prot · G80926 · 1984-12-31 00:00:00 — Denna utveckling ställer krav på insatser från skildasamhällssektorer. I betänkandet Bo på egna villkor (SOU 1984:78) redovisar bostads-och socialdepartementen gemensamt pågående och planerade åtgärder för att göradet lättare för äldre och handikappade att bo kvar i sitt eget hem eller att boi någon form av stödbostad. Betänkandet remissbehandlas f. n. Avsikten är attregeringen skall presentera en proposition på grundval avförslagen i betänkandet. Andra åtgärder som vidtagits i syfte att ökaförutsättningarna för ett eget boende är de mer flexibla reglerna förstatsbidrag till den sociala hemhjälpen som infördes och de30 milj. kr. som anvisat för utveckling och förnyelse avhemhjälpen samt den särskilda sjukvårdsersättning till hemsjukvård som angivitsi den s. k. Dagmarpropositionen. I detta sammanhang vill jag även nämna, attäldreberedningen i en skrivelse till regeringen bl. a. uttalat att detär angeläget med en förändring av ålderdomshemsboendet mot ett mersjälvständigt boende. krävs kraftfulla insatser för att förbättralivsmiljön för dem som behöver vistas på institutioner av olikaslag. För att belysa hur detta kan åstadkommas, såväl på kortsom lång sikt, har inom filisatts en arbetsgrupp meduppgift att bl. a. studera hur de bostadssociala förhållandena inom landstingenslångtidssjukvård kan förbättras. I gruppen ingår företrädare för berördadepartement och myndigheter samt . I dettasammanhang vill jag dessutom nämna att det på olika platser i landet finnsexempel på mycket intressanta utvecklingsprojekt inom långvården och att jag isamverkan med hälso- och sjukvårdsberedningen inbjudit bl. a. landstingen ochde fackliga organisationerna till en konferens där alternativa möjligheterskall' diskuteras. Jag avser att föreslå regeringen att under våren 1985presentera en hälso-och sjukvårdspolitisk proposition. I denna propositionavser jag att återkomma till vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättraomsorgen om de äldre. 105INGEMAR (): Min fråga ställdes mot bakgrund av de mångapressuppgifter och den livliga debatt som har pågått om de äldres villkor ivårt samhälle. Man kan ju sammanfatta detta så att de villkoren är allt annatän tillfredsställande. Det är i många fall rent upprörande hur äldre människorfår leva, därför att de kan klara sig helt själva. Jag tror att detfinns något av en folkligt förankrad indignation mot deförhållanden som råder på långvårdskliniker och på många andra håll. Jag beratt få tacka statsrådet för svaret. Jag tycker att det var ett bra svar. Det är ju i långa stycken landsting och kommuner som haransvaret för dessa frågor, men kan regeringen och riksdagennaturligtvis inte avsäga sig ett övergripande ansvar. Reglerna förstatsbidragen till sociala hemhjälpen, som statsrådet refererade till, harreformerats. Jag tror att det är en bra reform, som kommer att innebära en delförbättringar. Det återstår att reformera statsbidragen till de äldres boende,och där pågår ju ett visst arbete. Jag menar att det är angeläget attstatsbidragen blir så utformade att de blir mycket flexibla för kommuner ochlandsting, att man får möjlighet att bygga och bygga om, så att man kan möta debehov som finns i just den enskilda kommunen. F. n. styr ju dessa statsbidragtill ett visst boende. I långa stycken tycker jag, i likhet med statsrådet, attvi så långt det är möjligt bör eftersträva att de gamla får bo kvar hemma. Istället får vi fylla på med vård och omsorg i bostaden. Vidare bör vieftersträva att man inte behöver flytta i onödan och att man, när man tas in påsjukhus för vård, får möjlighet att flytta hem igen. När det gäller statsbidragen fill kommunerna hoppas jagatt den proposition som aviseras kommer att innebära förändringar för deäldres boende. Vidare hoppas jag att de synpunkter som återfinns i de bådadokument som statsrådet anspelar på går att väva samman på ett sådant sätt attkommunerna får möjligheter både att fortsätta att bygga servicelägenheter