prot · G80952 · 1984-12-31 00:00:00 — Dessutommenade vi att slopandet av statens 50-procenti'ga förlusttäck- ningstegvis kan leda till en urholkning av utvecklingsfondernas egna kapital,särskilt i ett läge då fonderna inte tillförs nytt utlåningskapital frånstaten. Jag kan intyga att våra farhågor hade brett stöd ute hosmånga utvecklingsfonder, i synnerhet hos de fonder som ligger i de s. k.skogslänen. Man kan Säga att dessa har tvingats redovisa störreförluster än fonderna i storstadsregionerna. Det torde vara välbekant att utvecklingsfonderna spelar enavgörande roll när det gäller att stimulera och utveckla de mindre ochmedelstora företagen. Fondernas kreditgivning är ofta en förutsättning för enpositiv företagsutveckling som helhet. Men vad händer nu? Jo, regeringen lägger fram ett förslagsom innebär att fondernas rätt att ta ut högre garantiavgifter på uteståendemedel ökar. gäller att fonderna får ta ut en garantiavgift på avutestående belopp. Den avgiften kommer att öka. Företagen kommer härigenomatt få en högre räntekostnad. Vad detta i sin tur innebär för småföretagensmöjligheter att hävda sig tror jag var och en förstår. När vi påpekade att slopandet av statens50-procentiga förlusttäckning skulle innebära en minskad benägenhet förfonderna att ta risker viftades det bort av socialdemokraterna ochutskottsmajoriteten. Riksdagsmajoriteten såg inga som helst risker. Men, herrtalman, har vi faktiskt fått ett kvitto på att farhågor varriktiga. Annars skulle ju inte regeringen ha lagt fram förslaget om en ökningav garantiavgiften, så att fonderna skall kunna få täckning för sina förluster.Och det är nästan så att även utskottsmajoriteten ger oss rätt. Man vågar ialla fall inte tillbakavisa vår kritik, utan man gömmer sig bakom argumentetatt det nu aktuella förslaget ger fonderna ökad frihet. Ja, visst får fondernaen ökad frihet, men den leder fram till att de pengar som utvecklingsfondernalånar ut blir dyrare. Då är det inte särskilt mycket värt med den nyarörelsefriheten hos fonderna, om den får konsekvenser när företagen skall lånapengar. Det hade varit bättre om regeringen ochutskottsmajoriteten, som i detta fall består av fler partier änsocialdemokraterna, hade lagt fram ett förslag som inneburit en återgång tillde tidigare principerna, alltså den 50-procentiga förlusttäckningen, där statensvarade för och utvecklingsfonderna för . Men intresset försmåföretagen kanske inte sträcker sig så långt. Åtminstone omfattar intemajoritetens ställningstagande någon större förståelse för den situation sommånga utvecklingsfonder befinner sig i. En återgång till de tidigare principerna, där staten ochutvecklingsfonderna delade på förlusttäckningen, vore det enda riktiga. I detläget skulle också talet om ökad frihet för fonderna att öka sinagarantiavgifter äga riktighet. Det är inte högre avgifter och inte heller högreräntekostnader utan tvärtom lägre avgifter och lägre räntekostnader somutvecklar företagen. Landstingen och staten är ju tillsammans huvudmän förfonderna. När man diskuterar dessa frågor med socialdemokratiska företrädare ilandsting och utvecklingsfonder delar de uppfattning. Jag kan dåkonstatera att socialdemokraterna på denna punkt går i otakt. De regionala utvecklingsfondernas garantigivning, m. m. 11 protokoll 1984/85:51-52 De regionala utvecklingsfondernas garantigivning, m. m. här ikammaren och en annan hos utvecklingsfonderna. Jag vill betona att vi från sida inte kommer attmedverka att utvecklingsfondernas handlingsutrymme begränsas och försvåras. Istället bör vi öka fondernas resurser i syfte att stimulera nyföretagandet,småföretagen och sysselsättningen. Jag kan inte förstå varför socialdemokraternaväljer den rakt motsatta vägen. Och ännu svårare har jag att förståmoderaternas ställningstagande, som vi fick presenterat av Per . Den reservation som lämnat, nr 2, är en ganskaskrämmande läsning. Den är ett klart bevis på att inte intresserarsig för