prot · G80953 · 1984-12-31 00:00:00 — De länder som inte fillhör kan hålla sig med vilkennivå som helst - det är en nationell fråga, där de inte behöver ta hänsyn tillOECD-reglerna. Långsikfiga bedömningar för enskilda företag i en sådan miljö ärdet lättare att tala om än att göra. 134ELVING (): i tackar högre makterför att inte hade något inflytande varvsbeslut. Jag ärövertygad om att alla de tusentals människor i som står infören mycket bekymmersam framtid inte delar den uppfattningen. Inte heller för torde framtidsutsikterna vara såljusa. I och med det beslut som är fattat, blir det definitivt inte merpengar till svensk varvsnäring över huvud taget i och med utgången av 1985, omjag tolkat det hela rätt. Jag är rädd för att inte ens Kockumsvarvet i en sådansituation kan klara sig. Jag hoppas att jag har fel, men visionerna är som sagtdystra på detta område. Statsrådet beklagar återigen att jag har redovisat en delav bakgrunden fill situationen. Som jag sagt tidigare förstår jag att man integärna vill prata om det som har varit, eftersom det kan vara besvärande. Jaglovar statsrådet att vi kommer att vara med om att konstruktivtförsöka lösa de problem som finns och diskutera framtidsfrågorna. Låt mig bara som ett exempel peka på att vi från centernssida i -det var jag och min kollega . - redan för ettår sedan under den allmänna motionstiden mofionerade om att man skulle inlemmaUddevallaregionen temporärt i stödområdet, för att på det viset underlätta endiversifiering av arbetsmarknaden. Vi har funderat i framtidsinriktade banoroch kommit med konkreta förslag tidigare - det här var bara ettexempel. Men vi fick inte gehör för våra synpunkter. kommer kanske, om jag förstått det hela rätt, detta medstödområdet att genomföras. Men det hade utan tvekan varit bättre om vi haft enframförhållning och kunnat jobba i förebyggande syfte för att diversifieranäringslivsstrukturen i regionen. Då hade vi inte behövt arbeta så att sägaunder yxan, som vi måste göra nu när beslutet om nedläggning av varvet redan ärfattat. Låt mig slutligen bara konstatera att ElvingAnderssons senaste inlägg präglades av allvar och kontakt med verkligheten närdet gäller denna fråga. Det finns då förutsättningar för att det här i kammarenoch i andra sammanhang skall kunna föras en diskussion som leder till beslut,så att man klarar av den svåra situationen i . Min utgångspunkt är att det i fortsättningen kommer attfinnas en bred politisk enighet i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Anf. På måndagens föredragningslista upptas lagutskottetsbetänkande 10 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 22 §Anmäldes och bordlades Nr 53 1984/85:8Allmän placeringsplikt och utlåningsreglering, m. m. 1984/85:9 Förnyelsefonder, m. m. 1984/85:86) Meddelande om in terpellation betänkande 1984/85:9 resurser förnarkotikabekämpning (prop. 1984/85:19 delvis) 1984/85:12 Åtgärder motnarkotikabrott m. m. 1984/85:19 delvis och 1984/85:46) 1984/85:8En samordnad och intensifierad narkotikapolitik (prop. 85:19 delvis) 1984/85:9 Tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:25delvis) 1984/85:7 En samordnad ochintensifierad narkotikapolitik (prop. 1984/ 85:19 delvis) 1984/85:11Koncession för försäkringsrörelse (prop. 1984/85:77) 1984/85:13 1984 årsredogörelse för de statliga företagen (skr. 1984/85:20) m. m. 23 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellafion framställts 1984/85:79 av () fill finansrninistern omlöntagarfonderna: Lagen om löntagarfonder beslutadesav . Syftet med den var, enhgt regeringen, att hållaigen löneökningarna, ge löntagarna inflytande, säkra kapitalbildningen iföretagen samt ge ATP-systemet ett tillskott. Sedan fondbeslutet fattats harhöga löneökningar genomdrivits, fonderna har förvandlats från "unika institutioner"till hemligstämplade myndigheter, köpen av aktier har koncentrerats till storaaktiebolag eller ersatts med köp av statsobligationer som åtminstonenågra fonder gjort betydande förluster. Motdenna bakgrund vill jag fråga finansministern följande: Har målet om ett ökat inflytande för löntagarnauppnåtts genom löntagarfonderna? Anser finansministern det lämpligt att löntagarfondernaskapar en praxis där offentliga myndigheter hemligstämplar för medborgarnaintressanta dokument? Har fonderna bidragit till återhållsamma löneavtal? Har fondernas placeringar gett näringslivet ettreellt tillskott av kapital? Vill finansministern uppskatta storleken på det nyariskkapital som fonderna tillfört näringslivet? Vill finansministern redogöra för fondernasförmögenhetsutveckling ? 