ochatt bygga om ålderdomshem så, att det blir mera av eget boende. Eller också kande äldres egna bostäder förbättras, så att de kan bo kvar där, fastän de behövermer omsorg och mer vård. Jag hoppas rent av att statsrådet tar fasta på vårtförslag om rätten fill eget rum eller egen bostad, även om man är sä gammal ochskröplig att man behöver mycket hjälp och vård. Om följderna i visst fallav Dagmar-ö verenskommelsen Överläggningen var härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1984/85:122 om följderna i visst fall av Dagmaröverenskommelsen Per Stenmarck har frågat socialministernvilka åtgärder han avser att vidta med anledning av tidningsuppgifter om attfärre läkare och sjukgymnaster i kommer att inordnas isjukförsäkringen . Arbetsfördelningen i är sådan att detär jag som skall svara på frågan. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (HSL) är målet en godhälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Syftet med den s. k.Dagmarpropositionen är att inom ramen för begränsade ekonomiska resurserstimulera och effektivisera planeringen av vår hälso- och sjukvård mot dettamål. Om följderna i visst fall av Dagmaröverenskommelsen Planeringen skall ske med utgångspunkt i befolkningensbehov av hälso-och sjukvård. För att kunna planera i enlighet med hälso- ochsjukvårdslagens intentioner måste landstingen också beakta den vård som ges avprivatpraktiserande läkare och göra en avvägning av hur mycket av den vård förvilken offentliga medel från sjukförsäkringen utgår som bör ske i landstingetsresp. i privat regi. har antagit den s. k. Dagmarpropositionen. Detär landstingskommunerna som avgör hur resurserna skall användas på bästa sättför invånare. Generellt sett gäller dock att deprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster som är anslutna till försäkringennär det nya regelsystemet införs och som under perioden juli 1983 - mars 1984erhållit en ersättning från som motsvarar minst två månadersheltidsverksamhet har rätt att stå kvar i försäkringssystemet. Undantaget fråndenna regel är fritidspraktiker som är heltidsanställd hos sjukvårdshuvudman. Antalet privatpraktiserande läkare och då i huvudsakfritidspraktiker har ökat mycket kraffigt . Framför allt är detstorstäderna som har fått dessa ökningar. har god läkartillgång jämfört medde flesta andra landsting. Detta gäller även tillgången på sjukgymnaster. Ettviktigt syfte med den s. k, Dagmarpropositionen var att åstadkomma en jämnarefördelning av möjligheterna till privat vård över landet. Det är därför enligtmin uppfattning helt rimligt att en viss omfördelning av vårdresurser sker frånområden med mycket god tillgång på vård till mindre välförsedda delar avlandet. 107PER STENMARCK (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Kritik mot Dagmarbeslut strömmar nu in frånstora delar av landet. Jag har tagit upp frågan mot bakgrund av de konsekvenserav detta beslut som man kan se i . Men effekterna avDagmarförslaget skulle lika väl kunna gälla , , ochflertalet andra regioner i landet. I får, enligttidningsuppgifter, 90 privatpraktiserande läkare och lika många sjukgymnasterinte finnas kvar i försäkringssystemet. I riskerar också enligt fidningsuppgifternärmare 400 heltidspraktiker att försvinna, därför att de påstås ha arbetatför litet. 1 riskerar City Akuten att försvinna, sägs det. I Uppsalakan en fungerande hemjour komma att drabbas. Trots att det bara återstår avåret finns det inga lösningar på alla de problem som uppstår när klamparin på arenan. Kanhända är det många läkare som kommer att drabbas iMalmöhus län, men först och främst är det givetvis deras patienter som blirlidande. Siffran kommer kanske att sjunka något närsjukvårdspolitikerna får kalla fötter - då de märker vilka konsekvenser detblir när närmar sig. När propositionen lades fram var ett av de främstaargumenten att köerna var för långa i glesbygden och att det finns ettöverskott på läkare i bl. Detta nämns också isjukvårdsministerns svar. Men