prot · G809157 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:157 1§ Justerades protokollen för den 22 innevarande månad. Riksmöteskall om inte annat beslutas avslutas , I1 kap, 4 § RO stadgas att om synnerliga skäl föreligger kan förlängariksmötet, dock längst t, o, m, . Vidsammanträde har talmanskonferensen med hänsyn till lämnadeupplysningar om den väntade arbetsbelastningen i slutskede ansettatt synnerliga skäl föreligger att förlänga /85 och tillstyrktatt det får pågå längst t,o.m. Kammaren beslöt att fick pågå längst t.o, m, , 3 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1984/85:50 betänkande 1984/85:40 betänkande 1984/85:30 betänkanden /85:27 och 30 betänkande 1984/85:25 4§ Regionalpolitiken m. m. (forts, från prot. Fortsattes överläggningen om arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:13 och näringsutskottetsbetänkande /85:34, 2 (): Fredagenden Herr talman! De socialdemokratiskariksdagsmännen i har 31 maj1985 ' s'" mofion 2927 pekat på despeciella problem som finns på det småländska Höglandet är en så enheflig och avgränsad del atf def ur Regionalpolitiken regionalpoHtisk och näringspolitisk synpunkt naturligen bör befraktas som en enhet, I regeringensproposifion använder man sig något oegentligf av uttrycketöstra , De kommuner på def småländska höglandet som berörs avvår motion är , , , , och Denna del av har under en lång fid haft ennegafiv befolkningsutveckling liksom en ogynnsam sysselsättningsutveckling. Somexempel kan nämnas aft befolkningen i detta område minskatmed 3 800 personer, Netfoufflyffningen enbart 1981-1984 var 1 000 personer. Närdef gäller åldersstrukturen läggs tyngdpunkten i allt större utsträckning påpensionsåldrarna, - I länets andra delar har utvecklingen i huvudsak varitposifiv. Socialdemokraterna i har, beroende påsituationen på höglandet, prioriterat denna del av länet inom länsorganen, t,ex, lärissfyrel-sen, länsarbetsnämnden och utvecklingsfonden. Visst kan manavläsa vissa resultat av denna verksamhet vad gäller exempelvis industriprojektoch glesbygdsstöd. Men vill vi gå vidare. Därför är vi glada över aft dehuvudpunkter som regeringen i propositionen har angett för sin regionalpolitikväl sammanfaller med det synsätt som vi arbetat efter. Dessa huvudpunkterinnebär, för atf formulera dem med utgångspunkt från vårt ställningstagande,aft regionalpoHtikens genomförande i stor utsträckning decentraliseras tilllänsnivån. Detta sker som en följd av ätt regionalpolitiken mer inriktas på attutveckla regionernas och glesbygdens egna resurser. Att länen både får störrebeslutsbefogenheter och mer omfattande resurser än hitfills ser vi som oerhörtvärdefullt. Det innebär aft stödet i långt större utsträckning bör kunnautnyttjas exempelvis i . Jag vill särskilt understryka vadarbetsmarknadsutskottet självt säger i sitt betänkande på s, 130:"Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag om attöstra och skall tillhöra det regionalpolifiskt prioriteradeområde som skall kunna komma i åtnjutande av regeringens stöd tillteknikspridningsprojekt. Detta innebär ett observerande av utvecklingsproblemeni den här delen av landet, dvs, de sydligaste delarna av , deöstra delarna av , de nordvästra delarna av län och denordöstra delarna av ," Jag vill också speciellt peka påmöjligheterna att få stöd fill en satsning på teknikspridning. En annanav regeringens huvudpunkter för regionalpolitiken är atf den skall medverka till att bygga upp infrastrukturen i regionalpolifiskt priorite rade områden. Jag skall ge två exempel på hur viktigt def är aff medverka till en uppbyggnad av infrastrukturen just på det småländska höglandet. Det ena exemplet gäller kommunikafionerna och vägväsendet. Det finns " flera långtgående projekt klara,där det i stort sett bara är atf köra i gång, som Regionalpolitiken m. m. skulle få oerhört storbetydelse för utvecklingen av det småländska höglan- Nr 157 def. Ettsådant projekt är förbättring av , framför allt sträckanÖggestorp-Nässj