prot · G809109 · 1984-12-31 00:00:00 — Såväl AMS somarbetsmarknadsministern har sedermera instämt i detta förslag. Det kan ocksånoteras att hade antalet ungdomar placerade i denenskilda sektorn stigit till ca 850, och jag tror mig veta att detta antal harstigit ytterligare . Det är dock enligt vår uppfattning bättre att slussa ulungdomarna till fasta jobb i den enskilda sektorn än att placera dem iungdomslag på den sektorn. Jag tror att vi är på rätt väg även i denna fråga. I reservation 24 tar vpk upp frågan om en ökning avarbetstiden samt kravet att ungdomslagen skall syfta lill fasta jobb inom den offentliga sektorn. Detta är en fråga som har stora ekonomiska konsekvenser för statskassan. Såvitt jag förstår är det fråga om ytterligare miljardsatsning ar. Dessutom kan tilläggas att den utslussning som en stor majoritet i 59 A rbetsmarknads-politiken, in. utskottet uttalat sig för skulle försvåras. I reservationerna 27, 28 och 29 avstyrker de borgeriigapartierna att AMS till arbetsförmedlingarna skall få anställa 150 handledareför alt genomföra jobbsökarkurserna i ungdomslag. Det får anses som i högsta grad inkonsekvent alt förstklaga på utslussning-en av ungdomar och sedan inte ge resurser för attförmedlingen skall kunna öka ansträngningarna då det gäller denna utslussningav ungdomarna. Ett litet exempel: I , min hemkommun, finns förnärvarande ca 300 ungdomar i ungdomslag. Man kan naturligtvis inte klarajobbsökarkurserna utan att få extra resurser för detta. Jag yrkar avslag påreservationerna 27, 28 och 29. Då det gäller reservationerna 30, 31 och 32 kanbara konstateras att både moderater och centerpartister vill satsa mindrepengar för att skapa jobb åt våra ungdomar. Det betyder naturligtvis också enökad arbetslöshet bland 18-19-åringar. Detta bör komma till de ungas kännedomnu inför valet. Också i denna fråga kommer det att bli sämre med en borgerligregering. Sammanfattningsvis kan sägas att vårtinitiativ till ungdomslagen har givit 83 260 ungdomar jobb i stället förarbetslöshet, att ungdomsarbetslösheten minskade till och attarbetslinjen återigen har visat sig bättre än kontanllinjen. bygger vi vidare med förbättringar av ungdomslagen, somsäkert kommer att bli till nytta för de unga. De jobbsökaraktiviteter somföreslås i proposition 100 kommer säkert att ökautslussningen av 18-19-åringarbl. a. till det enskilda näringslivet och därmed också skapa ökade möjlighetertill fasta jobb. Jag beklagar att de borgerliga är inkonsekvenla genom attförst säga sig vilja värna om utslussningen och sedan yrka avslag på desocialdemokratiska förslagen till ökad utslussning. Jag anser alt en redantidigare bra lag blir bättre med de förslag till förbättringar som kommer atlbli beslut . Jag yrkar härmed avslag på samtliga dereservationer som fogats till arbetsmarknadsutskottels betänkande nr 11 iavsnittet om ungdomslagen. AnL 59ARNE () replik: Jag vill ställa en direkt fråga till BoNilsson: Varför är ni socialdemokrater så negativa till att placera ungdomar iungdomslag på den privata sektorn? Anser att intentioneroch uttalanden om denna möjlighet har förverkligats av den socialdemokratiskaregeringen? Riksdagsbeslutet innebar ju ändå att man skulle stärka den unge påarbetsmarknaden. Avsikten var ju inte alt detta enbart skulle ske inom denoffentliga sektorn. Jag är övertygad om atl ungdomarna i ungdomslagen har minstlika stor glädje av att vara verksamma inom den privata sektorn. Jag hävdar medbestämdhet alt intentioner i delta avseende inte har uppfyllts. Detskall bli intressant att höra vad har att säga om detta. Jag ärockså övertygad om atl det finns anledning atl se över ungdomslö- Nr 109 Men det är inte fråga om alt försämra de nuvarundelönerna, utan de -n , , skallligga stilla eller ha endast en svag ökning -,,, ,r- 6 5 framöver. Det är speciellt svårt för ungdomar att komma in på arbetsmurkna den i de mindre och medelstora företagen, där mun i första hand väljer . , , , , ' Arbetsmarknads- arbetskraftsom har erfarenhet och yrkesutbildning. Dar