den fråga som statsrådet bör svara på är: Hur mycketminskar egentligen köerna på andra håll, därför att de blir längre i bl. Vad skall tusentals privat- och fritidspraktiker ge sinatiotusentals patienter för svar, när dessa undrar vad som'skall hända , när de ställs utan läkare? På vilket sätt ökar patienternasvalfrihet i när läkarna blir färre och köerna längre? kommer den nuvarande bristen på läkare att havänts till ett överskott. Ett rimligt antagande är att de vakanta tjänsterna iglesbygden då kommer att besättas. Min fråga är därför: Vad är det som fårsjukvårdsministern att tro så illa om läkarkåren att hon menar att läkarnahellre skulle gå arbetslösa i storstadsregionerna än ha arbete i glesbygden? Om följderna i visst fall av Dagmar-ö verenskommelsen Låt mig först säga att jag inte tror att mani något landsting är helt klar ännu med tillämpningen av Dagmarpropositionen. Beträffande kan jag säga till PerStenmarck att jag har haft kontakt med det ansvarigalandstingsrådet, som säger att man avser att förlänga nuvarande regler tillden1 april, för att hinna med att diskutera igenom och komma fram tilllösningar som är fillfredsställande när det gäller tillämpningen avDagmarpropositionen. Över huvud taget är det som Per Stenmarck tar upptidningsuppgifter -"sägs det", säger han. Han har alltså inga faktabakom de förmodanden som han kommer med beträffande hur tillämpningen kommeratt ske. Det har också framgått vid mina kontakter med Malmöhusläns landsting att man avser att ha en generös behandling när det gällerfritidspraktiker. Jag kan också informera om att man i landstingpå torsdag i har ett sammanträffande med de tre läkarföreningarinom landstingsområdet som är berörda av verksamheten. Jag utgår ifrån att man på ett tillfredsställande sättskall kunna lösa frågorna om tillämpning av i samtliga landstingoch beträffande samtliga sjukvårdshuvudmän. 109 PER STENMARCK (m); Nej, i landstingen är man inte helt på detklara med hur skall tolkas - det är riktigt. Jag vill upplysaom att det återstår endast av innevarande år, och jag troratt många hade varit tacksamma för en litet längre planeringsram. Man skall tydligen förlänga avtalet i länslandsting. Det kan naturligtvis synas vara bra. Men har jag en känslaav att det bara innebär att man skjuter problemen . I sittursprungliga svar säger statsrådet klart ut att detta innebär försäm- Om följderna i visst fall av Dagmaröverenskommelsen Jag uppskattaruppriktigheten men inte innehållet i svaret. tycker jag att alla inkl. sjukvårdsministern bordevara överens om att har slagit till med en kraft som är så förödande attförmodligen inte ens dess främste tillskyndare kunde föreställa sig det. En av konsekvenserna blir förmodligen attsocialdemokraterna för framtiden kommer att slippa ett antal för det offentligavårdmonopolet obehagliga jämförelser. En annan konsekvens är naturligtvis attett antal läkare, som ställs utanför sjukförsäkringen, ändå kommer att varaverksamma. Avgifterna blir höga, vilket naturligtvis inte kommer att hindramänniskor som haft förtroende för sin läkare och är staddavid god kassa att fortsätta att besöka denna läkare. Den valfrihet som socialdemokraterna numera så gärna talarom har de i praktisk handling lyckats begränsa. Om inte, hur tänker sjukvårdsministern förhindra det? Det är naturligtvis lätt att säga att det inte blir såallvarligt som man skulle kunna tro. Jag vill då bara hänvisa till, att närantalet 350 besök har nämnts har man sagt att man kommer att hållabenhårt på det. Den som uppnår 349 behandlingar får inte längre vara med iförsäkringskassan. Är sjukvårdsministern av samma uppfattning? Eller börgränsen ändras, och i så fall hur mycket? Jag tror att Per Stenmarck skall återkommamed sin frågeställning och sin oro när vi ser resultatet av de förhandlingarsom nu äger rum exempelvis i . Det är svårt att föradiskussioner om huruvida Dagmarpropositionen har slagit till, om den ärförödande och om mina möjligheter att förhindra detta. Vi kan inte diskuteraett avtal som ännu inte är klart. Låt oss ta denna debatt ,när Per Stenmarck kan se resultatet av de överläggningar som äger rum mellan sjukvårdshuvudmännenoch resp. läkarförening. Då kan ni återkomma till och analysera resultatet. 