mer än finansministern. Så gick det medfonderna, som bars fram av argumentet att nu skulle styrelserummens dörrar slåsupp. Finansministern säger i sitt svar attlöntagarfonderna har varit i verksamhet alltför , "varför någonutvärdering av måluppfyllelsen rimligen inte kan ges redan nu". Så länge man måste vänta med att utvärdera inflytandet och insynen fillsdet finns något inflytande och någon insyn att utvärdera förstår jag hansbesvär. Men, herr talman, finansministern borde åtminstone kunnaförsöka utvärdera fondernas åtgärder och insatser för att ge löntagarna insynoch inflytande. Det är nog ännu svårare för en socialdemokratiskfinansminister, för fondernas aktiviteter präglas inte av någon iver att gemänniskor insyn i vad som sker. Först förnekade fondernas styrelser intensivtatt de var att betrakta som myndigheter som skulle behöva tillämpaoffentlighetsprincipen. Visserligen ansåg Sydfondens ordförande att fonden varen myndighet i det fall man skulle låna en lokal på i Malmö.Myndighetsbegreppet ansåg han dock inte gällde för att låta allmänheten ta delav hur allmänhetens pengar förvaltas. I likhet med finansministern ansåg de andra fondernas ledningar att deras hantering av allmänhetens pengarinte skulle lyda under den offentlighetsprincip som gäller alla andrasamhällssektorer där man hanterar aUmänhetens pengar. Löntagarfonderna skapades för att skänkainsyn och inflytande, men de har i själva verket ägnat det största engagemangetåt att få lov att vara hemligare och slutnare än andra myndigheter. Ett taghade de t.o.m. hemliga kontor, för att ingen skulle veta var de höll hus.Enligt uppgift har en av fonderna - Östfonden - bildat ett vilande aktiebolag,förmodligen för att den vägen kunna skydda sig mot insyn, när man till sinbesvikelse blev tvingad att som fond tillåta den insyn som offentlighetsprincipeninnebär. I sin iver att visa öppenhet gentemot desvenska löntagarna har fonderna - gemensamt, som en man - bestämt sig för atthålla öppet endast . Så långt har inte ens Systembolagetvelat gå. Det skall inte vara lätt för löntagarna att fitta på löntagarnaspapper. I själva verket är det så, att löntagarfondernas styrelserhar manifesterat en klar vilja att ge medborgarna en sämre insyn än normalt ioffentliga verksamheter. Därmed har de också visat att de vill tillämpa enslutenhet som sätter andelsägarna - löntagarna, medborgarna - i en sämreposifion än om dessa var aktieägare i ett privat bolag, där det gesdelårsrapporter. Det har inte löntagarfonderna brytt sig om - annat än enmycket rapsodisk rapportering . Här ställer börsetikenkrav på information. Det har inte löntagarfonderna brytt sig om. Om man inteär till freds med informationen eller om man inte litar på företagsledningen iett privat företag,kan man sälja sin aktie, men till fonderna skall vi allesammans tvingas betala. Med den ambition som fondcheferna har kommerlöntagarfonderna att vara hemligare och slutnare än andra företag, eftersom de,till skillnad från företagen, faktiskt kan tillämpa sekretesslagens skydd. Eftersom finansministern inte ville svara påmin första fråga, på grund av att han ansåg att fonderna funnits för kort tidför att kurtna utvärderas, skulle jag vilja fråga honom följande: Tyder dehemliga kontoren, de hemliga styrelsemötena, arbetet för att slippaoffentlighet samt hemligstämplandet på en iver att ge löntagarna insyn? Anserfinansministern, att ett öppethållande av löntagarfondernas kontor ärförenligt med den servicevilja som statliga myndigheter skall