prot · G809109 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:109 Förhandlingarna leddes lill en början av tredje vice talmannen, 1 S Justerades protokollen för den 20innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1984/85:451 omtryckfrihet ocii censur AnL 1 Statsrådet : Per har frågat mig om jag förriksdagen vill redovisa på vilket sätt har en censurtradition som ärjämförbar med tryck- och yttrandefrihetstraditionen. Bakgrunden till frågan är referaten från presskonferensenden om lagrådsremissen om radio- och TV-sändningar i kabelnät.Vad diskussionen då gällde var vilka regler som bör gälla för TV-sändningar ilokala kabelnät. Dessa regler bör enligt min mening uppfylla tre slagskrav. De bör för det första säkerställa yttrandefriheten. För det andra bör degarantera alt det nya mediet kabel-TV verkligen blir tillgängligt för alla somönskar utnyttja det och att sändriingarna når alla som är anslutna. Reglernamåste för det tredje kunna motverka att kabel-TV används för att sprida t. ex.våldsprogram och pornografiska program till hemmen. Dessa tre krav gäller inte bara för kabel-TV, utan föralla medier. De har emellertid olika styrka för olika medier, och bl. a. av detskälet är de regler som gäller för pressen, för televisionen och förbiograffilmen utformade på olika sätt. AnL 2 PER (): Får jag först tacka statsrådet försvaret på min fråga. Anledningen till att jag kände mig föranlåten att frågastatsrådet om hans syn på våra olika traditioner i det härhänseendet år den kålsuparteori som statsrådet enligt etttidningsreferat gav uttryck Om tryckfrihet och censur Nr 109 för niir hun presenterade förslagettill reglering av kabel-TV-användningen i Torsdiiiicn den franniden.' Vad han då enligt tidningen sade var all vi har tvåtraditioner i 28 mtirs1985 , enyttrandefrihetstradition och en censurlradition. ansåg han sig kunna motivera och försvara att reglerna för kabel-TV Om trxcklrihetoch utformades väsensskilda från dem soin gäller för det tryckta ordet. Enligt min mening, herr talman, har statsrådet alldelesfel om han hävdar att vi h;ir två traditioner i , Yttrandefriheten ochtryckfriheten är vår tradition. Till denna tradition finns ett uttryckligtgammalt undantag knutet, niimligen filmcensuren. En enigytirandefriheisulredning har kommit fram till att filmcensuren bör utmönstrasur den svenska lagstiftningen och dessutom funnit en metod varigenom detta kangöras ulan all vi för den skull öppnar slussporlarna för allsköns våld ochsnusk i medierna. Det är enligt min mening viktigt atl varje regering har klartför sig vad huvudlriidiiionen är och ställer upp för yttrandefriheten när denhotas, för den hotas ofta, och ofta i det enskilda fallet på. förefaller det.goda grunder. En kulturminister får inte tala om två traditioner. Det finnsbara en. Del här är subtilt kanske någon kan säga sig. Men så ardel inte. Vi slår nu inför genombrottet av en ny teknik som. hävdar många, påkort lid kominer att göra andra medier än det tryckta ordet till detdominerande i opinionsbildningen. Då är det viktigt att veta att dessa nyamedier skall styras av den gamla traditionen, nämligen yttrande- ochtryckfriheten. På denna centrala punkt är statsrådets svar inteklarläggande utan oroande. Kulturministern talar om behovet av olika reglerför olika typer av medier och gör sak av vad han menar är skillnader mediernaemellan. För bara något halvår sedan överlämnade en enigytirandefriheisulredning ett förslag som sade att sådana skillnader inte skulletillmätas betydelse. Tvärtom skulle de nya medierna ges samma skydd somtryckfriheten har . Det var alltså en enig utredning som sade detta. Får jag fråga statsrådet : Är regeringen på vägatt lämna denna ståndpimkt? Är det så. som uttalandet från presskonferensenliit antyda, att de nya medierna skall få ett sämre skydd än vad del trycktaordet enligt tryckfrihetsförordningen och regeringsformen har? AnL 3 Statsrådet : Per polemiserar i sin fråga i långastycken mot en tidningsartikel och ett referat av vad som