utvecklingsfonderna och inte vill förstå deras roll i närings- ochregionalpolitiken. Jag kan inte tolka reservation på något annatsätt. Där står det att fonderna "bör koncentrera sina insatser tillrådgivnings- och konsultinsatser" och att finansieringsverksamheten bör'Töras över till banker och liknande organ" för att göra verksamheteneffektivare. Jag är på det klara med att bankerna i första hand skallta ansvar för kreditgivningen till småföretagen. Men när inte bankerna längrevill ta risker i företag som ligger i utpräglade glesbygdsområden, i områdenmed en svag industri- och företagstradition, är det då meningen, PerWesterberg, att staten skall lämna dessa företag och bygder åt sitt öde? Är detinte då som fonderna skall gå in och ta risker för att skapa sysselsättning ochge trygghet? Eller menar att de företagen och de bygderna helt ochhållet skall lämnas åt sitt öde? Det är vad som skulle bli fallet om fondernainte får ägna sig åt kreditgivning på samma sätt som f. n. Sedan,herr talman, till förlusttäckningen i AB kanalbolag. Här presenterar regeringen en mycket kortsiktig lösning påproblemet. Jag kan bara beklaga att regeringen inte varit mera lyhörd för deförslag till finansiering och utveckling av verksamheten som presenterats avbl. a. näringslivet och , Det finns, som Per sade, utrymme föraktiviteter. Bl, a, genom försäljning av skogsfastigheter som tillhör bolagetkan man erhålla kapital för att finansiera verksamheten. Man skall också tafasta på idéer som framförts från olika håll. En utförsäljning avskogsfastigheterna skulle sedan i sin tur kunna bidra till struktur- ocharrenderingsförbättringar i skogsfastigheter med annan ägarkategori. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till dereservationer som har undertecknat. 203CHRISTER EIREFELT (fp): Det år på en punkt i tilläggsbudget 1 somfolkpartiet har invändningar mot regeringens förslag. Det gällerförlusttäckning i AB kanalbolag. Vi tror framför allt att den föreslagna lösningen ärmycket kortsiktig och att de grundläggande problemen kommer att kvarstå. Men det som år uppseendeväckande är egentligen inte dethär förslaget i sig, utan det är regeringens ointresse för det förslag somföreningen presenterade . Det innebär en mycket seriös satsning, som skulle ske medmedverkan av en näringslivsgrupp och berörda landsting och kommuner. Ett tiotal resursstarka företag var beredda att medverka,inte bara i eget intresse utan också till gagn för sysselsättning, kultur ochrekreation i den här regionen. Ekonomiskt innebar förslaget att staten skullekvarstå med sitt nuvarande aktiekapital, dvs, drygt 4 milj, kr,, och att detskulle göras en emission av nytt aktiekapital på sammanlagt minst 25 milj, kr,riktad huvudsakligen till näringslivet men också till berörda landsting ochkommuner. Aktiemajoriteten i bolaget skulle alltså övergå i enskild ägo. Men det här intressanta förslaget sade alltså regeringenkallsinnigt nej till, såvitt jag kan förstå utan några hållbara motiveringar.Och några sådana redovisas inte heller i det här förslaget, I stället för den har förlusttäckningen anser folkpartietatt förhandlingarna med föreningen bör återupptas. Jag tror mig veta attintresset finns kvar, trots den njugga behandling man fick av regeringen ivåras. Jag yrkar bifall till reservation nr 5, Deregionala utvecklingsfondernas garantigivning, m. m. 204NILS (): Bakom det hår betänkandet tycker jag migskönja ett litet problem för en eventuellt kommande borgerlig regering - detgäller utvecklingsfonderna - men det är ju inte min huvudvärk, I reservation I, med följdreservation 3, vill attstaten skall täcka hälften av utvecklingsfondernas förluster på de risker somman tar genom att ge garantier åt företag, I reservation 2 vill attutvecklingsfonderna inte alls skall syssla med utlånings- ochgarantiverksamhet. Båda ståndpunkterna är tidigare anmälda i ochdiskuterade här. Skälet till reservationerna är att regeringen iproposition 1984/85:25 