prot · G80968 · 1984-12-31 00:00:00 — måste vi emellertid också se den svaghet somvarje betygssystem har. Att svagheter finns visar bl. a. försöken att sättabetyg i sådana ämnen som har starka inslag av upplevelsekaraktär. Jag tänker t.ex. på de estetiska ämnena. 47 (): Skolministern återkommer ideligen till atthan är öppen för en diskussion och att han gärna vill fortsätta den. Det vore bra om han vore beredd att starta dendiskussionen. Annars kan det dröja väldigt . Att inte se till att vi fårett nytt betygssystem är dålig skolpolitik. Att lova elever att införaett nytt betygssystem utan att verkligen göra det är dessutom dålig politiköver huvud taget: Jag skall försöka föraden diskussionen också med , även om det har sina besvärligheter,eftersom han föredrar att utfärda proklamationer och ställa frågor om andraspositioner i stället för att föra ett samtal där också han öppnaroch försöker ta emot synpunkter. 49GUNNAR (): Vi skall inte fortsätta denna replikväxlingalltför . Allt vad jag har begärt i min fråga är att få veta om regeringenär beredd att lägga fram förslag om ett nytt betygssystem. Det besked jag ficki svaret är att Nr 68 skolministern är öppen för en sådan diskussion. Därefter frågade jag:Vilket Torsdaeen den är skolministerns bidrag till denna diskussion? Därav har intet blivit. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1984/85:324 om betygen i Per har frågat mig om jag avser attföreslå regeringen att bevilja , och kommunerdispens från skolförordningens bestämmelse att betyg inte får ges före årskurs8. gällande regler om betygsättning i innebäratt betyg endast skall ges i årskurserna 8 och 9. Dessa regler baseras på detbeslut i frågan som fattade i samband med beslutet om nyläroplan för , LgrSO, (prop. 1978/79:180, UbU 45, rskr 422). Riksdagenhar efter detta beslut haft att ta ställning tillmotionsledes framförda förslag om ändringar i betygssystemet innebärande bl. Förslagen har avvisats av , som bl. a. harhänvisat till att beslutet om betygen i togs med bredmajoritet. Regeringen har mot denna bakgrundden avslagit ansökningar från skolstyrelserna i ,och kommuner om försöksverksamhet med utökad betygsgivningi . 51PER (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Detta det första bidraget från i den öppnadiskussionen om betygens framtid manar inte direkt fill efterföljd om det är pådetta vis som dialogen mellan oss i oppositionen och socialdemokraterna skallföras. Våra förslag bemöts med ett nej från regeringen. Bakgrunden till min fråga är att tre kommuner har velat taregeringen på allvar när den proklamerat att den är intresserad av lokalförsöksverksamhet inom skolområdet. I , och har manfrågat elever och föräldrar vad de tyckte var angeläget att pröva. Eleverna ochföräldrarna sade: Vi vill pröva att ge betyg tidigare. Regeringens svar blevnej när det gäller detta önskemål. Detta, herr talman, tycker jag är uttryck för nonchalansfrån regeringens sida på två plan. För det första är det fråga om nonchalansgentemot' kommunerna. Det är desto mera anmärkningsvärt eftersom socialdemokraternauttryckligen säger sig vilja stimulera kommunerna att ta egna initiativ på dethär området. Min slutsats är att det uppenbarligen inte är lönt att tainitiativ till lokal försöks- och utvecklingsverksamhet om det inte rör avsocialdemokratin gillade åsikter. Min fråga till är:Vad är det man skall begära att få pröva för att ha en chans att få tillståndav regeringen? För det andra är det fråga om nonchalans påett annat plan -och värre - nämligen gentemot eleverna. I kommun harskolstyrelsen gått ut och frågat eleverna vad de tyckte om betygsgivning sombörjar så sent som i årskurs 8. Man ställde följande fråga till eleverna iårskurs 6: Vill du få betyg tidigare, och inte enbart i årskurserna 8 och 9? av elverna sade: Ja, det vill vi. Man frågade också barnens föräldrar om sammasak. Återigen blev det som sade: Vi vill ha betyg tidigare. Vidare har man frågat eleverna i årskurs 9, som alltsåredan drabbats av den