har sagts vid enpresskonferens. Den presskonferensen handlade om en lagrådsremiss av enproposition som regeringen avser att förelägga beträffande regler förTV-sändningar och verksamhet i kabel-TV. Jag tillät mig i det stycket påpeka atl det när det gallerden rörliga bilden faktiskt finns motsatta krav i del svenska samhället. Delfinns en myckel stark tradition - den slår vi vakt om - som gällertryckfriheten, men vi möter också mycket starka krav på censuringripanden närdet gäller den rörliga bilden. Om Per har tillfälle, föreslår jag att han eftervår frågestund lugnar sig och också lyssnar på mitt svar på nästafråga - ställd av centerpartistenInger Josefsson-som just handlar om förhandsgranskniiigav Nr 109 filmer och videoaram. Jag har dragit slutsatsen alt denfråuuren inte primärt -r , , b o b ,. ärangelägen om atl öka möjliuheten att sprida pornoyrafika och våld över -,., ,,,.,- " " ' ' K K b 28marsl98,~i Jag har alltså incen anledning att på den punkten, när det i>äller , , ., , fe 5 1 i b Ointrxckjnhctoch kabel-TV-förslaget.gå in i någon närmare diskussion. Det får vi göra niir regeringenlägger fram propositionen och behandlar den. ocksåtillfälle att påpeka det mycket elementära faktum alt det förslag som presenteradesi higrådsremissen bygger på vad massmediakommittéii i politiskenighet har föreslagit. Per Unckeluttryckte oro för att hans resonemang här skulle uppfattas som subtila.Låt mig avslutningsvis, herr talman, bara säga att jag aldrig har beskylltPer för att varu för subtil i sinu resonemang. AnL 4 PER (): Statsrådet hur rätt i uttuniedningen till min frågu hade utt göru med den presskonferens dur hun självhude utlulut sig. Min polemik gentemot stulsrådet här i dug hundlude emellertidförst och främst om vad statsrådet säger i sitt skriftliga svur. Jug ber ull fåcitera: De oliku kraven "hur emellertid olika styrka för oliku medier, ochbl. u. uv det skälet är de regler som gäller för pressen, för televisionen ochför biogruffilmen ulformude på oliku sätt". Atl stalsrådel anför dessu dugsregler lill stödför sitt hundlunde låter antyda-atl hun unser dem rimliga. Som jug tidigaresade, hur en enig yttrandefrihetsulredning sugt utt mun alls inte ser någraskäl utt hu oliku regler för dugspressen, för televisionen och förbiogruffilmen. Tvärtom hur utredningen i uttrycklig enighet sagt utt den nyumediautvecklingen tulur för att de nya medierna skall ges samma skydd som degamla, truditionellu medierna redan hur. På den centrulu punkten är stulsrådetGörunsson, milt uttryckt, oklar. Något mindre milt uttryckt förefallerhun hu lämnut sinu utredningskolleger bakom sig. Jug måste frågu: Anser statsrådet det rimligtutt vi inför en allmän förhandsgranskning av produkter i andra medier än dettryckta ordet? Om statsrådet unser dettu, hur har hun då tänkt skyddusig mot motsvarande krav, som likt ett brev på posten kommer utt riktusgentemot det tryckta ordet? Hur skall hun skyddu sig mot önskemålet utt ocksåsådunt som förekommer i tryckta skrifter skall bli utsutl för sammu grunskning?Vidure: Anser statsrådet det förenligt med den svensku tryck- ochyttrandefrihetstradilionen att ge den offentliga makten möjlighet att dra insändningstillstånd på grund av sändningarnas innehåll? Det är en princip somenligt den gamla traditionen aldrig någonsin skulle kunnu accepteras för dettryckta ordet. Statsrådet är skyldig kammaren ett svar pådessu helt centrula frågor, om vi skull kunna tro på hans ambition atl värnasådant som är vitult för det svenska samhällets frihet och öppenhet. Nr 109 AnL 5 Statsrådet : Torsdaeenden Herr talman! Per vet mycketväl vilken syn jug har i censurfrågornu 28marsI985 "" ' gäller både film ochvideogram. Vi hur haft tillfälle i undra sammanhangi och på andra ställen att diskutera de frågorna. Om trvckfrihet och "'S ändå - när Per Unckelsåsom något uppseendeväckande framhål- censiir ''' ''t' J''S' m'tt svar sagt attkraven har olika styrka för olika medier- få säga: Jag har påden punkten kunnat notera att yttrandefrihetsutredningen