ö, Detandra exemplet är hämtat från utbildningsområdet, Def handlar framför allt omen utbyggnad av den tekniska utbildningen på höglandet, I mofion 2927 har viföreslagit dels aft man skall öka den tekniska inriktningen av utbildningen,dels att större resurser skall tilldelas för denna utbildning.Konkret föreslår vi att följande skall gälla för kommunerna på det småländskahöglandet: Tranåskommun; som har en tvåårig verkstadsteknisk linje, skall kunna fåundervisningen utbyggd fill aft även omfatta en tredje årskurs med inriktningpå en verkstadsteknisk specialkurs, INässjö bör en treårig elteknisk utbildning kunna byggas ut till aft omfatta enfjärde årskurs, IEksjö, som har en tvåårig teknisk linje, finns behov av att bygga utundervisningen till att även omfatta en tredje årskurs i en icke grenindeladteknisk linje, IVetlanda finns behov av att bygga upp en fjärde årskurs på en maskintekniskgren, innehållande bl, a, CAD/CAM-ufbildning, Entredje punkt som regeringen nämner när det gäller inriktningen förregionalpolitiken handlar om att prioritera "mjuka" investeringarinom ramen för den regionalpoHtiska verksamheten mer . Inom enbransch på det småländska höglandet finns det särskilt behov av samhälleHgstimulans - jag tänker på trähusindustrin. Ett begrepp om hur viktig derinaindustri är för det småländska höglandet får man genom påpekandet av det faktumatt av landefs trähusfillverkning sker på småländskahöglandet. Just inom denna bransch har det skett en mycket kraftig nedgång avantalet sysselsättningstillfällen, från 10 1980 till 6 1984, ochdäromkring ligger antalet även . Förvår del vill vi att deri prioritering som Svensk bygg- och energiexport hargjort när det gäHer exporten av trähus under sitt första verksamhetsår skallligga fast även framgent. Lyckas man med detta, kan man också få en långtstörre export inom den svenska trähusbranschen än vad som hittiHs har varitfallet. Detta förutsätter också att branschen själv kan samverka på den härmarknaden i långt större utsträckning än vad man har lyckats göra. Ettfjärde område kommer man in på genom att industriministern i propositionennämner, som utgångspunkt för def regionalpolitiska arbetet, att detta arbetemåste ske på bred front och, som han säger, under medverkan av flerapolitikområden. Jag har redan nämnt en del av utbildningsdepartementetsansvarsområde, Eft annat område kan vara kommunikationsdepartementetsansvarsområde - och då tänker jag i första hand på två av de affärsdrivandeverken, och . När det gäller lokaliseringen avaktiviteter har både och SJ som affärsdrivande verk själva mycketstora möjligheter atf fatta besluten helt suveränt. Men jag tror också att detär viktigt aft de i sin verksariihet beaktar de regionalpolitiska intressen somfinns för att kunna göra en vettig bedömningbåde samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt. Televerkethar, för att ta ett exempel, centrallagret förlagt till , Här finns storamöjligheter aft utveckla verksamheten. Jag vill bara nämna möjHgheten attetablera inköpsavdelningen i , att lägga ut en del av moderniserings- ochrenoveringsarbetet i anslutning till centrallagret, vilket borde kunna varanaturligt, samt att genomföra orderboksförsäljning från def cenfrallager somfinns. På samma sätt borde man kunna föra över akfiviteter från statensjärnvägar till , Meddetta, herr falman, vill jag slutligen understryka vikfen av aft statsmakternafortsättningsvis i större utsträckning uppmärksammar situationen på detsmåländska höglandet. De socialdemokratiska riksdagsmännen från länkommer även framgent aft aktivt arbeta för en positiv utveckling också fördenna del av landet. Idetta anförande instämde (). 