sena betygsgivningen, vad de tyckte. av elevernasade: Vi skulle ha varit hjälpta av att få betyg före årskurs 8. Mot den här bakgrunden frågar jag statsrådet: Med vilkenmoralisk rätt anser sig regeringen kunna vägra elever som behöver betyg somstimulans och upplysning att verkligen få betyg när de begär att få sådana? Medvilken rätt säger regeringen: Ni har fel, ni förstår inte ert eget bästa? Vore det inte mera konsekvent av regeringen - om man numenar någonting med talet om att man är öppen för en diskussion om betygssystemetsframtid - att säga att vi ifrån regeringens sida visserligen inte tror på dethär, men vill ni pröva skall ni verkligen få göra det? Mitt intryck kvarstår även efter det att jagfått svar på min fråga och efter det att jag lyssnat påstatsrådets debatt med : regeringen vill inte ha några betyg överhuvud taget. Där går skiljelinjen mellan er och oss. Jag vill ta upp två saker. Det första är att regeringen stöder sig på riksdagensuppfattning och beslut när den hävdar det betygssystem som faktiskttillämpas . Regeringen har i det sammanhanget understrukit att det är viktigtatt eleverna i landet har ett gemensamt betygssystem. Det är viktigt att ettantal årskullar som kommer ut ur skolan har en gemensam erfarenhet i form avbetygssystemet. Man kan inte ha alltför många olika system. Det andra är att jag vill påminna om att regeringsbesluteti höstas naturligtvis inte är ett debattinlägg utan innebär en tillämpning avvad som faktiskt gäller. Jag har i föregående debatt med upprepatatt jag välkomnar en diskussion om betygsättningen. Det gör jag - jag tror detär viktigt att den diskussionen förs. Den kan emellertid knappast föras i formav enminutersinlägg från talarstol. Jag tror det är viktigt att denförs på föräldramöten, i elevråd, i politiska föreningar och andraorganisationer, i lärarförsamlingar och på skolmöten av olika slag. Dendiskussionen är vi beredda att delta i, med all öppenhet. Sedan vill jag för regeringens del därutöver påpeka attdet centrala i skolan faktiskt inte är att sätta betyg. Det centrala är attlära eleverna någonting. det skälethar jag i årets budgetproposition mycket starkt understrukit att skolan skallkontrollera att eleverna faktiskt lär sig något. 53 PER (): Jag vill kommentera de båda kommentarer somBengt gav i anledning av mitt svar. Hans första kommentar - att alltför många inte får haalltför olikartad bakgrund i betygshänseende sett över landet i dess helhet -förstår jag inte, mot bakgrund av att min egen och tre andra kommuner önskaratt några få åtminstone skall få ha en något annorlunda bakgrund. Vårt landsbekymmer är förvisso inte att mångfalden i betygshänseende är för stor.Problemet är att vi har avvecklat möjligheten att se om andrabetygsättningsmetoder skulle ha någonting att ge jämfört med det system som vihar f. n. Min andra kommentar gäller kommentar tilldebatten om ett nytt betygssystem. Om man är intresserad av att föra en öppendialog om betygssystemet, hur kan man förena den ståndpunkten med att säga attinga kommuner får visa upp erfarenheter av någonfing annat än det vi f. n. har?Hur kan begära att bli trodd på sina ord om att han vill ha enöppen dialog om betygen, när han , så fort någon antyder attvederbörande vill ha mer betyg än man f. n. får, visar kalla handen? Det är dentypen av faktiska gärningar, bredvid ord, som får oss att troatt den socialdemokratiska parfikongressens beslut nog alltjämt gäller, dvs.att socialdemokraterna eftersträvar en betygslös skola. Min tredje kommentar är ett upprepande av mina tvåursprungliga frågor; Vad får man pröva i skolan för att regeringen skall sägaja? Vad säger till de av eleverna i som begärbetyg före årskurs 8? Vet de inte sitt eget bästa? I samband med de diskussioner som förts omförenklingar och avregleringar har naturligtvis också skolans område varitföremål för prövning. Det har varit angeläget att understryka att det som börprövas lokalt är sådant som faller inom den kommunala kompetensen. Det som harnafionellt intresse - och dit hör läroplanerna öch faktiskt också betygssystemet- bör knappast vara föremål för olika tUlämphing i olika kommuner. Jag kan nämna att en av de kommuner som det gäller hadeett preliminärt förslag till någon sorts betygsblankett som innebar att man iprocentantal skulle gradera hur mycket eleverna hade lärt sig , medmålsättningen att de skulle ha nått i uppförande för att hanått i uppförande . Det är ett av de uppslag som har diskuterats.Jag tycker inte att man skall experimentera med barn på det sättet. 