fakfiskt föreslårolika regler för olika media. Jag tyckte mig på den grundvalen kunna draslutsatsen att det som var acceptabelt för moderuta ledamöter iytirandefriheisulredning, massmediekommillé och närradiokommilté möjligenskulle kunna vura accepterat för en moderat ledamot av . AnL 6 PER (): Eftersom jug i någon mån tror mig hatolkningsföreträde beträffande vad moderata ledamöter iytlrandefrihetsutredningen intur för ståndpunkter, vill jag upplysa statsrådetGöransson om att samtliga partier där lyckades ena sigom att ta bort censurenur den svenska grundlagen och ersätta den med ett syslem med frivilligförhandsgranskning, i överensstämmelse med den enda rimliga tradition som detfinns anledning alt åberopa, nämligen tryck- och yttrandefriheten. Det är dettasom statsrådet nu försöker svänga tillbaka, genom atl säga att vi haren censurlradition som det uppenbarligen finns anledning att slå vakt om. Del ärmitt första konstaterande. Mitt andra konstaterande är att statsrådet tar alldelesfel om han tror alt yttrandefrihetsutredningens utgångspunkt är att vi skall haolika regler för olika medier. Så är det inte alls. Utredningen har tillkommitför att åstadkomma det rakt motsatta, nämligen att ge de nya medierna ettförstärkt skydd i enlighet med de principer som gäller för den trycktaskriften. Min frågakvarstår: Är statsrådet beredd att ställa upp en sådan ambition? AnL 7 Statsrådet : Får jag av Per senaste inlägg draslutsatsen att han tänker söka medverka till atl vi får en frivilligförhandsgranskning av landets tidningar? AnL 8 PER (): Statsrådet har uppenbarligen inte allsfunderat igenom vad han nu säger. utgångspunkt har varit att blikvitt censuren. Vi har erbjudit en möjlighet att i censurens ställe sätta enfrivillig granskning av de produkter som man från de olika producenternas sidabjuder ut, om de vill ta denna möjlighet. Vad hardetta med tidningar att göra? Inte ell skvatt! Däremot ärdet av central betydelse att vi i enighet lyckats avveckla den sista resten av censurtänkande i den svenska grundlagstiftningen. 6 statsrådet beredd att återinföracensurtänkandet, efter det alt hans mer pålästavänner i yttrundefrihetsutredningen insett utt dennu ståndpunkt baru Nr 109 -r,, i i AnL 9 Statsrådet : Jug skall inte påslå utt Per inte hurläst yttrandefri- ,.,, , hetsutredningen.Jug utgår ifrån utt han hur det. ,-,,,. ;-,,, .yl tlfl.SKtlUli (i\ Han har emellertid uppenbarligen inte förstått vud somsågs där om frivillig // . ./ , / förhandsgrunskning och vaddet innebär. Jag har konstutérut - och hur där stöd iyttrundefrihetsutredningen - utt utredningen förordar oliku regler för olikumedia. Det är dettu som jug hur redovisat i mitt svur. AnL 10 PER (): Den centrulu frågun lämnus fortfurundeobesvurud uv statsrådet: statsrådet beredd att förordu en censur, eller ärhun det inte? Förhundsgrunskning är ett udministrutivt förfurunde somligger ljusår från den censurlradition som stulsrådet åberopude till stöd försinu ståndpunkter. Är stulsrådet beredd utt fullfölju en grundlugstiftning ienlighet med yttrundefrihetsutredningens förslug, syftunde till utt likstålluoliku medier, eller är statsrådet nu beredd utt svängu och sägu uttcensurtånkun-det skall återintroduceras i det svensku grundlugsurbetel? Dettaär den centrula frågeställningen, och här måste statsrådet ge ettbesked. Annars får han finna sig i att bli anklagad för att vilju regleru denyu mediernu enligt principer som år fjärran från det traditionellt svenskasättet ult värnu det fria ordet och den öppna debutlen. AnL 11 Statsrådet : Om Per inte har alltför bråttom frånkammaren, fur han tillfälle att höra när jag resonerar vidare omförhandsgranskning i svuret på fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1984/85:478 om förliandsgranskning avnimer ocli videogram AnL 12 Statsrådet : har frågat mig när denaviserade utredningen om förhandsgranskning av filmer och videogram kommer alltillsättas och hur den kan beräknas arbeta. har i betänkandet (SOU 1983:70)yttrandefriheten