3 (): Jag vill pådenna hembygdens andra dag ta upp ett glesbygdsproblem av alldeles specielltslag. Det gäller våra skärgårdar, Iskärgårdarna är problemet inte bara att bebyggelsen är gles och aff def ärlångt mellan människorna räknat i kilometer. Öar utan landförbindelse har densituationen atf även om avstånden kanske inte är så stora, blirtransporttiderna för människor och gods desto längre, helt enkelt därför måste använda båt. Man påverkas av årsfidsväxlingar och av väder och vindpå ett alldeles speciellt sätt. Vissa tider går def över huvud tagetinte att kommunicera med yttervärlden annat än kanske med helikopter. Skärgårdarnahar glesbygdsproblem av ett alldeles speciellt och ganska extremt slag i vissafall. De här glesbygdsproblemen kan uppträda mycket nära inpå vårastörsta befolkningscentra. Det gäller t, ex, ochÖstergötlands skärgård. Men sådana problem finns naturligtvis också iutpräglade skogslän som . Skärgårdarnafinns spridda över hela vårt land, men när det gäller arten av problemen kanskedet är mer som förenar skärgårdarna inbördes - var de än ligger i landet - änsom förenar dem med närmaste fastlandslän eller rent av fastlandskommun. Dettaär ett skäl till att vi i det här landet behöver en samlad skärgårdspolitik. Våraskärgårdar är en omisflig tillgång för oss i , Atf vi har en rik ochmångfasetterad skärgård är en unik gåva, som istiden har gett oss. Den ger ossmöjHgheter till skönhefsupplevelser och rekreafion av eft slag som man finnerpå få andra ställen i världen. Det är en fillgång inte bara för oss, utannaturligtvis också för många utländska besökare, som kommer hit och häpnar övervad vi har att bjuda av naturupplevelser i våra skärgårdar. Menskall skärgården vara denna tillgång, måste den också vara en levande skärgård.Det måste vara möjligt för människor att bo och få sin utkomst i skärgårdarna -året runt, Det är betydelsefullt därför atf skärgården inte bara är ettnaturlandskap, utan också eft kulturlandskap, Def är självfallet också väsenfligt att det finns en infrastruktur och service dåde stora grupperna av människor kommer ut, när vädret är vackert, när def ärvarmt och solen skiner. För aff detta skall vara möjligt måste människor kunnaleva i skärgården också när stormvindarna pinar och vintern är som kallast ochblötast. Att det bor människor i våra skärgårdar är också viktigtur säkerhetspolitisk och försvarspolitisk synvinkel. Vi har, herr falman,fått många påminnelser om betydelsen av atf det finns vakandeögon i våra skärgårdar - vakande ögon hos människor som kan skärgården, som kanskilja ett ubåtsperiskop från en ruskprick. Också ur försvarspolitisk synpunktär det alltså viktigt aft människor kan bo och leva i skärgården och få sinutkomst där året runt, I arbefsmarknadsufskoffefs betänkande 13 behandlas eftantal centermofioner som far upp just dessa problem, Def är motion 646 avGunnar i och , mofion 650 med första namn och mofion 2104 med mitt namn som första namn, I alla dessamotioner krävs, ur olika synvinklar, en samlad skärgårdspolifik för ,Behovet är uppenbart. Det är eft rikspolitiskt intresse aft människor kan levaoch bo i skärgården - def har jag försökt klargöra tidigare. Det finns ocksåambitioner hos olika myndigheter att förbättra villkoren i skärgården - detskall infe förnekas. Vi måste även erkänna atf en hel del förbättringar harskett. Men samfidigt ser vi aft mycket mer kan göras. Framför allt märker viatt det finns en tendens fill att den ena myndigheten infe vet vad den andragör. Näringspolitiska insatser för aft bygga uppförsörjningsmöjligheterna i skärgården undergrävs genom andra åtgärder typindragning av service från olika myndigheter, byråkrati av olika slag,skattevillkor - som t, ex, den senaste fastighetstaxeringen med dess alldelesorimliga konsekvenser för fastighetsägare i skärgården - och genom affarbetsfillfällen i statlig regi dras Regionalpolitiken m. m. Vi har många exempel på hur statligservice och stafliga arbetsplatser har dragits in. Dit hör t, ex,automatiseringen inom fyrväsendet. har dragit in bemannade stationer,har också gjort def. Detta går stick i stäv med ambitionen affupprätthålla en levande skärgård. Dessutom är samordningen mellanmyndigheternas rafionaliseringsansfrängningar ofta så dålig att bemannadestationer på vissa kustsfräckor kan