55 PER (): Det sade sist förstärker mittintryck av att det är ett trångt nålsöga som,skall kommaigenom innan 3 protokoll 1984/85:68-69 man får möjlighet att pröva nya idéer. Censuren över dessaidéersinnehåll är stark. Om nu inte gillade den betygsblankett som- om jag inte minns fel - kommun hade utarbetat, kan det väl intevara ett argument för att avslå kommuns ansökan, som inte hadetillstymmelse fill sådan blankett. Det enda kommun ville var attnågra årskurser tidigare få tillämpa precis samma betygssystem som vi f. n.har. Men se det ville inte regeringen veta av - det ansågs förmodligen vara,med socialdemokratisk terminologi, ett steg bakåt i utvecklingen. Intrycket förstärks för varje inlägg: BengtGöransson vill inte ha betyg. Den som gör sig några andra förhoppningar fårhöra vackra ord från statsrådet, men gärningar får vi nog inte bara vänta som debatt om betygssystemet skall pågå, utan för allevärdelig framtid. Per tycker att varje inlägg av migförstärker intrycket hos honom att jag inte vill ha betyg. Jag kan inte göranågonting åt det faktum att han drar den slutsatsen. Låt mig emellertid baraunderstryka att det väsentliga önskemålet hos mig som skolminister är attbarnen i skolan skall lära sig någonting. 57 PER (): I fråga om ambitionen att barnen skall lärasig någonting i skolan har en varm frände i mig och i övrigariksdagsledamöter från moderata samUngspartiet. Problemet är, detta har vi diskuterat tidigare - är att vi ärberedda att föreslå åtgärder i syfte att göra någonting åt den saken, för attförstärka kunskaperna och kvaliteten i skolan. nöjer sig med devackra orden. I vårt senaste replikskifte om en helt annan fråga förnågra månader sedan avslutade jag debatten med att hänvisa till statsrådetspartikamrat . Han hävdade att säger vackra och klokasaker, men har uppenbarligen i gengäld fått lova att inte försöka genomföradem. Också detta intryck, herr talman, har förstärkts av dagens debatt. Jag hoppas att PerUnckel vid tillfälle tar chansen att läsa årets budgetproposition, i vilken hankommer att finna att åtskilligt föreslås för att fördjupa och förbättrakunskaperna i skolan. 59PER (); Jag kan inte avhålla mig från att påminnaBengt om vad sade , nämligenatt vi moderater välkomnar att regeringen nu faktiskt säger sig viljakontrollera vad barnen i skolan kan men att vi inte förstår varför detta intekan göras med hjälp av det konventionella sättet,som betyg i skolan alltid har utgjort. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1984/85:338 om radiosändningarna påinvandrarspråk har frågat rriig om regeringenär beredd att ta initiativ för att förhindra att intressemotsättningar mellanradiobolagen går ut över invandrarnas behov. Bakgrunden till frågan är att de sändningar påinvandrarspråk över , som tidigare planerats, inte kommer attäga rum. har i uppdrag atttillgodose olika invandrargruppers behov av program inom ramen för de medel somstår till företagens förfogande. Avvägningen mellan olika grupper skall görasav företaget på grundval av de allmänna riktlinjer som riksdagsbeslut (prop.1977/78:91) och radioavtal anger. Frågor som rör den löpande planeringen är en angelägenhetför programföretagen. Större frågor om principer, ambitionsnivåer ochanvändningen av de olika kanalerna kan när det gäller t. ex.invandrarprogrammen övervägas i samband med förberedelserna för ett nyttradioavtal. 