har föreslagit att fonderna skall få störrefrihet att själva bestämma storleken på den garantiavgift varmed man självatäcker sina garantiförluster på lån beviljade utgång. Omavgiften blir sådan att den behöver begränsas, då må regeringen enligtförslaget utfärda direktiv därom. Därmed anser utskottet att risken är bortaför det som befarar, att förlusttäckningen leder till orimligaavgifter. Till vill jag också säga att det ärbelagt att fonderna över lag inte saknar pengar - det är projekt som saknas. Fondernas kreditverksamhet skulle kunna syfta till attfylla ut avståndet mellan de risker som bankerna bl. a. enligt banklagenharmöjlighet att taoch de risker som den lilla företagaren förmår att bära.Härmed kompenseras småföretagen för de stora företagens överlägsna förmåga attta risker, bl. a. med medel som man kunnat avsätta före skatt och där samhälletdärför också gett sitt bidrag. Den här risktäckningen kan småföretagen inteundvara, och utskottet biträder därför propositionen. Jag yrkarbifall till utskottets förslag i detta avseende. Det är nödvändigt att 1983 och 1984 årsinvesteringsprogram på energiområdet fullföljs. Det har också visat godsamhällsekonomisk lönsamhet. Utskottet kan därför inte dela tankegångarna imoderatreservationen nr4- De regionala utvecklingsfondernas garantigivning, m. m. de ärtidigare kända för . Jag äskarbifall till utskottets hemställan även på denna punkt. Så till en fråga av, som jag tycker, stor betydelse iavseende på vår näringspolitiks historiska förankring. Jag ser det som enkårkommen anledning att säga något härom. Den förste närings- och regionalpolitikern var - han var därtill helt fördomsfri.Redan som rumsterade han om ordentligt genom att inleda tidernas störstaflyttlasspolitik, som varade i ungefär . Från nödlidande trakter iFinland, som då var svenskt, flyttade han med piska och morot människor tillBergslagen, som han därmed koloniserade. Finnarna fick där disponera så mycketmark som de kunde gå runt mellan solens uppgång och dess nedgång. Det berättasatt finnarna överlistade kungen genom att ligga i tält och invänta midsommaren,då solen ju bara var borta . På många håll i Bergslagen finns det fortfarande någonKarl IX:s väg eller väg, som minne av hans arbetsmarknadspolitikmen också av den stora industriella uppbyggnad som gav till resultat gruvor ochbruk. Många minnesmärken från denna utbyggnad, låt vara i ett senare skede,finns kvar och vårdas - med växlande framgång, tyvärr - av hembygdsföreningaroch andra. En nödvändig förutsättning för vår industriella framväxthar varit möjligheterna till samfärdsel. Kanalerna blev stommen i det förstautbyggnadsskedet. Redan på tid föddes tanken på en kanalmellan och . Vi har förvånande många kanaler kvar. Längst i söder harvi Falsterbokanalen, som byggdes . Den är ett sentida militärt, men fulltbrukbart minnesmärke . går mellan och Ed. Den är kändi hela för sin berömda akvedukt. Där finns fortfarande regionalturisttrafik men ingen kommersiell trafik. Säfflekanal har huvudsakligen turisttrafik och är farbar till . kanal har endast turisttrafik sedan den fick enfast bro vid Daglösen 1922. har endast turisttrafik, men den ärregelbunden med motorseglaren . Den har emellertid också den belastningenatt det har byggts en fast bro på låg höjd över den. , som går från Gravudden vid tillHjälmaren och , har byggts om i sen tid. Den hade ända fram till 1940reguljär trafik med ångare, I, II och III, men saknar den helt kommersiell betydelse. var en gång mycket viktig som enpulsåder för Bergslagen. Från går den till . FrånSmedjebacken gick en liten smalspårig järnväg till , varmed man stod iförbindelse med Väsmans sjösystem. Över huvud taget är kombinationen medsmalspåriga järnvägar och kanaler mycket intressant, men jagskall förskona kammaren från att berätta därom. turism påStrömsholms kanal, och det är kommunerna längs kanalen som med storauppoffringar underhåller den. Hörks kanal fylldes igen