kommer ungdomar- ,. ' " politiken, in. na i kläm.Det tror jag definitivt är negativt för ungdomarna själva. När det gäller finansieringen av vårt förslug är jag någotförvånad över alt inte har studerat vår partimotion. Av denna framgårklart och entydigt att arbetsgivaren skall betala en viss ersättning jämtelönebikostna-der. Genom den konstruktion som vi har vall, där det inte skallutgå avtalsenliga löner, blir inte kostnaden densamma. Mina matematiskakunskaper har, som jag sade tidigare, en viss begränsning. Men jag kan inteförslå hur man kan komma fram till att skillnaden blir med våruppläggning. Vi skall finansiera detta dels genom att arbetsgivarna betalar endel av kostnaderna, dels genom att utnyttja de medel som anslår förrekryteringsstöd och till ungdomslag. Att vi yrkar avslag på regeringens förslag beträffandejobbsökarkurser i ungdomslag - där vi spar en del pengar i förhållande tillregeringens förslag, pengar som vi i stället kan använda för ersättningar tillungdomar - beror på att vi har valt en annan konstruktion. Ungdomarna skall fåmöjlighet till ett heltidsarbete på ordinarie arbetstid på arbetsmarknaden. Detär vår uppläggning när det gäller att lösa ungdomsproblemen. AnL 60 Tredje vice talman () replik: Jag ser också med intresse fram emotBoNilssonssvar på direkta fråga. glömde att svara på den fråga som jag ställdeangående byggnadsanslaget till frikyrkolokaler och samlingslokaler. Jag sadeall det finns en skrivning i betänkandet som jag tycker är mycket vag - jagangav t. o. m. att det är på s. 94 - och all del är värdefullt alt Bo Nilssonförklarar hur stor kraft man från regeringspartiet kommer att sätta in för attge besked i god lid. "Om det skulle bli aktuellt att längre fram vidtaåtgärder för atl stimulera sysselsättningen", står det, "kannaturligtvis i likhet med vad som gjordes och med hänsyn till detmedelsbehov som föreligger i fråga om lokaler för trossamfund även extra bidragtill detta ändamål övervägas." Här samlar man in på ideell väg, , av depengar som behövs för att bygga. Staten kan skjuta till resten, och det kanvara det tillskottet som gör att man över huvud taget startar ett bygge somskapar sysselsättning och tillför bygden ungdomslokaler, sludielokaler och samlingslokaler.Ni som tillhör utskottsmajoriteten kan då inte ens gå med på atl det skall gesbesked . Det är helt enkelt oanständigt att man på förvintern 1983får beskedet från. regeringen att det stora bygge som är så betydelsefullt för bygden, för församlingen och för ideellt arbetande människor får sättas i gång om någon yj vecka eller någon månad. Är som representantför regeringspartiet i den här frågan beredd att ge ett löfte om attregeringen kommer att ge besked ? AnL 61 BONILSSON (s) replik: Samtliga borgerliga partier har tagit uppfrågan om att öka antalet ungdomar som sysselsätts inom den privata sektorn.Jag försökte i mitt inledningsanförande att tala om att det kan hända att det finnsmöjligheter att ytterligare öka det antalet, som ändå uppgick till ca 1 000.Men det här är en komplicerad fråga som det inte går att ge ett enkelt svar på. a. har SINOVA konstaterat i sin del av utvärderingenav ungdomslagen att om vi ökar antalet 18-19-åringar inom den enskilda sektorn,kommer det att gå ut över 16-17-åringarna. Det kan väl ändå inte vara meningenmed de borgerliga förslagen om att man till varje pris måste få in flerungdomar i den privata sektorn. Vi är positiva i princip till delta, men vitycker att det måste råda balans mellan de olika åldersgrupperna. När det gäller ungdomslönerna vill jag säga att jag ärsynnerligen förvånad över de borgerligas sätt att driva frågan. Låt mig ta ettlitet exempel. sade när han avslutade moderatslämman här inovember, att det är självklart alt vanliga människor skall kunna leva på sinlön. står företrädare för samma parti här och talar om att frysa eller sänkaungdomslönerna. Det går inte ihop. säger att jag inte har studerat centernspartimotion. Jo, det har jag gjort. Det var därför jag sade alt det