61 (); Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Bakgrunden till frågan är att planerat att sända invandrarprogrami Fönstret i P 3, vilket då ogillades av Riksradion, eftersom de skullekollidera med andra invandrarprogram. Det skulle alltså bli för mångainvandrarprogram samfidigt i etern, och det föranledde påstötningar frånRiksradion, vilket på sina håll i t. o. m. har kallatspåtryckningar. Följden blev i alla händelser att planerna på att sändainvandrarprogrammen i fråga skrinlades. Jag skall inte försöka göra någon bedömning av vilket avradiobolagen som i det här fallet hade rätt eller fel. Jag kan bara konstateraatt det faktum att man inte kunde komma överens medförde en försämring av denservice som var planerad för invandrargrupperna. Det hela gick alltsåpå ett beklagligt sätt ut över invandrarna. Detta är olyckligt därför att detgäller inte bara en programplaneringsfråga utan också en invandrarpolitiskfråga. Radioprogrammen på invandrarspråk är ju ett viktigt invandrarpolitisktinstrument, så till vida att de hjälper invandrarna atthålla sig informerade,stödjer deras kulturella identitet osv. har statsrådet lämnat ett utomordentligtformellt svar till mig. Han går över huvud taget inte in på sakfrågan utanredovisar i stället den beslutsordning som gäller för den här typen av frågor.Den beslutsordningen Om radiosändningarna på invandrarspråk Om radiosändningarna på invandrarspråk var jagnaturligtvis informerad om redan innan jag fick statsrådet svar. Somjag sade gäller det dock en viktig invandrarpolitisk fråga. Även om det ärfråga om en detalj, har denna ändå en viss principiell räckvidd. Vad man då undrar är om man verkligen skall uppfatta lägetså att statsmakterna, bara därför att beslutanderätten ligger inom , är helt förhindrade att reagera eller ens framföra någonåsikt. Det gäller ju inte på andra områden där beslutsrätten ligger utanförregering och riksdag. I fall där kommuner, landsting eller enskilda företag harbeslutsrätten, har det visat sig fullt möjligt för regeringen att framförasynpunkter på hur denna rätt utnyttjas och t.o.m. med hjälp av förhandlingareller på annat sätt försöka påverka de beslut som fattas. Men när det gäller skall det tydligen rådaen fullständig tystnad och handlingsförlamning. Jag har svårt att förstå detta.Borde inte ett ansvarigt statsråd kunna uttrycka en åsikt om handläggningen iett sådant här fall, ja, kanske t. o. m. försöka påverka radioledningen attlösa frågan på ett sätt som inte går ut över invandrarna? Jag har sett mig nödsakad att i mitt svarfaktiskt peka på den formella beslutsordningen, eftersom den fråga det gällerinte handlar om ett fullföljande av ett åtagande inom ramen för vad somföreskrivits genom exempelvis riksdagsbeslut och radioavtal utan i stället omen planerad utvidgning av en verksamhet. Har man två radioföretag, vilket vihar, kan det uppstå kollisioner och konflikter. Skulle jag i det stycket dra enslutsats, vore det att enda sättet att undanröja sådana konfliktorsaker är attskapa ett särskilt invandrarradioföretag. Men om man skulle finna att dettavore den enda lösningen, finge man ta upp den saken i samband med en diskussionom ett nytt radioavtal. Så långt ansåg jag inte att det fanns anledning att gåi dagens debatt, utan har valt att hänvisa till att den aktuella fråganrimligen borde lösas mellan de två radioföretagen. 63 (): Nej, jag förväntade mig inte heller när jagställde frågan att jag skulle få mig serverat ett nytt förslag tillorganisation av . Så långt tänkte jag mig inte att detskulle gå just med anledning av detta fall. Menkanske hade jag väntat mig en något tydligare markering av vikten av attradioföretagen försöker lösa denna typ av programkonflikter på ett sådant sättatt det inte direkt går ut över vissa grupper, i detta fall invandrargrupperna.Det skulle då bli en markering från statsmakternas sida av hur relationernamellan radiobolagen bör gestalta sig, så att inte tredje man blir lidande av desvårigheter att kommunicera och att komma överens som tydligen ibland finnsmellan dessa. Jag tyckte mig skymta något av en sådan markering i statsrådetssenaste anförande, men det var i så fall i mycket ordalag. Om det är detta som önskar,skall jag gärna tillmötesgå honom. Jag tycker att och dessdotterbolag skall, så organisera sitt samarbete att lyssnarna tycker att det ärroligt att lyssna på radio. 