111 PER STENMARCK (m): Jag skall gärna återkomma i början av nästaår och debattera denna fråga igen. Men det är vissa frågor som jag ställde inledningsvissom statsrådet borde kunna svara på . Hur kommer patientens rätt attvälja läkare att öka med Dagmarförslaget, t. ex. i ? På vilket sättökar valfriheten för patienten när den läkare som han eller hon har gått fill imånga år inte längre finns med i försäkringssystemet? För de patienter vilkasläkare nu ställs utanför försäkringssystemet vågar jag påstå att det inte baraär en valfrihetsfråga utan också en trygghetsfråga att få gå fill den läkaresom man har haft förtroende . Överläggningen var härmed avslutad. 25 §Svar på fråga 1984/85:145 om ökad säkerhet vid användning av medicintekniskutrustning har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att öka säkerheten vid användning avhjärtklaffar och annan medicinteknisk utrustning. Vid finns en särskild rådgivande nämnd förmedicinteknisk säkerhet. Till medicinteknisk utrustning hör s.k. implantat,dvs. a. hjärtklaffar. I nämnden ingår representanter för berörda statligaoch landstingskommunala organ, personalorganisationerna samt medicinsk ochteknisk expertis. Nämndens uppgifter är bl. a. att följa utvecklingen inom detmedicintekniska verksamhetsområdet samt att ge myndigheter, organisationer ochtillverkare förslag till säkerhetshöjande åtgärder. Nämnden skall vidare avgeyttranden över inkomna rapporter om medicintekniska olyckor och tillbud.Nämnden publicerar erfarenheterna från denna rapportering. Nämnden harkonstaterat att kontrollen av medicinteknisk utrustning f. n. inte ärtillfredsställande. Detta gäller såväl i fråga om elsäkerheten som övrigatekniska hänseenden vid konstruktion och tillverkning av medicintekniskmateriel. Problemen kring den medicintekniska utvecklingen har ävenuppmärksammats av andra myndigheter och organisationer. Landstingsförbundethar t. ex. tagit initiativ till en utredning för att analysera problemen kringden medicintekniska säkerheten och komma med förslag till åtgärder. har behandlat fyra motioner ommedicinteknisk säkerhet. konstaterar i sitt betänkande övermotionerna att det trots det utredningsinitiativ som tagits finns behov av enmer övergripande översyn av de medicintekniska säkerhetsfrågorna sedda i ettmer långsiktigt perspektiv. Jag kommer att föreslå regeringen att en utredningtillkallas för att lämna förslag till åtgärder för att förbättra denmedicintekniska säkerheten -speciellt vad avser apparatur m. m. som harlivsuppehållande betydelse för patienterna. Om ökad säkerhet vid användning av medicintekniskutrustning 113ING-MARIE (); Jag vill tacka statsrådet försvaret. Jag tycker att det är positivt. Det känns mycket tillfredsställande attha fått ett så rakt besked om att frågan kommer att utredas och att åtgärderdärefter vidtas. Min fråga var närmast föranledd av de olycksfall som harinträffat vid användning av hjärtklaffar. Det är helt klart, att hade detfunnits en lagstadgad skyldighet att kontrollera sådan utrustning föreanvändningen, på samma sätt som man kontrollerar läkemedel, skulle de härdödsfallen på grund av felaktig konstruktion inte ha behövt inträffa. har ganska i betänkande nr 3behandlat de här frågorna utifrån utgångspunkter liknande dem som vi hardiskuterat här i kammaren. Av betänkandet kan man läsa ut att det inte bara ärenstaka Om skyddet mot difteri tekniskutrustning - som jag hade tagit upp - som berörs, utan att det är ett stortområde som det finns anledning att se över säkerhetsbestämmelserna för.Socialstyrelsen har i sitt yttrande mycket kraftigt understrukit behovet av attdet finns en samhällskontroll och att de här typerna av materiel får ettgodkännande. Jag tycker att det är förvånansvärt att den granskning som i dagsker genom helt bekostas av ,därför att man inte har lyckats träffa uppgörelse mellan tillverkare/leverantörer om en annan ekonomisk fördelningsgrund. Med tanke på landstingens omfattande inköp och användningav material från dessa viktiga produktområden tycker jag faktiskt att det äranmärkningsvärt att leverantörerna inte har visat ett större intresse av attta ansvar för och bekosta eri produktgranskning. Jag tror därför att det finnsanledning att verkligen understryka hur viktigt och positivt det initiativ ärsom statsrådet avser att vidta. Jag tackar för det. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 §Svar på fråga 1984/85:150 om skyddet mot difteri har frågat inig om vad jagavser att vidtaga för åtgärder med anledning av att ett antal fall av difterihar förekommit i och att en del av den svenska befolkningen inte harnågot skydd mot denna sjukdom. Difteri har länge betraktats som en praktiskt tagetutrotad sjukdom i vårt land. Sjukdomen utgör dock ett problem i många länder.Under har - bortsett från de nu inträffade fallen -endast enstaka fall förekommit i . I samtliga fall rör det sig ompersoner som blivit smittade utomlands. Inget av dessa fall har givit upphovtill någon spridning. Att förskonats från difteri berorsäkerligen på att vi har en god levnadsstandard och ett jämfört med många andraländer gott vaccinationsskydd hos befolkningen. infördes allmänna skyddsympningar mot difteri förbarn och sjukvårdspersonal m. fl. 1953 komrekommendationer om en allmän skyddsympning mot difteri, stelkramp ochkikhosta, den s.k. trippelvaccineringen. ges ett duplexvaccin somskyddar mot difteri och stelkramp . Inom barnhälsovården ges treympningar. Därefter sker en förnyad vaccination inom skolhälsovården i årskurs4. har enligt smittskyddslagen (1968:231) denhögsta tillsynen över bekämpandet av smittsamma sjukdomar. Det åvilar statensbakteriologiska laboratorium (SBL) att hålla beredskap mot epidemiskasjukdomar och fortlöpande underrätta om epidemiläget.Laboratoriet följer noggrant utvecklingen med anledning av de nu inträffadedifterifallen. Enligt vad som kunnat konstateras har samtliga personersom smittats haft anknytning till och till en viss krets eller bestämdlokal. Ingentingtyder på förekomst av difterismitta i övrigt i landet. sjukdomen tycks ha varit möilie genom att de förstinsjuknade haft en starkt -t- j j ' ' ' ' den nedsattmotståndskraft och varit ovaccinerade. SBL har i en särskild skrivelse till samtliga smittskyddsläkare,infektions- lämnat information om åtgärder vid fall av difteri. Det finns ; jj , godamöjligheter att diagnostisera smittbärare och förebygga spridning av ,. Varken SBL eller bedömer läget sådant attf. n. en allmän vaccinering av befolkningen är aktuell. Det är dock viktigt attfortlöpande följa upp immunitetsskyddet. SBL startade undersökningarför att få eri överblick över immunitetsläget i landet. Preliminära resultattyder, enligt laboratoriet, på att de flesta i de vaccinerade åldersgruppernahar påvisbara antikroppar mot difteri. Enligt vad jag har inhämtat kommersocialstyrelsen att i samråd med SBL göra en översyn av nuvarandevaccinationsprogram mot difteri. Avslutningsvisvill jag tillägga att det finns god tillgång på vaccin hos SBL. 115 (): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Det konstateras fortfarande nya difterifall i ochnu även på andra håll i landet. Det var från början enstaka fall, vilka mantrodde sig ha lokaliserat och åtgärdat. Jag lämnade in den aktuella frågan , och dåansågs alla fall vara under behandling och risken för spridning borta. Jagställde min fråga, därför att jag ansåg att man på grund av det inträffade ochhandläggningen i måste diskutera åtgärder för att förhindraupprepning. konstaterades nya fall, och nya smittbärareupptäcktes. Svaren på frågorna blir därför än angelägnare. Klart är att sjukdomar som vi kanske inte ansett varasärskilt aktuella ändå dyker upp i vårt land. a. måste det givetvis bli enav följderna