ligga mycket tätt, medan man när def gällerandra kustsfräckor dragit in allt från samfliga myndigheters sida i stället föratt se fill aft det på varje ställe finns åtminstone någon myndighet som haransvaret. Vi efterlyser alltså samordnade insatser. Vidare är vi medvetna om atf allmänpolitiska åtgärder inomområden som skattepolitik, allmän näringspolifik, jordbrukspolitik ochnaturligtvis inte minst fiskeripolitik spelar en väldigt stor roll. Vadsamhället gör för aff utveckla näringarna påverkar i särskilt hög gradskärgården, eftersom företagen där är speciellt känsliga. Inte minst viktigt ärdet med en jordbrukspolitik som gör det möjligt att driva småskärgårdsjordbruk, men allra mest nödvändigt är det med en fiskeripolitik somgör aft man tryggar Regionalpolitiken m. m. Dessa utgör något av en ryggrad i skärgårdensbefolkningsunderlag. Vi för fram en lång rad konkreta förslag tillnäringspolitiska insatser för aft få ett bättre stöd för skärgårdsföretag avolika slag och förslag fill hur man prakfiskt kan lösa samordningen när detgäller myndigheternas olika service. Jag skall, herr falman, infe gå in på demalla - det tror jag kammaren och även herr falmannen håller mig räkning för -utan jag hänvisar fill mofionerna. Men vad def hela mynnar ut i är att vi vill ha ett uppdragtill regeringen om atf utreda förutsättningarna för ett samlatskärgårdspolifiskf program med näringspolitiska insatser och med garantier församhällsservice och för bemanning av olika typer av stationer längs kusterna.Vi behöver eft förslag som innebär atf någon myndighet har det övergripandesamordningsansvaret för samhällets skärgårdspolitik. Tyvärr har våra förslag behandlats ganska njuggt avutskottet. Utskottet säger atf man naturligtvis infe får glömma skärgårdarnasspeciella behov när en effekfiv polifik för aft stödja glesbygdens utvecklingskall utformas. Några speciella insatser uflovar man emellerfid inte. Reservation 82 fill utskottets betänkande behandlar dessafrågor. Bakom reservafionen står icke-socialistiska representanter i utskottet.I reservationen stöds def förslag om en utredning som har framförts i våramotioner. Jag vill avslutningsvis, herr talman, yrka bifall fill denreservationen.. 4MARGÖ (vpk): avfärdas på 16 rader iarbetsmarknadsutskottefs betänkande. En sådan syn på vårt läns situation ledertill aff vi kan tvingas använda 1 600 rader för att beskrivaproblemen i . De manligt traditionella mått som tillämpats föraft mäta regionalpolitikens effektivitet är ihåliga. Uppgifter om befolkningsutveckling, förvärvsfrekvens, skattekraft ochstrukturförändringar inom industrin säger ingenfing om vilken livskvalitetmänniskorna i den här regionen har. Mätt med de traditionella ekonomiska måttenär en gynnad region vid jämförelse med landet i övrigt. Men om vianvänder oss av andra mått, exempelvis den sociala effekfiviteten, uppvisarStockholmsområdet en besvärande nyfattigdom bland stora grupper. Vill man ha enliten inblick i den brutala utslagningsprocess som pågår här kan man, när detär vackert väder, ta en promenad genom Sfockholnis parker och beskåda 25-årigaoch 30-åriga tandlösa gubbar och gummor. De som förlorat på den ekonomiskautvecklingen, förändringen inom industrin och den offentliga sektornsåtstramning finns i storstadsområdena. Om arbetarrörelsen stillatigande åserdetta, kommer sforsfadsproblemen successivt att spridas över landet. I är skillnaderna mellan människornaslivsvillkor mycket större än i landet i övrigt. Regionalplanekontoref i länethar dokumenterat detta i kalla siffror. I bor det 954 miljonärer,betydligt fler än i t. ex. den mångdubbelt större kommunen . Där har av alla hushåll Nr 157 Regionalpolitiken m. m. socialhjälp, I iDanderyd har socialhjälp. bättre ekonomiska resurserbetalar djursholmsborna väsentligt lägre skatt än Skillnaden ärnäsfan , per hundralapp, Def innebär aft två makar i Fiftja betalaromkring , mer i skatt än vad makar med samma inkomst iDjursholm gör. Och ändå har de som bor i en mycket