65 (): Det var ett utomordenfligt glädjandeuttalande av statsrådet , som jag tror att vi alla kommer att ta tillvåra hjärtan. Låt oss hoppas att vi efter denna policymarkering frånstatsrådet kommer att få ett alldeles strålande utbud från alla Radioskanaler och att även invandrargrupperna får sina behov av radiosändningar påsina språk fillgodosedda. Om ett förbud mot biblioteksavgifter Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1984/85:347 om ett förbud motbiblioteksavgifter har frågat mig om regeringen har planer påatt föreslå en bibliotekslag, som bl. innehåller ett förbud motbiblioteksavgifter. Frågan om bibliotekslag har vidåterkommande tillfällen behandlats av . En lagstiftning påfolkbiblioteksområdet har därvid allfid avvisats. I samband med remissbehandlingen avfolkbiblioteksutredningens slutbetänkande (SOU 1984:23) Folkbibliotek iSverige har tanken väckts att införa en lag med bl. a. en föreskrift om attkommunal biblioteksservice helt eller delvis skall tillhandahållas utan avgiftför den enskilde. Denna fråga hör nära samman med deförslag som folkbiblioteksutredningen och bokutredning har lagt framoch som f. n. bereds inom . En särskild proposifion omUtteratur och folkbibliotek kommer att föreläggas . 67LARS (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Svaret var egentligen en hänvisning till en kommande proposifion. En kommun har rätt att själv bestämma över vilkaavgifter den skall ta ut för de tjänster den gör kommuninvånarna. Det gällerinte bara elektricitet, vatten och avlopp, sophämtning osv. utan också hurmycket det skaU kosta att vara med i den kommunala . Avgifternavarierar en hel del. När det gäller finns det kommuner som förindividuell instrumentalundervisning tar ut per terminmedan andra kommuner inte tar ut någon avgift alls. Det finns ingenting somtyder på att flera elever deltar i musikundervisningen där den är grafis än därdet kostar några hundralappar. Köerna är lika stora i den ena kommunen som iden Om ett förbud mot biblioteksavgifter Genom att ta ut avgifter kan emellertid en kommunlåta flera barn och ungdomar få delta i undervisningen - man får ekonomiskamöjligheter att .anställa fler lärare, varvid det blir flerundervisningstimmar. Ungefär samma synpunkter kan läggas på frågan om bibliotekoch biblioteksavgifter. Att socialdemokrater i ledande ställning nu gör gemensamsak med kommunisterna och förordar en bibliotekslag som vill förbjudabiblioteksavgifter tycker jag är illavarslande. Det är inte fler förbud, flerlagar och förordningar som behövs utan precis tvärtom. Vi behöver i ställetavreglera kommunernas verksamhet. Annars kan det lätt gå på biblioteksområdetsom det redan har gjort inom den sociala sektorn. Socialtjänstlagensformuleringar om kommunens skyldigheter har medfört att domstolar nu kanbestämma hur stora socialbidrag som skall utbetalas i de enskilda kommunerna.Det vore mycket olyckligt om något liknande skulle inträffa inom kultursektorn.Om något område bör vara fritt från krångel och byråkrati är det kultursektorn.Därför känner jag mig faktiskt oroad över att statsrådet inte svarade på minfråga. Jag hoppas att trots allt harförståelse för att jag hänvisar till att regeringen i en proposition somrör litteratur- och biblioteksfrågor kommer att behandla även avgiftsfrågan.Jag kan då i varje fall försäkra att de synpunkter han här i daghar framfört också kommer att vägas in vid den beredning som sker iregeringskansliet. Vi kommer att resonera också kring de synpunkterna. 