av att vi svenskar uppsöker mer eller mindre udda platser på vårjord, platser där de hos oss sällan förekommande sjukdomarna finns kvar och gerupphov till epidemier. Statsrådet tar också upp den aspekten i sitt svar. Jagvill därför fråga: Hurdan är planeringen för att man även fortsättningsvisskall kunna ge oss svenskar ett gott smittskydd? Vilka planer finns? Statsrådet redogör i allmänna ordalag för närskyddsympning påbörjades. En mycket angelägen fråga i detta sammanhang är vilkaav oss som har ett någorlunda gott skydd. Hur skall vi vidare kunna se fill attvarje individ får kunskap om vilket skydd han eller hon har? Vad som behövs äralltså ett totalgrepp för att kartlägga och informera om redan tidigareerhållen skyddsympning. Jag hoppas att det arbete som enligt vad statsrådetframhöll har startat ger svar på dessa frågor. Det är mycket angeläget. I har myndigheternas handläggningssätt ochmöjligheter att ge ordentlig information till allmänheten kommit i rampljuset. Det står helt klart att den information - eller rättare den ibland inte helt samstämmiga information - som drabbat i första hand göteborgarna bidragit till att Om skyddet mot difteri människororoats i onödan. Och vad värre är; de som borde kallats till undersökning harinte kallats. Den bild som statsrådet ger stämmer inte helt med den somjag har. Kanske beror det på felaktig information, och jag undrar därför om manhar för avsikt att göra en undersökning av handläggningen i de aktuella fallen.Det är kanske en uppgift för försvar. Underalla förhållanden bör det klarläggas hur informationen har lämnats och hur mankan komma till rätta med de brister som helt uppenbart förelegat i dettaavseende. Det är en fråga till socialministern. , herr talman! Föranleder det inträffade någraåtgärder till stöd för statsepidemiologen? Det står nu helt klart att manbehöver en övergripande planering. Smittämnen tar ingen hänsyn till kommun-eller landstingsgränser. Enligt de informationer som jag har fåttdirekt från har man på ett mycket målmedvetet sätt följt arbetet ochutformat informationen på det vis som man i detta läge har möjligheter till.Jag har i övrigt fått mina uppgifter via SBL och , och denåtgärd som dessa myndigheter föreslår är en översyn av vaccinationsprogrammetpå grundval av de erfarenheter som man nu har. Det är det som för dagen äraktuellt. 117 (): Det är allfid besvärligt att diskutera vilkeninformation som givits och hur den har fungerat. När man jämför statsrådetssvar och de uppgifter jag fått genom tidningarna stämmer det inte riktigt. Att vi kartlägger hur vi skall kunna få en skyddsympningsom fungerar är naturligtvis mycket bra. Det är viktigt att vi gör dennakartläggning och kan ge information till medborgarna om vilket skydd de har ochvilket skydd de kan skaffa sig, så att vi kan undvika att det uppstår oro vidsådana här tillfällen - detta är säkerligen inte det sista. Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:80fill skatteutskottet 28 § Anf. 118 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistaupptas utbildningsutskottets betänkande 1 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 29 §Anmäldes och bordlades Skrivelse och proposition 1984/85:68Redogörelse för verksamheten inom /85:70 Slopad taxering av juridiska personer 30 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:128av m.fl. 1984/85:129 av i m.fl.1984/85:130 av m.fl. Effektivare företagsrevision (prop.1984/85:30) 1984/85:131 av m.fl. 1984/85:132av Bengi m.fl. 1984/85:133av m.fl. 1984/85:134av m.fl. Riktlinjerför den ekonomiska politiken på medellång sikt (prop. 1984/85:40) 1984/85:135 av och Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak (prop.1984/85:43) 1984/85:136 av 1984/85:137av och tredje vice talman 1984/85:138av m.fl. Vissaändringar i lagen (1977:293) om handel med drycker (prop. 1984/85:44) 31 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:188av () till jordbruksministern om en informationsanläggning vidHornborgasjön;