vid Silverhöjden på 1950-talet.Det var rätt skamligt, enligt min uppfattning. Vi har också kanaler som aldrig har blivit byggda.Projektet kanal blev först stoppat på grund av att man byggde en järnväg istället. I modern tid har projektet stoppats av att Domnarvet har lagt nedmetallurgin. Projektet är antagligen inte längre realiserbart. Engelska kanalen vid har aldrig innehållit någotvatten, för den blev aldrig färdig. Vi har också rent kommersiellt motiverade kanaler - menack så få. Det är den i och den vid . Västgötadel har en kommersiell motivering,medan Östgötadelen endast har turisttrafik, som är delvis reguljär medTunbolaget. Vad gör vi nu med våra kanaler och våraindustriminnesmärken, som är så gamla och fina? Hur skall de underhållas? Påprivatekonomisk väg är det omöjligt att underhålla allt. Därför är ocksåmoderaternas förslag i reservation 5 en princip som i varje fall inte kantillämpas generellt. Våra industrihistoriska minnesmärken måste bevaras genomsamhällets försorg. Propositionens förslag enligt vilket domänverket ärhuvudman är inte bra och är omöjligt som generell lösning. Men det är ändåväsentligt bättre än att vi låter de bästa av våra gamla fina kanalsystem varaberoende av privat välvilja. Samhället måste bära ansvaret för sådana härkulturminnesmärken. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. De regionala utvecklingsfondernas garantigivning, m. m. 205PER (): Det finns anledning att lägga märke till attdet socialdemokratiska förslaget, enligt vilket man skulle geutvecklingsfonderna större frihet att vid lån själva bestämma storleken pågarantiavgiften, i praktiken närmar sig den moderata ståndpunkten. I och meddetta får man en rörlig ränta med tanke på de mera riskfyllda lån somutvecklingsfonderna också skall bevilja. Vi har den principiella inställningen att bl. a.affärsbanker och föreningsbanker har ett mycket bra och välutvecklatkontorsnät. Dessa banker har också stor lokal sakkunskap. Därför kan de klaraen riskfylld finansiering i glesbygden. De här bankerna har ofta en mycketlokal prägel och ett lokalt inflytande som bör kunna garantera att deinvesteringsprojekt som finns blir väl fillvaratagna. Jag undrar om verkligen menar att utvecklingsfonderna har överlägsen sakkunskap jämförtmed de övriga bankerna. kanalbolag kan vi notera att domänverketinte är någon idealisk ägare, vilket också tycktes mena. Det ärmöjligt att man kan klara underhållet, men det kan knappast bli någon fart pådet hela, så att det blir mer kommersiellt lönsamt. När det nu finns en ideellförening, , med en lång rad näringslivsrepresentanter somvill satsa på kanalen kommersiellt och med tanke på turism och image för Deregionala utvecklingsfondernas garantigivning, m. m. landet,finns det anledning att försöka utnyttja dessa positiva krafter. Med näringsutskottets ordförandes stora intresse - som hanvisade inte minst i talarstolen - för de olika kanalerna i borde hanväl i föreningen kunna verka för kanalens fortbestånd, såatt fler människor kan njuta av den. 206 (): gjorde en historisktillbakablick beträffande kanalerna. Jag är emellertid inte så säker pä att hanprickade rätt när det gäller Engelska kanalen, eftersom han sade att den liggeri . Men han har ju möjlighet att korrigera. är ju som ordförande i en fond.Norrlandsfonden, säkert på det klara med att man inte kan ha höga avgifter. Detskulle ju vara detsamma som en hämsko på företagen. Om man inte kan ha högaavgifter i Norrlandsfonden, tycker jag att man inte heller skall ha det iutvecklingsfonden. Det blir för de små företagen stegvis svårigheter attutvecklas, eftersom de är beroende av utvecklingsfonden. sade att det finns problem mellan vissapartier. Jag vill som svar säga att jag tycker att man bakom det härbetänkandet kan skönja svårigheter bland socialdemokraterna. De talar ett språkhär i när det gäller utvecklingsfonderna, men de talar ett annat utei landstingen och i de olika utvecklingsfonderna. Jag