69 (): I svaret fanns en passus där det hette kan diskutera om bibliotekens service i kommunerna skall tillhandahållashelt eller delvis utan avgift. Det tycker jag är en intressant fråga - vad ärbiblioteksavgifter egentligen? Är det när biblioteken tar ut en viss avgift pålån av mikrofilm? Det har blivit mycket populärt bland släktforskare att viasitt bibliotek skicka efter mikrofilm från närmaste arkiv. Portokostnaden fören enda film är , och med personalkostnader blir det väl drygt 20kr. för varje sådant lån. Är avgifter på interurbanlån, alltså lån som förmedlas viakommunbiblioteken, att betraktas som biblioteksavgift? Jag hörde häromdagenatt ett interurbanlån i genomsnitt kostar . Det beror på att portot påböcker är så högt. Många bibliotek tar också ut enstraffavgift på lånen om låntagaren inte håller tiden. Är det att betrakta sombiblioteksavgift? har mycket förtjänstfullt lämnatett antal exempel på sådant som vi kommer att diskutera i den kommande propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Föredrogs ochhänvisades Nr 68 Proposition t j , 1984/85:111 filllagutskottet . . .,noc 15§ Föredrogs och hänvisades 1984/85:931-940 tillkonstitutionsutskottet 1984/85:941-949 fillfinansutskottet 1984/85:950-963 tillskatteutskottet 1984/85:964-968 tilljustitieutskottet 1984/85:969-972 tilllagutskottet 1984/85:973-980 fillutrikesutskottet 1984/85:981-984 tillförsvarsutskottet 1984/85:985 fillutrikesutskottet 1984/85:986-997 tillsocialförsäkringsutskottet 1984/85:998-1013 tillsocialutskottet 1984/85:1014-1020 tillkulturutskottet 1984/85:1021-1046 tillutbildningsutskottet 1984/85:1047-1066 tilltrafikutskottet 1984/85:1067 tillnäringsutskottet 1984/85:1068-1071 tilltrafikutskottet 1984/85:1072-1082 tUljordbruksutskottet 1984/85:1083 tilllagutskottet 1984/85:1084-1093 tilljordbruksutskottet 1984/85:1094-1102 tillnäringsutskottet 1984/85:1103-1115 tiUarbetsmarknadsutskottet 1984/85:1116 tillsocialutskottet 1984/85:1117-1125 tillarbetsmarknadsutskottet 1984/85:1126-1137 fillbostadsutskottet 1984/85:1138 fillsocialutskottet 1984/85:1139 tillkonstitutionsutskottet 1984/85:1140 tiUskatteutskottet 1984/85:1141 fillsocialförsäkringsutskottet 1984/85:1142 fillarbetsmarknadsutskottet 1984/85:1143 tillskatteutskottet 1984/85:1144 tiUfinansutskottet 1984/85:1145 tillbostadsutskottet 1984/85:1146 fiUnäringsutskottet 1984/85:1147 tillskatteutskottet 1984/85:1148 tillutbildningsutskottet 1984/85:1149 tiUsocialutskottet 1984/85:1150 tillskatteutskottet 1984/85:1151 tillutbildningsutskottet 1984/85:1152 tillnäringsutskottet 1984/85:1153 tiUsocialförsäkringsutskottet 1984/85:1154 tillskatteutskottet 39 Nr 68 1984/85:1155 till trafikutskottet den /85:1156 till utbildningsutskottet 24 ianuari1985 1984/85:1157 tillarbetsmarknadsutskottet 1984/85:1158 till skatteutskottet 1984/85:1159till justitieutskottet /85:1160 till utrikesutskottet /85:1161 tillförsvarsutskottet /85:1162 till utbildningsutskottet /85:1163 tiUtrafikutskottet /85:1164 till jordbruksutskottet /85:1165 och 1166 fillutrikesutskottet /85:1167 till kulturutskottet /85:1168 tillkonsfitufionsutskottet /85:1169 till näringsutskottet /85:1170 tilljordbruksutskottet /85:1171 till utbildningsutskottet 16 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1984/85:96Förslag till lag om viten m. m. 1984/85:112Bolagsskattesatsen vid taxering 17 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:1172 av Mc Kontrollav rådgivare, m.m. (prop. 1984/85:90) 1984/85:1173 av Staflan m.fl. Kontroll avrådgivare, m. m. 1984/85:90) 1984/85:1174 av och iRöstånga Kontroll av rådgivare, m. m. 1984/85:90) 1984/85:1175 av En friare nämndorganisation i landstingskommunerna (prop.1984/85:98) 1984/85:1176 av i VärmdöMyndighetsutövningen 1984/85:1177 av och av dataregister 1984/85:1178 av av instituteträttsbesvär 1984/85:1179 av verksamhet 40 1984/85:1180 av 1984/85:1181av m.fl. Grundlagsskyddad närings- och yrkesftihet den 1984/85:1182 av/lnrferi5värd 1984/85:1183 av i sekretesslagen 1984/85:1184 av i Ett nytt mynt- ochsedelsystem 1984/85:1185 av och 1984/85:1186 av £n'c//äge/war/t w./Z. Enhetlig redovisning av den kommunala egenregiverksamheten 1984/85:1187 av Tjänstemäns medverkan fill minskning av offentligautgifter 1984/85:1188 av m.fl.