inte blev35 % - jag försökte vara ärlig - utan att det blir en lägre procentsats. Menändå är det inget tvivel om att det kommer att bli ett högre belopp än vad somfinns anslaget. Då måste ju kunna anvisa en finansiering av detbeloppet, antingen det nu är eller 15, vill jag säga till att jaghar studerat reservation 58, men självfallet är jag inte beredd att stå här ochlämna några löften i det enskilda fallet. Jag tror att det är bra att avståfrån att ge löften om man inte vet att man kan stå för dem. Men jag kan säga rent allmänt att byggarbetslösheten ärlägre . Vi har satsat 250 milj, kr, på atl förstärkabyggarbetsmarknaden och också andra åtgärder har satts in för att förbättrasituationen på det området. Jag menar att vi nu får avvakta och se om ytterligareåtgärder behöver sättas in i sammanhanget. Och som jag sade, är jag inte bereddatt svara på frågan i det enskilda fallet. AnL 62ARNE () replik: Jag noterar alt i varje fall ärpositiv till principen att ungdomar i ungdomslag också placeras på den privatasektorn. Om det finns politisk vilja och intresse så finns också möjligheteratt placera ungdomar på den privata sektorn. Att det skulle bli någon våldsamkonkurrens med 16-17~åringarna tror jag inte. Jag är medveten om att det fannsantydningar om detta i en av de utredningar som har presenterats. måste varaangeläget är att ungdomarna också får möjligheter att komma in på den privataarbetsmarknaden, så att de inte invaggas i tron att man skall kunna få ett jobbpå den offentliga sektorn. av de ungdomar som placeras iungdomslag kommer till den offentliga sektorn. Det måste säkerligen upplevassom negativt frän ungdomarnas sida. Därför vädjar jag till socialdemokraternaatt tänka om och i praktisk handling se till atl en avsevärt högre andel av ungdomarna placeras på den privata sektorn. Det finns nu bara 700-800ungdomar på den privata sektorn. Avslutningsvis: När kommenterade de olikareservationerna sade han att reservation 12 var så luddigt skriven att allapartier i princip skulle kunna skriva under den. Efter detta räknade jag medalt han skulle yrka bifall till reservationen, men så långt kunde han tydligeninte sträcka sig. A rbelsmarknads-politiken, m. m. AnL 63 Tredje vice talman () replik: Självklart är jag tacksam för att Bo Nilssonstuderat min reservation. Han säger att han inte vill ge något besked i det enskildafallet. Det har jag inte heller begärt. Jag har begärt ett principuttalande.Socialdemokraterna motsätter sig nu samarbetsnämndens önskemål att få fastaanslag för att kunna planera på ett vettigt sätt och ha en viss framförhållning.Då hade det varit värdefullt med ett uttalande att även majoriteten är positivtinställd till principen när det gäller det här anslaget. är ganskaensam om att inte se med oro på byggarbetslösheten. Vi vet säkert bägge två,liksom alla andra här i kammaren, att det är väldigt ojämnt. I vissa bygder ärbyggarbetslösheten ett av de största orosmomenten. Här har vi nu ett bygge som kanbekostas av ideellt insamlade medel lill 75 ä . Då tycker jag det ärmärkligt att inte socialdemokraterna kan säga: O. K., vi tillskjuter enfemtedel så har vi ett byggnadsprojekt och skapar lokaler i en bygd. Vi kansuga upp den ideella insatsen och lägga till vår insats. Det hade varitvärdefullt om majoritetspartiets representant sagt detta i debatten. AnL 64 BONILSSON (s) replik: tror inle att det blir någrakonsekvenser för 16-17-åringar om man skulle i betydande omfattning öka antalet18-19-åringar i det enskilda näringslivet. Jag tycker detta är en aningnonchalant, inte minst mol bakgrund av att de som vi har utsett atl granskadelta klart varnat för de effekter det kan få för 16-17-åringarna. Det är ingettvivel om att det är viktigt att vi håller balansen mellan de olika gruppernaför att inte skapa onödiga svårigheter. Jag sade i min inledning att det stora flertalet avungdomarna är placerade i den enskilda sektorn. Det är 414 000ungdomar i näringslivet och 210 000 i den samhälleliga sektorn. Om man ser tillalla