bl, a, föreslagit att förhundsgrunskning uv filmer ochvideogram i fortsättningen skall ske i begränsad omfattning. Remisskritiken motförslaget har varit omfattande men splittrad. Vissa remissinstanser har ansettatt förhandsgranskningen borde uvskuffas helt och hållet, i varje fall Om förhands-granskning av filmer och videogram när detgäller visning för vuxna, medan ett betydande antal instanser tvärtom ansettatt förhandsgranskningen borde utvidgas till att omfatta alla filmer ochvideogram, vare sig de visas offentligt eller sprids genom försäljning elleruthyrning. Regeringen har i en proposition (prop,1984/85:116) om åtgärder mot våldsskildringar i videogram m, m, föreslagitvissa ändringar i biografförordningen och videovåldslagen. Ändringarna i biografförordningen innebär att dennuvarande förhandsgranskningen vid offentlig visning av film skall utsträckastill alt omfatta också offentlig visning av videogram. Ändringarna avvideovåldslagen innebär bl, a, att möjligheterna ökar att fällavideogramgrossisterna till ansvar vid brott mot lagen, I syfte att främjafrivillig granskning av videogram föreslås en bestämmelse om att en detaljistkan undgå ansvar om han hyr ut ett videogram som har försetts med ett intyg omatt det har ett innehåll som motsvarar ett exemplar som har godkänts av statensbiografbyrå. Avsikten med dessa förslag är bl, a, alt videovåldslagen skall bliett effektivare instrument i kampen mot videovåldet. Med hänsyn till de sturkt delade meningarna bör frågan omåtgärder rnot våldsskildringar i rörliga bilder utredas ytterligare. Jag harför avsikt att begära regeringens bemyndigande att låta utreda dessafrågor. Utredningen bör därvid beakta erfarenheterna av de föreslagnaändringurna i biografförordningen och videovåldslagen. Ett förslag frånutredningen bör kunna föreligga års utgång. AnL 13 (): Jag tackar skolministern för svaret. Detgläder mig atl utredningen skall tillsältas , vilket jag antar innebärinom . Jag ställer mig emellertid frågande till om utredningenskall behöva ha på sig med detta arbete. Tycker intestatsrådet att den borde kunna arbeta snabbare? Vi har ju utrett den här frågantidigare. Dessutom har vi från ett par andra länder, nämligen ochAustralien, modeller för hur en förhandsgranskning skall gå till. Det är viktigt att vi får större möjligheter än vad vi nuhar att göra något radikalt för att hindra att barn och ungdomar ser sådana härvideofilmer med inslag av grovt våld och våldspornografi. Jag är medveten om att det i den allmänna debatten om dets. k. videovåldet är lätt atl ta till övertoner. För säkerhets skull vill jagsäga att det inte är tekniken som jag är emot. Tekniken som sådan är ju varkenond eller god. Vi som önskar förhandsgranskning blir ofta beskyllda föratl vara moralister. Men när man är ute och träffar människor-det må vara ipolitiska sammanhang eller privat - får man ofta frågan varför regering ochriksdag inte gör någonting åt det här. När man då påpekar att det finns enlagstiftning på området reagerar folk i regel bara med en huvudskakning ellerså säger de att detta är för litet, att det inte räcker med den lagstiftningen.Jag tycker att det ärnaturligt att folk reagerar så. Det svenska skolväsendet kostar myckel pengar. Grundskolankostar i-runt tal 24 miljarder och gymnasieskolan 9 miljarder enligtuppgifter jag fått från utredningstjänsten. Jag tror att svenska folket i stortanser att skolan får kosta, att det är viktigt med en bra undervisning och engod utbildning. Men att i tryckfrihetens namn tillåta att barn och ungdomar servideofilmer som uttrycker värderingar som går stick i stäv mot läroplanernatycker man är fel. Jag citerar ur läroplanen för : "Att väcka respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde, för människolivets okränkbarhet och därmed för rätten till personlig integritet är en huvuduppgift förskolan." Litet längre fram talas det om att skolan skall verka för jämställdhet rnellan kvinnor och män. ' Detta slås alltså fast i läroplanen. Och så