ha? Anser finansministernatt det är förenligt med offentlighetsprincipen och det allmänna kravet påinsyn att en fond planerar att driva viss verksamhet i akfiebolagsform? Det har inte blivit någotinflytande. Åtminstone inte så pass mycket att finansministern kan finna någotatt utvärdera. I ärlighetens namn borde han då söka utvärdera fondernas försökatt skapa insyn och inflytande. Vad, , har fonderna gjort föratt verkligen försöka ge löntagarna insyn? När det gäller min fråga huruvidalöntagarfonderna har skapat återhållsamma löneavtal, undviker finansministernatt diskutera utvecklingen . Det var då vinstdelningen startade. Hanförsöker heller inte påstå att förflutit för att man skall kunnautvärdera fondernas inverkan när det gäller lönebildningen. Det gör han rätt i.1984 visade mycket klart att fonderna inte alls skapade någon återhållsamhet ifråga om lönerna. I stäUet för av finansministern önskade blev det . Detvar inte bara högre än finansministern önskade, utan också rejält högre änlöneutvecklingen i våra viktigaste konkurrentländer - länder utanlöntagarfonder. Mot den bakgrunden skulle jag vilja fråga finansministern;Anser finansministern verkligen fortfarande att löntagarfonderna innebär någonsom helst återhållsamhet i fråga om lönebildningen? Vad gäller kapitalfillförseln till näringslivet liggerfinansministerns svar inför kammaren rätt långt ifrån de trosvissaformuleringar som han använde i kammardebatten för attmofivera löntagarfondernas införande. Han törs inte ens beskriva hur deförhoppningsvis 5A:a// fungera, för han vet hur de har fungerat. Löntagarfonderna har framför allt tagit pengar frånframgångsrika småföretag. De pengarna har använts, inte för att tillföranäringslivet nytt kapital, . utan för att lösa ut gamla akfieägare, som på detviset har kunnat realisera sina kursvinster. Men det har inte gett nya pengartill företagen, bara till de gamla aktieägarna. Den endanyemission som någon fond såvitt jag vet har gjort - fonderna är ju,rätt så hemliga - är den nyemission som företagetLjusne Kätting gjorde med 10 miljoner till Norrfonden. Företagets VD sitterockså i . Den satsningen blev en rejäl förlust förNorrfonden. Det innebär att fonderna har använt av sitttotala kapital -de pengar som man har tagit ifrån näringslivet - för atttillföra näringslivet riskvilligt kapital. Därför skulle jag vilja fråga: Ärfinansministern beredd att erkänna att fonderna inte har tillfört svensktnäringsliv riskvilligt kapital ens fillnärmelsevis i den omfattning somutlovades? Vad som också har hänt är att löntagarna har fått avstå endel av sin lön för att betala fonddirektörerna och deras kanslier. Där har detinte varit tal om någon löneåterhållsamhet. Det behövs ungefär 20 000normalinkomsttagare för att betala fonddirektörernas löner. Finansministern vill inte föregripa fondernasårsrapporter. Det kan jag ha förståelse för. Men en sak bör han kunna svara på,eftersom han kunde lämna besked om detta när han lade fram förslag om fondernaför . Då utlovades nämligen att de skulle ges reell tillväxt. Medden insyn som åtminstone finansministern borde ha, till skillnad från landetslöntagare, skulle jag vilja fråga honom följande: Kommer fonderna att ha uppfyllt kravet på reell tillväxtunder den tid de har varit verksamma eller har man gett upp det målet? Jag skulle också vilja ställa en fråga angående deårsrapporter som skall komma: Kommer årsrapporterna.att innehålla tidpunkterna för köpenoch till vilka priser man har köpt aktier? Kommer de att innehålla