bättre kommunalservice än vad de har som bor i , eftersom de fattiga kommunernamåste använda en stor del av sina inkomster till Hälsan,herr falman, är kanske def viktigaste måttet på vilken välfärd vi har. Mätt isjukfallsfrekvens och antal sjukanmälningar per försäkrad är detlän där vi har sämst hälsa. Men även här är skillnaderna stora inom länet, IFittja i är man i genomsnitt sjukskriven per år.Motsvarande siffra för i är . Detta beror inte på attvår Herre av någon anledning tycker atf danderydsborna skall ha en bättre hälsaän botkyrkaborna. Hälsan är en direkt avspegling av de ekonomiska och socialaförhållandena i samhället. Påsamma sätt kan vi finna sambanden mellan ekonomin och människors levnadsvillkorinom alla områden, och jag skall bara ta ytterligare eft exempel - sambandetmellan föräldraekonomin och barnens utbildningsval, har uttryckt dettapå sitt speciella sätt. Han har sagt ungefär så här: Dumheten är jämnt fördeladmellan fatfiga och rika, Def är bara det aff de rika har större möjligheter attanvända den. Översatt till siffror kan det beskrivas så här: I söker av eleverna fill teoretisk linje på gymnasiet, I är def aveleverna som söker till teoretisk linje, IStockholmsområdet har den förda regionalpolitiken infe kunnat motverkanedbrytningen av sociala relationer. Bosfäder och arbete har separerats på ettmycket effektivt sätt för stora grupper, vilket medför långa arbetsresor och intesällan ensidiga sociala miljöer. Långa restider till arbetet är i första handeft storstadsproblem. Det är fre gånger vanligare i med långarestider än i de norrländska stödområdena, trots vår befolknings- ocharbetsplatskoncentration och vår kollektivtrafik, hade197 000 löntagare i mer än 60 minuters restid till ochfrån arbetet, 1981 hade antalet ökat till drygt 300 000 löntagare. Medde oerhörda klasskillnader som är märkbara i är def lättför kommersialismen aft göra sig gällande. Om man saknar innehåll, struktur ochsocial gemenskap i sitt liv och därmed identitet och självkänsla blir rnan ettlätt byte för kommersiella krafter, I den situationen är det också mycketlättare att skaffa sig en negafiv identitet, I första hand är detarbetarklassen i som drabbats av vålds- och drogkulturen med ökadkriminalitet, vandalisering och störande grannar. Överklassen och medelklassenhar skyddat sig i sina kommuner och i sina väl avskilda bostadsområden där dehar en god tillgång på bra fritidsaktiviteter. Vänsterpartietkommunisterna har i motionen om föresla git eft program för aft bryta den pågående utvecklingen med eff efter klasser uppdelat boende. Främsta kravet är en samhällelig planering för en 11 Regionalpolitiken m. m. fördelning av arbetsplatser filide södra länsdelarna. Sjuav fio arbetstillfällen finns i storsfadscentmmet , ochSundbyberg, Arbetslösheten bland både kvinnor och män är högre i de södrakommunerna än i de norra. Men även inför detta faktum visar utskoffef en totalkallsinnighet och konstaterar bara att den största delen av den kommandeökningen av arbeten väntas hamna i den norra länsdelen, Def är just dendefaifisfiska inställningen fill utvecklingen som vpk vill bryta. Vi behöveren samhälleligt styrd planering, där resultaten mäts i sociala mått i ställetför som i rent ekonomiska och där man ger plats för kvinnoperspektivet iplaneringen. Jag yrkar bifall till reservation 74. 5GUNNEL JONÄNG (c): För tids vinnande skall jag när det gäller ensamlad skärgårdspolifik nöja mig med atf instämma i anförande.Vi har från i begärt en sammanhållen skärgårdspolitik.Detta är viktigt för skärgård och kustband i och i , därbefolkningen minskat mycket . Jag vill säga tack tillarbetsmarknadsutskottet som hänfört fill , där vi hörhemma. Jag noterar dock aff socialdemokraterna i länet fortfarande talar omGävleborg som tillhörande Bergslagsområdet. I betänkandet behandlas 4 motioner från iGävleborg. I dessa mofioner tar man sikte på sysselsättningen ochregionalpolitiken just ur synpunkt. Det framgår av bilagorna tillbetänkandet