visas det i endel av videofilmerna hur människor dödas, stympas och styckas och hur kvinnorvåldtas. Svarar del mot läroplanens intentioner? Kan vi godkänna att sådant fårske? Till detta kommer atl man från företrädare för dem som hyrut sådana här filmer säger: Om inte jag gör det, gör någon annan det.Det tyckerjag år höjden av cynism. Omförhandsgranskning av filmer och video-gram AnL 14 Statsrådet : Det var intressant att lyssna till IngerJosefssons inlägg efter att i svaret på föregående fråga ha mött Per ,som enligt sin egen uppgift företräder ett samfällt moderat samlingsparti ochsom på varje punkt egentligen uttalar sig mot det som står för. Av detta drar jag inte någon annan slutsats än attfrågan faktiskt är så komplicerad att den behöver utredas ordentligt. Jag utgårnämligen ifrån atl de som begär all det skall vara fritt fram för varje typ avskildring av det här slaget över TV-skärmen eller över videokassetten inte gördet därför att de vill skada våra barn, ulan att de i grunden har en önskan atttill varje pris värna om yttrandefriheten. Detta är en fråga som kräveravvägningar när det gäller hur långt vi skall tillåta ingrepp - och varjecensuringripande är ju ett ingripande i yttrandefrihetslagstiftningen. Denfrågan är så komplicerad att den måste få ta den utredningstid den kräver. AnL 15 (): Det är skada att detta inte är eninterpellationsdebatt, för då hade jag kunnat bemöta Per . Men jag kansäga till statsrådet att jag aldrig tycker mig möta företrädare för den del avbefolkningen som anser att vi i yttrandefrihetens namn skall ha frihet på dethär området. Tvärtom möter jag, som jag sade i mitt förra anförande, människorsom ber att vi skall göra någonting åt detta. Jag väntar mig alt utredningenkommer fram till ett från min synpunkt positivt resultat. Överläggningen var härmed avslutad. Om sändningar på minoritetsspråk 4 §Svar på fråga 1984/85:482 om sändningar på minoritetsspråk AnL 16 Statsrådet : har frågat migom jag anseralt "prioriterade områden" skall kunna drabbas avnedskärningar till följd av besparingskraven som ålagts . För planering gäller följande beträffandereformprogram och besparingsålägganden: Riksdagsbeslutet om radio- ochTV-verksamheten innebar att programförelag ålades att genomföraett reformprogram som omfattade bl.a. en regional utbyggnad, en satsning påökad frilansmedverkan, vissa kvalitetshöjande åtgärder, som ökad s. k.gestaltande produktion och en utbyggnad av sändningurnu för språkliga ochetniska minoriteter. /82 har särskilda reformmedeluppgående till av koncernens årliga medelstilldelning beviljats SverigesRadio. Utöver detta beslöt alt , i likhet medstatliga myndigheter, skall genomföra en årlig rationalisering motsvarande . När det gäller reformprogrammet har det omsatts bl.a. i enambitiös programpolitik för minoritetsspråk. Ökningen av sändningslider inom deolika programbolagen är betydande när mun jämför med siffrornu från periodensbörjan. Lokalrudioutbyggnaden har också inneburit en större differentiering iutbudet av program på minoritetsspråk. Rationaliseringarna har genomförts på alla områden. Hurdessa skall genomföras beslutas inom . Det finns dock ingenting somtyder på att sändningarna på minoritetsspråk utsatts för hårdare behandling änandra reformområden. AnL 17GUNNEL (): Jag vill först tacka statrådet försvaret. Sändningarna på ininoritetsspråk har inte utsatts för hårdarebehandling än andra områden, säger statsrådet. Jag delar den uppfattningen, menjag vill se framåt. av den pågåendereformperioden för vissa prioriterade områden redovisade man i samband medbudgetpropositionen ökningen av sändningstid i antal timmar perminoritetsspråk på samma sätt som regionaliseringen nu redovisas i kvantitativatermer. Men sägs ingenting alls om ett av de prioriterade områdena,nämligen minoritetsspråken , medan de övriga kommenteras. hardet faktiskt inte funnits så mycket att redovisa beträffande ökat antalsändningar på minoritetsspråk. Huvuddelen av reformen ligger på de tidigareåren. Jag år beredd att acceptera den policyn. Men reformpengarna anges i åretsbudgetproposition till 44,8 miljoner, varav kvalitetsförbättringar beräknas ta80 % och regionaliseringen . Det återstår alltså , dvs. 4,4 miljoner.Anser statsrådet alt minoritetsspråken inte skall få del av dem? Vid ettstudiebesök på Riksradions invandrarredaktion fick jag till min förvåningerfara alt detta prioriterade område i stället för att få en andel avreformpengarna skulle åläggas en 10-procentig nedskärning av sin budget. Detfår mig att undra hur SR-företagen hanterar sina 2-procentiga besparingarresp. sin 2,3-procentiga reformverksamhet. Om de prioriterade områdena som de delar uppreformpengarna skall ta del av besparingarna, kan nettoeffekten bli negativ, dvs. enstaka områden kan åläggas en så mycket större del av besparingarna och erhålla en så liten del av reformpengarna att man hamnar på minus. Är det så beslut skall tolkas? Då kunde man ju på en gång ha minskat och fått i allmänt påslag. Enligt min uppfattning skall del naturligtvis inte vara på det sättet. Men vad anser statsrådet om saken? Under hela reformperioden har minoritetsspråken hittillsfåll 15 miljoner av de utdelade 314 miljonerna. Det kan vara en rimligandel-säkert. Men tycks företagsledningen vilja göra en helomvändning och tatillbaka litet av reformeringen - - medan övriga områden bara är uppe iackumulerade besparingar på . Är inte det litet väl hårt? Om sändningar på minoritetsspråk AnL 18 Statsrådet : De rationaliseringskrav som riktas motSveriges Radio liksom mot myndigheter är faktiskt krav på rationalisering ochinte krav på minskning av verksamheten. Därför har man anvisat ettreformut-rymmé som inte får användas för att vidmakthålla enorganisationsapparat och en verksamhet som kostar mera än den behöver kosta. När har satsat på de olikaexpansionsområdena har man börjat med regionaliseringen. Man har satsat påminoritetsspråklig service. Man går vidare med kvalitetshöjande insatser.Det här är sådant som själv har alt la ställning till.På den punkten kan jag alltså inte gå in i en diskussion med . Låt mig bara vad gäller framtidensäga att den parlamentariska beredningen naturligtvis får anledning att ocksådiskutera den här typen av fördelningar och ställningstaganden och atlriksdagen således när det gäller den kommande avtalsperioden får tillfälle attytterligare ange de riktlinjer som önskar att i sinplanering skall följa. AnL 19GUNNEL (): Jag vet lika väl som statsrådet, ledning och andra inblandade att verksamheter kan behöva omprövas ochatt ett minoritetsspråk kan få färre lyssnare medan ett annat kan få nyalyssnargrup-per. Helt nya invandrargrupper kan också komma till i ett sådantantal att de borde komma i fråga för egna program - t. ex. polackerna. Jag harunder i motioner och även inom invandrarverkets styrelse efterlyst ensatsning på de polska flyktingarna i . På invandrarverket delar man minuppfattning, och man har länge tyckt att det borde vara polackernas tur ättkomma i fråga. Jag har med glädje biträtt de tillskott som avdelatför bl. a. minoritetsspråken. Om bevarande av Pythagorasfabriken i sombyggnadsminne Att först bygga upp en verksamhet och sedant. o. m. rycka undan delar av grunden för denna är inte god politik. Vi här i skall inte lägga oss i Radiosprogramplanering, säger statsrådet. Jag är väl medveten om del, men jag harändå velat få hjälp av statsrådet när det gäller att tolka beslut.Statsrådet hänvisar då till den parlamentariska beredningen. Jag får väl ge migtill tåls och acceptera det beskedet. AnL 20 Statsrådet : Jag känner mig mycket srhickrad averbjudandet utt för riksdagsledamoten få tolka vad riksdagenegentligen menar, men jag avslår från att ta vara på det erbjudandet. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:484 om bevarande av Pytliagorasfabriken i sombyggnadsminne har frågat mig vad jagämnur göru föratt i första hand undanröja rivningshotet mot Pythagorasfabrikeni och i andra hand för att säkerställa att kommer attbevaras för framtiden.