kan hålla med om att utvecklingsfonderna över lag harrätt mycket kapital, men det beror ju på att man har fåttföriusttäckning för sina lån, delvis genom staten. har man alltsåstått på den grund som lades av de icke-socialistiska regeringarna. Jag tror att satsar man inte offensivt viautvecklingsfonderna på småföretagen, finns det en uppenbar risk för att det ivissa regioner här i landet inte blir en positiv småföretagsutveckling. Det kaninnebära befolkningsutflyttning och ödeläggelse av vissa bygder. talade om förmåga att flyttafolk från ett land till ett annat. Får man inte en positiv utveckling avsmåföretagen, är jag ganska övertygad om att kommer att återuppstå,men då kanske i gestalt av , modell . 207NILS (): Jag kan försäkra Per att jag ärmed i så många järnvägsföreningar att det räcker för min ekonomi. Jag har interåd med fler föreningar. Vad har utvecklingsfonderna som inte bankerna har? Jo,utvecklingsfonderna har uppdrag att ta risker utöver dem som ärtillåtna för bankerna enligt banklagen. Detta är det uppdrag vi har gettutvecklingsfonderna. Det är därför de finns. Ända sedan enkammarriksdagen kom till har jag diskuteratmed i synnerhet i vilken omfattning det risktagandet skall ske,och har minsann varit pådrivande i den frågan. Till vill jag säga att jag delaruppfattningen att det är en viss risk att vissa fonder kan komma att ta förhöga avgifter. Men det är ju just därför det står i propositionen och ibetänkandet att regeringen då kan ingripa. Därmed tycker jag att Per-OlaEriksson skall vara trygg för den farhåga han har signalerat, 208 PER (): Det bör inte vara brist på kapital somstoppar något småföretags investeringar. Jag tycker att man skall notera attfinns det ett intresse och någon livskraft i en företagsidé, skall det intevara höga räntor som håller tillbaka den idén. Om det verkligen är en bärkraftigidé, kommer den att få - till rimliga kostnader - det kapital som erfordras,oavsett om det är i ett stödlän eller någon annanstans. De regionala utvecklingsfondernas garantigivning, m. m. 209PER-OLA (): säger att jag borde vara tryggmed regeringens skrivning då det gäller nivån på garantiavgifterna. Jag skullevara betydligt mera trygg, om vi kunde få ett system där det garanteras attutvecklingsfondernas kapital inte urholkas på grund av ganska stora förluster ivissa fall. Ett sådant system skulle ge utvecklingsfonderna svängrum. Det som utskottsmajoriteten föreslår kommer att bli ensvångrem för utvecklingsfondernas verksamhet och deras möjligheter att jobbaaktivt för en positiv småföretagsutveckling som vi så väl behöver i det härlandet, 210 (): Jag erinrar Per om diskussionernabakom utvecklingsfondernas tillkomst. Utvecklingsfondernas uppgift harskisserats som att de skall hjälpa småföretagen med kapitalbildningen.Småföretagen är ju i underläge i förhållande till de stora företagen, ochdärför skall utvecklingsfonderna tillhandagå småföretagen med riskkapital. Detär det uppdrag som utvecklingsfonderna har fått av . Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 145 förreservationen av m, fl. Mom. 1(försvar för frihandeln) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 95 förhemställan i reservation 1 av m, fl, 13 ledamöter avstod frånatt rösta. Torsdagenden_ Utskottets motivering godkändes med265 röster mot 14 för utskottets motivering med den ändring däri somföreslagits i reservation 2 av , 35 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 2 (protektionism genom krisstöd) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservafion 3 av m, fl, - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 4 av TageSundkvist och - godkändes med acklamation. Mom. 3 (tjänstehandel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avErik Hovhammar m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (hinder för u-landshandeln) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 96 förreservation 6 av m, fl. Mom. 5 (tekniska och administrativa