ungdomsgrupper så är del alltså inget tvivel om att de allra flestaungdomarna är placerade i den enskilda sektorn. När detgäller reservation 12 sade jag också i min inledning att jag tyckte atl Nr 109 den var så allmänt och luddigtskriven atl den till vissa delar skulle kunna Torsdagenden accepteras från alla partier. Mensjälvfallet värden inte så formulerad att vi 28 mars1985 skulle kunna ställa upp på helareservationen, och därför yrkade jag avslag på Arbetsmarknads- "' sade att det baravar jag som tyckte att byggarbeislös- politikenm m heten inte är allvarlig. Det harjag aldrig sagt. Vad jag har sagt är att situationenär bättre på byggarbetsmarknaden. Men för oss socialdemokrater ärdet så, , att så länge det finns en enda arbetslös är vi intenöjda, utan vi skall kämpa vidare för alt nå målet - eller i varje fall kommaså nära målet som möjligt. Vi har avsatt ett byggpakel på 250 milj. kr. för attförbättra situationen på byggarbetsmarknaden, och jag tycker att det är ettbevis så gott som något för vår vilja att försöka minska arbetslösheten. När det gäller det enskilda fallet är det ju omöjligt förmig att här som riksdagsman lova något. Självfallet skall det fallet prövas isamband med -förmodar jag - en rad andra ansökningar om olika byggprojekt. Ochom detta fall uppfattas som mest angeläget, så kommer man säkert också atl fåden finansieringsmöjlighet som staten tydligen skall hjälpa till med. AnL 65 (): I mitt anförande skall jag behandla avsnittetom sysselsättningsåtgärder för handikappade. Ett arbetshandikapp kan vara av varierande svårighetsgrad.Det kan vara permanent eller av den arten att en rehabilitering relativt snartkan ge en god effekt. Oavsett vilken typ av arbetshandikapp det handlar ommåste offentliga medel användas för alt åstadkomma arbetsvillkor som är anpassadelill handikappets art och den handikappades situation. Stöd kan behövas underlängre eller kortare tid-och det kan faktiskt ibland behövas . Förtidspensionering är en åtgärd som bör användas i allrasista hand. Speciellt när det gäller ungdomar bör allt göras för att undvikaden lösningen, som egentligen inte är någon lösning utan verkarpassiviserande på en ung människa. I första hand bör lönebidragsanställning komma i fråga,eftersom det innebär anställning på den öppna marknaden. Ur social synpunkt ärdet bäst för den handikappade - och det är även billigast för samhället. Delmedför i sin tur att de tillgängliga resurserna räcker för att hjälpa fleraarbetshandikappade. För atl lönebidraget skall bli ett verkningsfullt stödmåste det förbättras så alt det anpassas till den handikappades individuellabehov. Utsköttsmajoriteten skriver alt bidraget ärdifferentierat med avseende på bl. a. den sökandes handikapp och att enytterligare differentiering skulle innebära en typ av meritvärdering somutskottet inte kan ställa sig bakom. Meritvärdering är väl ändå ett ganska illavall uttryck i del här sammanhanget. Lönebidraget bör anpassas till denhandikappades behov och inte till arbetsförmedlingens rutiner. Den förbättring som gjordes och som vi varöverens med 74 majoriteten om är ett steg i rättriktning. Det sade vi då också. Men det är inte tillräckligtför att bereda arbete för människor med svårare handikapp därför att dennanedtrappning följer ett bestämt mönster. Det är ju inte alltid som handikappetförbättras efter precis samma mönster. Svårast att erhålla arbete blir detdärför för den som har ett bestående handikapp. Vi menar därför attlönebidraget i större utsträckning skall kunna anpassas till den enskilde individenoch t.o. m. uppgå till under längre eller . Vi anser vidare attlönebidraget skall utgå från den handikappades behov i alla situationer ochinte utgöra en dold subvention till myndigheter och organisationer. utgårstatsbidrag till statliga organisationer och tillallmännyttiga organisationer under obegränsad lid. Alla arbetsgivare börlikställas, anser vi, därför att det gagnar de handikappade som behöver stöd. Det är många företag - det gäller särskilt de mindre - därman inte känner till vad en lönebidragsanställning är för någonting. Med denförbättrade företagskontakt som är under uppbyggnad vid arbetsförmedlingarnabör informationen bättre nå fram till företagen. Vi föreslår en överföring avmedel från Samhällsföretag till lönebidrag. Det skapar utrymme redan nu för ettutökat antal platser med särskilt lönebidrag som utnyttjas av dem som har ettsvårare handikapp och som kan användas för att underlätta utslussningen frånSamhällsföretag. Propositionen och utskottsmajoriteten föreslår enneddragning av driftbidraget till Samhällsföretag till . När vi frånmoderat håll föreslog ansåg utskottsmajoriteten att desociala målen skulle äventyras och att del skulle krävas både organisatoriskaoch strukturella förändringar för att åstadkomma en sådan nedskärning. Såvittjag förstår har inga stora förändringar skett . Samhällsföretag har i sin rapport anvisat vissa vägar förbesparingar. Flera av de föreslagna åtgärderna har vi tidigare framfört, såsomvidgat samarbete med reguljära företag, minskat antal direktanställda ochfortsatt försöksverksamhet med inbyggda verkstäder. Det visar att man kaneffektivisera verksamheten. Det är angeläget att öka antalet inbyggdaverkstäder, dvs. verkstäder som tillhör Samhällsföretag men är lokaliseradetill vanliga företag. Det förbättrar de handikappades kontakter med vanligaarbetsplatser och underlättar därigenom också utslussningen frånSamhällsföretag. Anställning vid Samhällsföretag är den dyraste formen avhandikappsysselsättning. Därför måste den förbehållas dem som eller permanent behöver de särskilda resurser som Samhällsföretaghar. En anställning vid Samhällsföretag bör därför regelbundet bli utsatt förprövning. En alltför liten del av de anställda övergår till den reguljäraarbetsmarknaden. Det beror inte bara på att det råder brist på arbeten och attdet därför är extra svårt för de arbetshandikappade alt få arbele. ulan delberor också på atl del är bättre betalt på Samhällsföretag än ivanliga företag. Därför anser vi att det s. k. riksavtalet niåste revideras.Visserligen är det parterna som förhandlar om detta, men en viljeyttring frånriksdagens sida är nödvändig, eftersom en verksamhet som Samhällsföretag harett bestämt syfte och skiljer sig från undru företug. Det drivs också medallmänna Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Vi anser att regeringen bör över huvud taget seöver Samhällsförelags framtid, dess struktur och omfattning. Målet måste varaatt reducera verksamheten så att frigjorda resurser kan tillföraslönebidragssystemel. Vi föreslår i driftbidrag. Det är alltså mindre änvad regeringen föreslår. Det motsvaras av 20 milj. kr., som vi vill tillföraanslaget Lönebidrag för att stärka satsningen på utslussning frånSamhällsföretag. Jag yrkar härmed bifall till de moderatareservationerna som ansluter till detta avsnitt. Sysselsättningsåtgärder förhandikappade, i arbetsmarknadsutskottets betänkande 11. AnL 66LARS-OVE (vpk): Förs det en politik för att alla skallvara i arbete? Den frågan skulle jag vilja svara nej på. Budgetunderskott ochbolagens profiter ställs före åtgärder för att alla skall vara i arbete.Högerpolitiken har gjort insteg i den socialdemokratiska regeringen. Arbetslöshet är ingen statistisk fråga, hur man skallräkna vilka som är arbetslösa. Men för alt bestämma vilken definition avarbetslöshet vi skall använda måste vi också veta vilka det är som har arbeteoch skall räknas till arbetskraften. Då måste man väl säga att de skall ha ettfast arbele som de kan försörja sig på och som är någorlunda meningsfullt församhället. Utifrån denna utgångspunkt är det bara alt konstatera att130 000 nu är öppet arbetslösa, att 200 000 är föremål för arbetsmarknadspoliliskaåtgärder, att del finns en stor del latent arbetslösa och atl det finns 320000 förtidspensionärer och 150 000 långtidssjukskrivna. Utanför arbetsmarknadenbefinner sig alltså över 800 000 människor, som inte har ett fast jobb. väntas en lågkonjunktur igen. Den kanske börjar i