24§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:309av () till jordbruksministern om den svensknorskagränshandeln med hö och stråfoder: Den gränshandel som äger rum mellan ochNorge med hö och annat stråfoder är av stor betydelse för lantbrukare på bådasidorna om den svensk-norska gränsen. Importen av hö till var före år1983 helt fri. har importlicenser införts för att begränsa den svenskatillförseln. I de svensk-norska överläggningarna om detta har framförts förslagom att kompensera för importrestriktionerna genom köp av svensk ost. Motbakgrund av den betydelse som höhandeln har för lantbrukare vid densvensk-norska gränsen vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att säkramöjligheterna till handel med hö och stråfoder med ? Anser regeringen det vara fillfredsställande att eninskränkning i höhandeln kompenseras med import av svensk ost? 1984/85:310 av () till utbildningsministern om adekvat praktik för elever på4-åriga tekniska linjer i gymnasieskolan: Från många håll omvittnas svårigheterna för eleverpå 4-åriga tekniska linjer att få adekvat prakfik, en praktik som de enligtläroplanen skall ha när de utexamineras. Medanledning av detta ber jag att till utbildningsminstern få ställa följandefråga; Vilka åtgärder kan och vill utbildningsministernvidta för att råda bot på detta missförhållande? 1984/85:311av () till bostadsministern om beslutet att Nr 53 tilldelaÖstergötlands län extra medel för lån och bidrag till allmänna samlingslokaler: Regeringen har beslutat attav sysselsättningsskäl anvisa ett extra anslag på 30 milj. kr. tillbostadsstyrelsens samlingslokaldelegation för lån och anordningsbidrag tillallmänna samlingslokaler. Pengarna är specialdes-finerade fill Östergötlandslän och i praktiken fill ett stort Folkets husprojekt i . Med hänvisning till detta och till de varierandesysselsättningsproblem som finns i landets olika delar vill jag frågabostadsministern: Vad ligger bakom regeringens beslutatt av sysselsättningsskäl prioritera endast och i praktikenLinköping? 1984/85:312 av () till utrikesministern omUD:s medverkan vid distributionen av en bok om minoritetsreligioner: En person anställd vidutrikesförvaltningen har skrivit en bok om minoritetsreligioner. Detta harrimligen inte skett i tjänsten. I samband med utsändningen avrecensionsexemplar bifogas ett kort med hälsning från UD. Detta kan tolkas somom skriften är ett av UD godkänt dokument. Jag villdärför fråga utrikesministern: Varför medverkar UD på detta sättvid distribufionen av denna bok? 25 § Kammaren åtskildes . 1984/85:53 Förteckning över talare (Siffrorna avser sida i protokollet) Talmannen4, 21, 31, 102 Ahriand,() 18, 19 ,() 89, 95, 98, 102 ,, i (m) 96, lOI ,() 21, 27, 19 ,, i (c) 38, 42 ,, utrikesminister 82, 83, 84, 86, 87 ,() 57 ,() 39, 42, 43 ,, statsråd 87, 88, 89, 94, 98, 101, 102 ,(vpk) 8, 19 ,, statsråd 34, 36, 37, 44, 77, 79, 80, 81 ,, statsråd 61, 62, 63, 64, 66 ,(vpk) 78, 80, 81 Hagård,() 55, 57 ,() 11 Hegeland,() 61, 63, 64 ,() 52, 53, 55 Hägelmark,() 22, 27, 29, 46 Häggmark,() 68, 69 ,() 70, 71 ,() 7 Josefson,() 6 ,() 31, 35, 36, 41, 43, 45 ,() 18 ,, arbetsmarknadsminister 67, 69. 71, 72, 73, 75, 76, 77 , () 12, 16, 17 , () 11,15, 16 , , i (m) 48, 52, 54 , () 92, 97Olsson, () 24, 28, 29 , () 65 , () 58Skårvik, () 50, 53, 54 Svartberg, () 43, 45 , (vpk) 88, 100 , (vpk) 30, 46, 82, 83 Tilländer, () 85,87 , () 60 , , förste vice talman (m) 4 106 , () 56 ,() 84, 86, 87 Wittbom,() 65, 66, 67, 72, 74, 75, 76, 77