enrapportering både av de korta köp som man har gjort och av de långa köpen?Löntagarfonderna har ju kommit att ägna sig rätt mycket åt att. göra olikadagliga klipp. Man köper och säljer , i rak motsatstill den klippekonomi som löntagarfonderna skulle bekämpa. Avslutningsvis: Det är inte mycket vi vet omfonderna. Det enda vi vet är att det inte har gått som man sade att det skullegå. Därför skulle jag vilja fråga finansministern om han kan peka på någontingkonkret -trots den korta tiden för utvärdering - som visar att fonderna hargett någonting av det som socialdemokraterna lovade, någonting annat än denmakt fill facket som är det egentliga syftet med löntagarfonderna. Jag hyser en viss tvekan inför att gå in i endebatt med en slagordsmaskin av typen . Det mesta av det hantalar om, och de frågor han ställer, är sådant som kommer att redovisas inomloppet av , och han kommer att få svar på sina frågor. Men en sak är mogen för diskussion: Är det sant som GunnarHökmark och andra fondmotståndare hävdar, att löntagarfonderna är så slutna ochså hemliga att det aldrig kommer att ges någon möjlighet till insyn förlöntagare och medborgare? - Han använder sig av knepet att hävda att de ärhemligare än andra myndigheter. Inte ens det ter sig riktigt trovärdigt. Våramyndigheter inom exempelvis det sociala området hemligstämplar genomgående uppgifterom enskilda människor, om deras sjukdomar, deras mellanhavan-den medmyndigheterna av sådant slag att det skulle kunna skada dem om de offentliggjordes.En rad myndigheter hemligstämplar uppgifter som skulle vara till skada förrikets säkerhet osv. Uppfattningenatt man inte inom myndigheter använder sekretesslagen för att begränsaallmänhetens insyn är således en villfarelse. Menviktigare är att vi, om vi skall göra jämförelser, inte skall jämföralöntagarfonderna med myndigheter utan med andra aktörer på aktiemarknaden. Viskall jämföra möjligheterna till insyn i löntagarfonderna med möjligheter fillinsyn i bankernas investmentbolag, möjligheterna att undersöka hur de gör sinaplaceringar, vilka överväganden och motiv som ligger bakom deras handlande. Viskall jämföra med försäkringsbolagens enorma investeringar på aktiemarknaden,jämföra med möjligheterna till insyn i finansavdelningarna på de storaaktiebolagen. GunnarHökmark sade någonting som jag inte kan tro är riktigt. Han hävdar attsekretesslagens skydd kan tillämpas av löntagarfonderna i motsats till vadföretagen kan göra. Men måste veta att allting är hemligt iföretag, om inte företaget självt väljer att släppa ut uppgifter. Där råder detmotsatta principer mot vad sekretesslagen anger, nämligen att allt äroffentligt, såvida man inte uttryckligen har angett att det inte. Detär alldeles uppenbart att vi redan nu vet oerhört mycket mer omlöntagarfondernas hantering av sitt kapital än vi t. ex. vet om hur bankernahar hanterat skattesparandet - i vilka bolag man har köpt, hur man har använtdet inflytande aktierna har gett osv. Jag talar om det skattesparande somfinansierades med på varje krona, det skattesparande som jag antar attGunnar varit en stark anhängare av och som igångsattes under deborgerliga åren. Varför har det aldrig kommit något krav från borgerligt hållom skattebetalarnas insyn i skattefonderna, som de har betalat av - pengarsom vi nu tvingas lösa finansieringsproblemen för? Här kommer det litet lustiga. När nu de borgerliga partierna lovar attavskaffa löntagarfonderna, vad tänker de göra av pengarna, som finns i dessafonder? Jo, de skall stoppa in dem i andra fonder, i de akfiefonder sombankerna nu bygger upp genom det s. k. allemanssparandet. De akfier, om vilkaman nu med enorma röstresurser - och ekonomiska resurser också - kräver att fåveta exakt när de köpts, vid vilken tid de köpts, av vilka de köptsoch till vilket pris de köpts, de aktierna skall nu stoppas in iallemansfonderna, som sköts av bankerna - bankerna som sköterinvestmentbolagen, bankerna som har styrelseledamöter och inflytande ipraktiskt taget hela det svenska näringslivet. Jagmåste då fråga : Kommer ni då att. föreslå attoffentlighetsprincipen skall tillämpas också på allemansfonderna, dvs. deaktiefonder som bankerna hanterade? Kommer ni att kräva att den insyn ni kräverför löntagarfonderna skall bestå när samma pengar, stoppas in i bankernasaktiefonder? Jag tror att svaret på denfrågan är ganska givet: Det vågar ni inte. aldrig kräva insyn någonstans i det privatamaktmaskineriet. Det kommer tvärtom ilskna fnysningar i såfort någon journalist råkar avslöja någonting om maktspelet, manipulationerna,kampen om företag och miljoner och miljarder som pågår i det privatamaktmaskineriet. Då har ni inget intresse av insyn, och naturligtvis ännumindre av inflytande. avslöjade själv att allt hans tal omhemlighetsmakeriet i löntagarfonderna är bedrägligt. Han säger att han vetingenting om dem. Men han vet ändå att de inte har deltagit i mer än endanyemission, han vet att de bara har löst in aktier från gamla aktieägare - detvet han! Han vet t. o. m. de köper aktier - hanvet att löntagarfonder köper aktier och säljer dem påeftermiddagen. Skulle jag ha sådana kunskaper om hur S-E-bankenhanterar de skatteaktiefonder och allemansfonder som finns skulle jag varaåtminstone överraskad över den vilja till insyn i hanteringen som det svenskafinanskapitalet visat. 22GUNNAR (): Jag befann mig i när vi samladesför att ta emot budgeten från finansministern. Efter att ha hört hans skrytvalsöver den känner jag mig inte på något sätt stå före finansministern när detgäller att fungera som slagordsmaskin. Hans inlägg här bestyrker mig i denkänslan. Frågan är, herr talman, om löntagarfonder skall varahemligare än andra myndigheter. Det är självklart att sociala myndigheter ellermyndigheter inom försvaret och i en rad andra sammanhang har skäl - hänsyn tillindividens integritet eller rikets säkerhet och andra rättmäfiga skäl - atthålla uppgifter hemliga. Men det intressanta med löntagarfonder är att de intehar tillkommit för att vara hemliga. Det har aldrig varit syftet så somfinansministern framlagt det från talarstol med löntagarfondernaatt hålla tätt om informationen. Syftet som ni uttalade var att de skulle geinsyn. Det intressanta är då att ni har ägnat åt attförsöka komma undan kravet på tillämpning av offentlighetsprincipen. Den storaskillnaden mot att äga andelar i de olika bankernas aktiesparfonder, andrafonder eller aktiebolag är att där disponerar man själv sina pengar. Man kansälja aktierna om man är missnöjd med informationen. Men det kan man inte medden andel som man påstås äga i löntagarfonderna - den har man. Det är därfördet inte finns någon anledning att ställa kravet på offentlighet på privataföretag. Grunden för offenfiighetsprincipen är att där vi alla är delägare -eftersom vi alla betalar pengar till det - skall vi också ha rätt att pågemensamma villkor utöva insyn och kontroll, och det vet finansministern.Därför tycker jag det hade varit bättre om finansministern hade svarat på minfråga, vilka åtgärder löntagarfonderna vidtagit för att ge löntagarna ochmedborgarna i en ökad insyn. Den frågan svarade han inte på utan taladei stället i slagordsspäckad jargong om insynen i privata företag. Saken äremellertid den att vi alla med eller mot vår vilja är delägare ilöntagarfonderna. Därför skulle jag vilja ha svar på frågan om finansministernanser det rimligt att löntagarfonderna håller öppet endast på och om han anser att någon åtgärd har vidtagitsför att ge löntagarna ökad insyn. Jag skulle också vilja att finansministern svarade påfrågan om han anser att löntagarfonderna verkar återhållande på lönebildningen.Det var en fråga som han över huvud taget inte berörde i sitt inlägg. LO:sandre ordförande sade att löntagarfonderna inte speladenågon som helst roll för lönebildningen. Är finansministern beredd att hållamed honom om det och i det sammanhanget tillkännage för riksdag attett av motiven för löntagarfonderna inte längre finns? Min sista fråga är; Är finansministern beredd att skrivaunder på att av det kapital som under det första verksamhetsårethar tillförts löntagarfonderna från småföretag, stora företag och framgångsrikaföretag har kommit fillbaka i form av riskvilligt kapital och att resten enbarthar använts för att lösa ut aktieägare? I så fall erkänner han också det som äruppenbart för alla, att löntagarfonderna har varit ett enda stort misslyckande.Ni visste inte vad ni beslöt, fonderna blev myndigheter först under mitten avåret, ni vet fortfarande inte hur fondernas styrelser skall väljas, ochfonderna ger inte vad ni lovade riksdag och svenska folket. Harfonderna gjort något konkret för att öka människornas inflytande överföretagen? Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1984/85:472fill jusfitieutskottet /85:473-477 fill konstitutionsutskottet1984/85:478-487 fill skatteutskottet /85:488-491 fill jusfitieutskottet1984/85:49294 till utrikesutskottet /85:49597 till försvarsutskottet1984/85:498-501 fill socialförsäkringsutskottet /85:502 tilljusfifieutskottet /85:503-505 fill socialförsäkringsutskottet /85:506-509till socialutskottet /85:510-514 fill kulturutskottet /85:515-522 fillutbildningsutskottet /85:523-532 fill trafikutskottet /85:533-540 tilljordbruksutskottet /85:541-547 fill arbetsmarknadsutskottet /85:548-551fill bostadsutskottet /85:552 tUl trafikutskottet /85:553 fillskatteutskottet /85:554 fill trafikutskottet /85:555 till lagutskottet1984/85:556 fill jordbruksutskottet Nr 64 1984/85:557 till skatteutskottet den /85:558 och 559 tillnäringsutskottet 1984/85:560 fillkonstitutionsutskottet /85:561 till finansutskottet 1984/85:562fill skatteutskottet 1984/85:563till lagutskottet 9 § Anmäldes och bordlades Avtalangående handeln med (prop. 1984/85:94) 1984/85:565 av Förslag till lag om åtgärder till skydd för svensk sjöfart(prop. 1984/85:95) 1984/85:566 av och byggnader 1984/85:567 av och Permanent placering av riksvapnetoch den svenska flaggan i plenisal 1984/85:568 av m.fl. Bättre villkor för glesbygdshandelns distribution avtidningar och tidskrifter 1984/85:569 av m.fl. Möjlighet till telefonsammanträden i kommunala nämnder m.m. 1984/85:570 av och av avtrappningsregler för kommunalt parfistöd 1984/85:571 av Besvär över beslut om utlämnande av allmän handling 1984/85:572 av på dataprogram 1984/85:573 av förpsoriasissjuka 1984/85:574 av Befrielse från charterskatt vid klimatvårdsresor 1984/85:575 a v m.fl. Befrielse från mervärdeskatt på vissa turistbroschyrer 1984/85:576 av och den s.k. angiverilagen 1984/85:577 av av ideellaföreningar 76 1984/85:578 av Skattefri inkomst från fritidshus 1984/85:579av 64 Redovisningen av egenavgifter den 1984/85:580 av m. fl. Avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbetem. 1984/85:581 av och och allmänt häkte i 1984/85:582 av GMn/ze//o«ä/ig Juridiskt biträde åtvåldtäktsoffer 1984/85:583 av biträde åtvåldtäktsoffer, m. m. 1984/85:584 av m.fl. Översyn av lagen omTV-övervakning 1984/85:585 av irättegångsbalken 1984/85:586 av Sänkning av åldersgräns för underårig 1984/85:587 av giltighet 1984/85:588 av och översynav lagen om tillsyn av stiftelser 1984/85:589 av Redovisningen av aktieinnehav i aktiebolags årsredovisning 1984/85:590 av av medel iuppskrivningsfond 1984/85:591 av Knu\?Wachtmeister Aktiebolags redovisningav inventarier 1984/85:592 av Stöd till vården av fistelsjuka i 1984/85:593 av m.fl. 1984/85:594 av m.fl. Säkerhets- ochförsvarspolitiken 1984/85:595 av och ubåtar att öva inom fiskeområden 1984/85:596 av i tn.fl.Olycksfallsfrekvensen inom försvarsmakten 1984/85:597 av m.fl. Gemensam kansliort för civil- och militärbefälhavare 1984/85:598 av Rätten till folkpension för utlandssvenskar 1984/85:599 av Slopande av arbetsgivaravgiften för korttidsanställdaunder 20 år 1984/85:600 av m.fl. Efterlevandebidragtill föräldrar 1984/85:601 av och av vissa läkemedel för psoriasissjuka 1984/85:602 av förste vice talman m.fl. Rätt till kvittning mellan förvärvskällor vid beräkning avegenavgift 1984/85:603 av Agite och av den fasta paviljongen vid sjukhus 1984/85:604 av och och trafiklärarna 1984/85:605 av och fordon i yrkesmässig trafik 1984/85:606 av Viss översyn av rätten till barnbidrag 1984/85:607 av och till 1984/85:608av i 1984/85:609av och i VishyivlA Ändrad inriktning av arkeologiska utgrävningar 'nzi 1984/85:610 av m.fl. Åtgärder för att stoppa den negativa utvecklingen inomidrotten 1984/85:611 av och i vårdutbildningen 1984/85:612 av m.fl. Vidgade ramar för utbildning inom vård-, social- ochkonsumtionssektorn 1984/85:613 av m.fl. Folkmusiken imusiklärarutbildningen, m.m. 1984/85:614 av 1984/85:615av m.fl. Bibehållande i viss omfattning avden ettåriga konsumentekonomiska Fredaoen Hpn gymnasidinjen 1984/85:616 av m.fl.------------------------------------------------------- 1984/85:617 av m. fl. Införande av obligatorisk skolutbildning i olycksfallsvård 1984/85:618 av och 1984/85:619 av m.fl. Utbildning avfinskspråkiga skådespelare i 1984/85:620 av och till fristående skolor 1984/85:621 av m.fl. Avkortad praktisk-pedagogisk utbildning för vissaforskarutbildade 1984/85:622 av m.fl. Tåguppehåll iVårgårda m.fl. orter 1984/85:623 av Bo Finnkvist och Glimtar En samordning av regionalpolitiska åtgärder ochupprustningen av vägnätet 1984/85:624 av och användande av bilbälte 1984/85:625 av och 1984/85:626 av och över abonnenter i 1984/85:627 av avvägutmärkningssystemet 1984/85:628 av och av mopeder 1984/85:629 av och i , m. m. 1984/85:630 av och i län 1984/85:631 av Förbättrad ersättning för viltskador på skogsmark 1984/85:632 av och mot kväveläckaget från Nr 64 1984/85:633 av Fredaeenden Bevarandeav åkermarken i 1984/85:634 av och ---- ~ Förbud mot import av hampfrö 1984/85:635 av och i produktion av plantor 1984/85:636 av och 1984/85:637 av M/5 m.fl. Statskontroll avgiftfri odling 1984/85:638 av m.fl. Översyn av mätplatsorganisationens finansiering 1984/85:639 av av förbudet attexportera skrot 1984/85:640 av m.fl. Ägarförhållandenainom kalkbranschen 1984/85:641 av m.fl. Riskvilligt kapital till arbetskooperativa företag m, m.