hösteller 1986. De långsiktiga tendenserna är att efter varjehögkonjunktur kommer det en lågkonjunktur då arbetslösheten ökar. Resten ärsedan större än vid tidigure tillfällen. Det kan vi se fram emot också . Man angriper inte orsakerna lill arbetslösheten. Man serinte till de ekonomiska strukturerna, som behöver förändras och man ser intetill fördelningspolitiken. För vår del säger vi atl det måste föras en sådanarbetsmarknadspolitik, och även en sådan budgetpolitik, att man aktiverar attmänniskor kommer i arbele. Vpk:salternativ i detta hänseende finns i reservationerna 2 och 8. I reservation 68 kräver vi 1 750 milj. kr. Det är de pengar som vi beslutade om efter den s. k.bensinpropositionen. De skulle gå till arbetsmarknadspolitiska åtgärder, förden här våren skulle det behövas. Men del var likadant även föregående år. Dåprutade regeringen på bidraget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder och sadeatt man skulle komma tillbaka på finansfullmakt om det skulle behövas. Jo, det blev en finansiering över bensinskatt och elavgift. Men vad händernästa budgetår? Jo, intäkterna fortsätter att komma in, men de 1 750 milj. kr.för sysselsättningen dras in. Därför föreslår vi från vpk att de här pengarnaskall användas av kommunerna för att skapa fasta jobb. Vad vi märker nu är atthögerpolitiken är på offensiven. Kapitalets alla organisationer är inkopplade -SAF och dess underorganisationer, småföretagarna m.fl. Det som predikas ärnyliberala idéer: höga vinster för företagen, mer till de rika, större frihetatt utnyttja människor, naturresurser och miljöer. Detta är egentligenhögerpolitikens kärna. Föraktet för människan, rätten till arbete och enrättvis fördelning av nationens tillgångar är totalt. På den politiska arenanföreträds högerpolitiken främst av . Tyvärr upplever vi att den socialdemokratiska regeringenger efter för högerpolitiken och går den till mötes, som man förfasarsig över den förfärliga moderatpolitiken. En konsekvent molståndslinje mothögerpolitiken kan bara grunda sig på arbetarrörelsens klassiska idéarv medrättvisa, jämlikhet, solidaritet och kollektiv gemenskap i demokrati ochfrihet. Det gäller också att kapitalmakten måste bekämpas för att rätten tillarbetet skall kunna uppnås. Högerpolitiken attackerar den offentliga sektorn. 1reservation 1 från de borgerliga säger man: "För det första måsteutgifterna hos stal och kommun minska." Man vill minska den offentligakonsumtionen och transfereringarna, men de offentliga investeringarna skallfinnas kvar. Vad ligger bakom det? Jo, människornas behov, de socialabehoven, skall inte tillgodoses, men den del av den offentliga sektorn där detprivata kan gå in och profilera skall man inte inskränka på. Det handlar om vadvi i vardagslag talar om som privatisering. Jag tycker att denna första punkt är ganska avslöjande förde borgerliga. Det skall alltså skapas nya profitområden, som manvill ha en social nedrustning. Man märker eftergiftspolitiken inom denoffentliga verksamheten. Undan för undan privatiseras det, under enarbetarregering. Del prutas på den offentliga verksamheten, och privataintressen går in för att profitera. Man rider inte spärr. Alternativet är att vi verkligen satsar på vården,omsorgen och servicen, så att vi har en social rättvisa i det här landet somockså ger fler jobb. Högerpolitiken går också till attack motarbetstidsförkortningar i varje form. Man vill i stället ha flexiblaarbetstider, utnyttja människor som man vill för produktionen, hakonjunkturarbetslider. Vad har skett? Denna högerpolitik utmanar arbetarrörelsen,men det finns inte något motstånd. Man godkänner dessa flexibla arbetstider ien eftergiftspolitik, i stället för atl driva frågan om den generellaförkortningen av arbetsdagen. Det är ganska ironiskt, om man får kalla det så, att dearbetande i och gentemot borgerliga regeringar pressarfram arbetstidsförkortningar, medan vi i med en socialdemokratiskregering benhårt håller fast vid att det inte skall ske några generellaförkortningar.