handelshinder) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 142 förreservation 7 av m,fl. Mom. 6 (som hemmamarknad) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avTage m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 (samarbetet med EG) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avErik Hovhammar m, fl, - bifölls med acklamation, internationella beroende i ekonomisk-politiskafrågor Utskottets mofivering - som ställdes mot den i reservafion10 av anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 8 (spridning av utrikeshandeln) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 9 (statligt handels- och bytesbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 av - 168 bifölls med acklamation. Mom. 10 (inflytande fråninternationella organisationer) Nr 52 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av - Torsdaeenden bifölls med acklamation. Mom.11 (inflytande från multinationella företag) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 14 för reservation 14 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.12 (multinationella företag och världshandeln) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.13 (exportzoner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.15 (tillfällig utförsel av metallskrot) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.16 (utvidgning av öststatshandein) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom.1 (styrelseordförande i affärsbank) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 146 för reservation 1 av . Mom.2 (offentliga styrelseledamöter i affärsbankerna) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 215 röster mot 97 för hemställan i reservation 2 avStaffan m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 3 av och Per-OlaEriksson anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Regelsaneringpå det kyrkliga området Näringsutskottetsbetänkande 12 Punkt 3 Mom. 1 (täckande avförluster vid de regionala utvecklingsfondernas garantigivning) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 50 för reservation I av ochPer-Ola . Mom.2 (riktlinjer för de regionala utvecklingsfondernas garantigivning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl.- bifölls med acklamation. Punkt5 (fullföljande av 1983 och investeringsprogram inom energisektorn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl.- bifölls med acklamation. Punkt6 (förlusttäckning i AB kanalbolag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl.- bifölls med acklamation. 1984/85:11 Avgiftsuttag till försäkringen förtilläggspension och arbetsskadeförsäkringen (prop. 1984/85:87) 30§ Regelsanering på det kyrkliga området betänkande 1984/85:8 om regelsanering på det kyrkliga området(prop. 1984/85:63). 211 (): Det råder inga delade meningar om den föreslagna regelsaneringen påkyrkans område. Författningar som saknar betydelse bör upphävas. Vad somdäremot kräver omsorg är formerna för en sådan reform. Denya grundlagsbestämmelserna anger formerna för den kyrkligalagstiftningen. Genomden nu aktuella propositionen föreläggs ettregeringsförslag, där tolkningen av de nya bestämmelserna aktualiseras. Kyrkanscentralstyrelse, som är beredande och verkställande organ för kyrkomötet, harförordat att kyrkomötet borde höras i lagstift- Skälethärför är att någon eller några av de lagar som föreslås upphävas skulle kunnaanses avse grundläggande föreskrifter om . För sådana krävsenligt grundlagen kyrkomötets yttrande. I något fall kan det också görasgällande att de upphävda bestämmelserna kan aktualisera frågan om nyabestämmelser. Detta gäller t. ex. frågan om utbildning. Anfördaskäl talar för att propositionen borde avslås, och att regeringen i skrivelsetill kyrkomötet borde begära dess yttrande över den föreslagna regelsaneringen.Vi har dock ansett att vi, med hänsyn till vad föredragande statsrådet anfört,inte bör motsätta oss att propositionens förslag nu föreläggs förbeslut.