att har en hög arbetslöshet och jämte högsta arbetslösheten i landet efter . Länet har tillsammans medJämfland den högsta andelen förtidspensionärer. påstår aft ingen större förändringhar skett i befolkningsutvecklingen för länet totalt sett sedan 1980-taletsbörjan. Detta måste vara fel, eftersom länefs befolkning under både 1983 och1984 har minskat. Antalet personer som erhållit starfhjälp för flyttningtill arbete på annan ort ökade mellan årsskiftena 1983-1984 och1984-1985. Situationen är svår för ungdomar utan yrkesutbildningeller erfarenhet, för kvinnor med traditionell yrkesbakgrund och för äldre. Enyrkesgrupp som är mycket illa utsatt är byggnadsarbetarna, främst i Hälsinglandmen också i - detta som det finns en överhettning inomdenna bransch i storstäderna. Socialdemokraternas fre år i regeringsställning harinneburit tre förlorade år för sysselsättningen i . Regeringenhar inte i lyckats pressa ner arbetslöshetssiffrornaunder den nivå som de låg på i lågkonjunkturen . Detta är eft totaltmisslyckande. Def kommer aft ge ännu svårare arbetslöshet för befolkningen ilänet när lågkonjunkturen sätter in. Utsikterna framöver är dåhga. Närregeringen säger att man är på rätt väg eller har lyckats med sysselsättningspolitikeninnebär det i själva verket aft regeringen har frångått sin målsätt- ning omarbete åt alla. Vi har alltså i under högkonjunkturenen högre öppen arbetslöshet än under lågkonjunkturen . Vi har ocksåhögre siffror nu när def gäller arbetslöshet plus personer i åtgärder. Antaletär 3 000 fler än . Def är just under högkonjunkturer som man skall utnyttjaalla möjligheter att skaffa varaktiga jobb, aft stärka den långsiktigasysselsättningen och att lösa de grundläggande arbetslöshefsproblemen. Det ärunder lågkonjunkturer som man skall sätta in de arbefsmarknadspolifiskaåtgärderna i full skala. Regeringen har genom sin politik försatt oss i ettutomordentligt besvärligt utgångsläge inför en kommande lågkonjunktur. Vi får i dessutom för litet och förorättvis tilldelning av regionalpolitiska medel. Vi fick /85 barahälften av vad andra jämförbara län fick, trots atf vårt län hade en högrearbetslöshet. Arbetslösheten har drabbat ungdomen hårt. Det är självfalletposifivt med arbefsmarknadspolifiska åtgärder och även nödvändigt, men tyvärrförfuskar regeringen möjligheterna att effektivt utnyttja de åtgärder som sättsin. Ungdomslagen är en bra idé, men utformningen av dem ärinte bra. har flest ungdomar i ungdomslag per tusen18-19-åringar i landet. Detta bäddar tyvärr för ökade svårigheter i enlågkonjunktur. Regeringens ryckighef när det gäller medelstilldelningentill länet försvårar också eft effektivt utnyttjande av medlen.Länsmyndigheterna tilldelas först en pott, och så planerar de därefter. Sedanpytsas nya pengar ut, varigenom planeringen och def effektiva utnyttjandet avmedlen försvåras. har många små och medelstora industrier, somvi vill slå vakt om och som betyder mycket för sysselsättningen. Men dessaföretag har kostnader som ligger över kostnaderna för konkurrentförefageni storstäderna. De har i t. ex. längre transporter och sämremöjligheter att välja underleverantörer. Ett problem när det gäller avanceradteknisk arbetskraft är att det oftast inte finns en arbetsmarknad för anhöriga.Def är ofta en fråga om överlevnad för eff företag aff def kan rekryterakvalificerad arbetskraft. Def är vikfigt aft åtgärder vidtas för atf dennarekrytering skall underlättas. Vi har i centermofionerna krävt ökat stödtill länet. Det behövs ytterligare medel till lokaliserings- ochinvesteringsbidrag, glesbygdsstöd och projektverksamhet. Centerparfiet harockså i en partimofion begärt bl. a. ökad medelsanvisning fill regionalautvecklingsinsatser och även krävt aft beloppet i dess helhet disponeras avlänsstyrelserna. Genom eff bifall fill centerreservationerna går mera medelfill länet, och möjligheterna ökar därmed även för att startaprojekt som kan ge ökad sysselsättning. Regionalpolitiken m. m. 6OLLE ÖSTRAND (s) replik: