prot · G80991 · 1984-12-31 00:00:00 — När skattebrott upptäcks sker det ofta mycketlång tid efter det att brottet begåtts. Vidare krävs det längre utredningsfidför skattebrott än för de flesta andra brottstyper. Det handlar här om klarberäkning. Det är väldiga belopp som undanhålls, inte minst av personer somflyttar utomlands för att avvakta preskripfionsfidens utgång och sedan kankomma hem igen. talade om att massmedia på något sättskulle ha varit anledningen fill att propositionen framlades. Jag tror intedet. 1973 tillsattes en utredning om säkerhetsåtgärder iskatteprocessen. Betänkandet om preskripfionshinder vid skattebrott blev klart1980. Denna utrednings enhälliga slutsatser - det var, väl attmärka, en parlamentarisk utredning- överensstämmer i stort sett med förslagen ipropositionen, vilka också accepteras av justitieutskottet, till varshemställan jag yrkar bifall. Detär vikfigt med verkningsfulla åtgärder. Det krävs en effekfiv lagföring. Deförslag som framläggs för ställningstagande förhindrar attmisstänkta går fria genom att hålla sig undan, utomlands.Utskottet är enigt om att utsträcka preskripfionstiderna från två till fem år.Det finns därtill två nyheter. Underrättelse om brottsmisstanke skall avbrytapreskriptionen. F. n. krävs häktning eller åtal. Underrättelsen skall noggrantange gärningen. Den skall ha utfärdats av åklagaren under förundersökningenoch skall delges den misstänkte personligen. Detta förslag har lagrådetgodtagit. Det har tidigare lagts fram både av processlagberedningen och avstrafflagberedningen. Iavsnitt 2, där vi säger att preskriptionstiden skall kunna förlängas efterbeslut i det särskilda fallet, går emellerfid åsikterna isär. I reservationenhävdar man att detta är någonting som måste avgöras i ett större sammanhang.Man menar också att. förfarandet på ett helt annat sätt måste preciseras. Eftervissa påpekanden från lagrådet har jusfitieministern i den slutliga versionen ipropositionen preciserat det hela på ett sätt som överensstämmer med lagrådetsställningstagande. Det senare avsnittet innebär inte någon särskild avvikandedel. Förfarandet är tillåtet enligt . Detfinns möjlighet att förlänga preskripfionsfiden men bara vid ett fåtal grovauppsåtUga skattebrott. Det skall också vara omöjligt att få tag på denmisstänkte för att överlämna meddelande om åtal eller underrättelse ombrottsmisstanke. Det gäller alla dem som håller sig undan, för det mesta utomlands.Enbart domstol får besluta om förlängning. Vi från utskottsmajoriteten -centerparfister och socialdemokrater - har mycket kraftigt strukit under attdenna metod får användas bara när den verkligen behövs. Vi trycker mycketstarkt på att en förlängning av ett skattemål inte får bh regel. Inte minst avallmänpreventiva skäl måste särskilda ansträngningar läggas ned på lagföringenav de grova brott som det här gäller. Enhgt utskottsmajoritetens uppfattningär förslagen utformade så att behovet av rättssäkerhet tillgodoses på ett fullttillfredsställande sätt. Jagyrkar, herr talman, än en gång bifall till jusfifieutskottets hemställan i dessbetänkande nr 14. Tandvårdslag,m. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottets hemställan - som ställdes motreservationen av m.fl.- bifölls med acklamation. 13§ Tandvårdslag, m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1984/85:12 omtandvårdslag, m. m, (prop, 1984/85:79 delvis). Tandvårdslag, m. m. 65 (): Det förslag till tandvårdslag som vi nuhåller på att behandla innebär att all tandvård i princip skall regleras viadenna lagstiftning. Från moderata samlingsparfiets sida har vi yrkat avslag påförslaget i dess helhet. Orsaken fill det yrkandet är att statsrådet ipropositionen aviserar att det skall ske en översyn och förändring av reglernaför ersättning till tandläkarna för deras insatser. Vi menar att det är fel attförst besluta om tandvårdslagen och i efterhand komma med nyaersättningsregler. Vi är därför inte beredda att godta förslaget tilllagstiftning förrän vi också får se vad ersättningsreglerna innehåller. Om tiden hade medgivit, hade det varit intressant att höravad sjukvårdsministern har att säga beträffande innehållet iersättningsreglerna. Vi befarar att det kommer att bh ersättningsreglerliknande dem i sjukförsäkringssystemet, som har behandlatoch som vi sett effekterna av. Jag vill också understryka att från moderat sida menar viatt det är dags att slopa etableringskontrollen för privatpraktiserandetandläkare och att man automatiskt skall ha möjlighet att komma in iförsäkringssystemet. Vi vet att väldigt många unga nyutbildade tandläkare gårarbetslösa . Det finns därför ingen anledning att ha den regleringen kvar. Propositionen innebär att regeringen föreslår attlandstingens roll förstärks, och man gör detta utifrån vissa motiveringar. Jagvill säga att jag ifrågasätter i och för sig behovet av förstärkta insatser ochförstärkta planeringsmöjligheter från landstingens sida i det här sammanhanget.Vi har en väl fungerande tandvård, I förslaget redovisas bl, a, regeringens syn på denförebyggande verksamheten. Vi vet av erfarenhet att också den verksamhetenfungerar väldigt bra , och vi måste ge tandläkarkåren en eloge just förinriktningen på förebyggande verksamhet, Samma sak gäller målsättningen om godkvalitet inom tandvården. Det målet är egentligen redan uppfyllt. Detta innebär inte att vi skall slå oss till ro, men jagvill ifrågasätta om ytterligare planering från landstingens sida kan bidra inågon större utsträckning till att förverkliga målsättningen. När det gäller målsättningar som är viktiga för patientenpekar man i proposifionen på trygghetsaspekten, på självbestämmandeinslaget, påintegriteten och på god kontakt mellan tandläkaren och pafienten. Vi vill frånde tre borgerliga parfierna i och i socialutskottet klart understrykaatt detta är viktiga målsättningar, och vi vill för den skull föra framytterligare förslag och synpunkter när det gäller förutsättningarna att nåmålen. I fråga om synen på de här frågorna går det en skiljelinjemellan å ena sidan s och vpk och å andra sidan de borgerliga partierna. Vianser att man kan leva upp till målsättningarna bäst om man också skapar ökadeförutsättningar för privatpraktiserande tandläkare att medverka i olikasammanhang. är ungefär hälften av alla tandläkare privatpraktiserande.Tre fjärdedelar av alla tandläkare som har hand om vuxentandvård arbetar somprivatpraktiker. Vi villutifrån dessa omständigheter ge regeringen till känna vissa Vi anser attinslaget av privatprakfiserande tandläkare skall öka även inom barn- ochungdomstandvården liksom inom specialisttandvården, detta för att förbättrakonkurrensen och ge patienterna fler valmöjligheter. Vi menar att det är felatt slå fast att av tandvården skall bedrivas inom folktandvården.Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning att slå fast ett sådantprocenttal. Här är det fråga om förtroende och vilken möjlighet man har atthävda sig i konkurrensen mellan landstingen och privatpraktiserande tandläkare.Vi anser att det är fel att slå fast ett målsättningstal. Vi vill också attprivatpraktiserande tandläkare skall ha möjlighet att komma in på sjukhus ochinsfitufioner för att vi skall möjliggöra valfrihet och alternativ i vårdenäven för de patienter som finns där. Jag vill understryka att vi från borgerlig sida lever upp tilltankegångarna i dessa målsättningar genom de synpunkter som finns i de reservationersom är fogade till utskottets betänkande. Det gäller trygghet,självbestämmande, integritet och samråd. Vi menar att det gäller att se tillatt vi uppnår dessa målsättningar även i samband med behov av specialisttandvård,barn- och ungdomstandvård och tandvård vid sjukhus och institufio-ner. Jagbeklagar att inte den socialistiska majoriteten i utskottet också har varitberedd att bidra till att leva upp fill de här viktiga målsättningarna för denframfida tandvården. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 1,2, 3,5 och 6 iutskottets betänkande. Tandvårdslag,m. 66 (): Det fria valet av tandläkare skall vara styrande för tandvårdensutformning. Den enskilde patienten skall själv kunna välja om han eller honvill gå fill en privatpraktiserande tandläkare eller till en tandläkare inomfolktandvården. Etableringsfrihet och konkurrens ger de bästa förutsättningarnaför att vi skall få en bra tandvård. Regeringensmotvilja mot det fria valet av tandläkare har dock lett fill attetableringskontrollen fortfarande finns kvar, trots att det inte rådernågon brist på tandläkare. Jag skall inte fortsätta den debatten här, men jaghar tagit upp frågan därför att de uttalanden om folktandvårdens dimensioneringsom finns i propositionen och i utskottsbetänkandet också är exempel på attsocialdemokraterna uppenbarligen inte vill att människor själva skall få väljatandläkare. Jagvill först påpeka att det är glädjande att regeringen avstått från attlagstifta om att folktandvården skall svara för en viss andel av vuxentandvården.Det är desto mer förvånande att regeringen och utskottsmajoriteten ändå sägeratt folktandvården bör svara för av allmäntandvården förvuxna. Utbyggnaden av folktandvården varierar i mycket hög grad. Iproposifionen konstateras att ett mål om innebär att folktandvårdenskulle byggas ut där det redan finns flest tandläkare. Utskottetframför två argument för att folktandvården skall byggas ut till att omfattaminst . Det ena argumentet är attlandstingen själva bör ha god erfarenhet av Tandvårdslag,m. vuxentandvårdför att kunna ta det samlade ansvaret för planeringen. Detta argument innebärdock inte att folktandvården skall byggas ut. Alla landsting torde redan i dagha tillräcklig erfarenhet av tandvård. I propositionen konstateras helt riktigtatt "de nödvändiga förutsättningarna för att ta ett större ansvar inom denframtida tandvården föreligger således". Detandra argumentet som utskottet för fram är att det på grund av folktandvårdensbetydelse för den förebyggande tandvården och den uppsökande tandvården krävsatt folktandvården svarar för en "beaktansvärd del" av tandvården.Argumentet övertygar inte. Om det vore som utskottet hävdar skulle denförebyggande tandvården vara väsentligt sämre i kommun, därfolktandvården svarar för av tandvården, jämfört med , därfolktandvården svarar för . Det finns inget påvisbart samband medfolktandvårdens utbyggnad och förekomsten av förebyggande tandvård. Detgår inte att påvisa några hållbara argument för att tandvården fill en vissandel skall skötas av landsfingen. Man frestas att tro att det verkhgaargumentet för att folktandvården skall svara för en viss procentandel är utgår från att verksamhet sköts bättre om den drivs i offentlig regi än iprivat. Det finns ingen anledning att ha sådana förutfattade meningar.Folkpartiet anser att de som efterfrågar en tjänst eller vara måste styra. Denprincipen måste gälla även för tandvård. I utskottsbetänkandet finns även reservationer som gällerspecialisttandvården för vuxna, anlitandet av privattandläkare inom barn-ochungdomstandvården och tandvården vid bl. a. sjukhus. Den uppfattning som vireservanter här ger uttryck för är att verksamheten skall bedrivas så rationelltsom möjligt och utan några ideologiska skygglappar. Om det är rationellt attsamverka med privattandläkare när det gäller t. ex. barn- och ungdomstandvårdenså bör man göra det. Det viktiga är att erbjuda en bra tandvård till en lågkostnad - och inte i vilken regi verksamheten bedrivs. Jag vill yrkabifall till reservationerna 2, 3, 5 och 6. 67 (): I det här betänkandet behandlas proposition 1984/85:79 jämte väcktamofioner som hänvisats fill socialutskottet samt två motioner som väckts underden allmänna motionstiden. Utskottettillstyrker i betänkandet det förslag till tandvårdslag som läggs fram ipropositionen. Lagförslaget har utarbetats med hälso- och sjukvårdslagen somförebild och är alltså en s. k. ramlag. Utskottetsm-, c- och fp-ledamöter reserverar sig mot utskottets beslut angående barn- ochungdomstandvården, specialisttandvården, folktandvårdens utbyggnad samtbeträffande sjukhustandvården. M-ledamöterna reserverar sig i första hand förett uppskjutande av lagstiftningsfrågan, innebärande avslag på hela förslaget.Utskottets c-ledamöter reserverar sig även beträffande speciahsttandvården iMalmöhus län. Jag ber inledningsvis att få yrka avslag på samtliga motioner ochreservationer och bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Ipropositionen läggs fram förslag fill en tandvårdslag som skall ersättafolktandvårdslagen 1973:457. Den nya lagen har utformats med hälso- ochsjukvårdslagen som förebild. Ett par vikfiga skillnader finns dock. Enligttandvårdslagen omfattar bestämmelserna om vårdens kvalitet och patientensrättigheter både den offenfliga och den privata tandvården, medan motsvarandebestämmelser i hälso- och sjukvårdslagen endast gäller den offentliga vården.Vidare finns det i tandvårdslagen föreskrifter om skyldighet för landstingetatt självt bedriva tandvård av angiven inriktning och omfattning -folktandvård.Motsvarande föreskrifter finns inte i hälso- och sjukvårdslagen. Iförhållande till folktandvårdslagen skiljer sig tandvårdslagen därigenom attden i princip gäller all tandvård, dvs. både landstingens och de privatavårdgivarnas tandvård. Målet för och kraven på tandvården definieras. Måletför tandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för helabefolkningen. Tandvården skall bedrivas så att den uppfyller kravet på en godtandvård. Detta innebär att den skall lägga särskild vikt vid förebyggandeåtgärder, vara lätt tillgänglig och vara av god kvalitet. En god tandvårdinnebär också att patientens behov av trygghet i vården och behandlingentillgodoses, att vården bygger på respekt för patientens självbestämmande ochintegritet samt att vården främjar goda kontakter mellan patienten ochtandvårdspersonalen. Vården och behandlingen skall så långt det är möjligtutformas och genomföras i samråd med patienten, och pafienten skall upplysas omsitt tandhälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som står fill buds. Innanen behandlingsperiod påbörjas, skall patienten upplysas om vad behandlingen kankomma att kosta. Landstingenges ett utvidgat ansvar för befolkningens tandhälsa. De skall planera alltandvård inom landstingsområdet, både den egna och de privata vårdgivarnas. Deskall samverka med de privata vårdgivarna samt med berörda samhällsorgan,organisationer och enskilda. Liksomi dag skall landstingen själva bedriva tandvård - folktandvård. Folktandvårdenskall liksom f. n. svara för tandvård för barn och ungdomar , förspecialisttandvård för vuxna samt för allmäntandvård för vuxna i den omfattningsom bedömer lämplig. Vidare bör landstingen, som , erbjudatandvård åt patienter som är intagna för vård vid landstingens vårdinrättningaroch åt handikappade, vilkas handikapp fömtsätter särskilda kunskaper ocherfarenheter hos tandvårdspersonalen, särskilt anpassade lokaler ellersärskild utrustning. Frågan om ett lagfäst ansvar för landstingen att svara försådan vård avser regeringen att behandla i ett senare sammanhang. Ansvaretför tillsynen över folktandvården skall även i fortsättningen ligga påsocialstyrelsen. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Utskottetställer sig posifivt fill huvudlinjerna i den föreslagna nya lagen. Dessa harinte heller ifrågasatts i några motioner. Jag går nuöver till att kommentera reservationerna. Ireservafion nr 1 följer upp motion 1984/85:221 av , där man vill avvakta ett förslag från regeringen om ett nytt Tandvårdslag,m. Tandvårdslag, m. m. system för ersättning till tandvården innan man är bereddatt ta ställning fill en ny tandvårdslag. De moderata ledamöterna i utskottetreserverar sig därför och föreslår avslag på hela lagförslaget. Enligt utskottets mening finns det i princip lika bärandeskäl att införa den föreslagna tandvårdslagen som det fanns för den tidigareinförda hälso- och sjukvårdslagen. Den föreslagna tandvårdslagen går nämligenfrämst ut på att dels stärka patientens ställning, dels utvidga landstingetsansvar för befolkningens tandhälsa. Lagförslaget innehåller för tandvården grundläggandeprinciper, som inte i sak har ifrågasatts, och därför finns det enligtutskottets mening inte någon anledning att skjuta upp en lagstiftning iavvaktan på en översyn av ersättningssystemet. Jag beratt få yrka avslag på reservation nr 1, I reservafion nr 2 följer de borgerliga ledamöterna iutskottet, upp två motioner, I motion 1984/85:219 av ,, hemställs att ger regeringen till känna vad som anförtsom folktandvårdens samverkan med privata tandläkare i barn- ochungdomstandvården och möjligheten att anlita annan tandläkare änfolktandvårdens, I motion 1984/85:220 av , , hemställsatt bör ge regeringen till känna att landsfingen inte bör ges dettotala behandlingsansvaret för barn- och ungdomstandvården. Landstingen börsjälva få avgöra hur vårdåläggandet skall uppfyllas. Utskottet delar den i propositionen framfördauppfattningen att landstingen skall ha ett totalansvar för barn- och ungdomstandvårdenoch att landsfingen själva - genom folktandvården - också i huvudsak skallutföra den faktiska vården. Som framgår av propositionen har dock landstingen enligtförslaget vissa möjligheter att genom avtal överlåta den faktiska vården till privattandläkarei de situationer där en sådan lösning är mest ändamålsenlig. De synpunkter somframförts i de här två niotionerna från och i här aktuelladelar får härigenom anses delvis tillgodosedda. Utskottet anser det dockviktigt att slå fast att folktandvården har ett primärt ansvar för barn- ochungdomstandvården. Det gäller inte minst då att den uppsökande och förebyggandevården når alla barn med handikapp, sjukdom och sociala problem i hemmet. Med det anförda ber jag att få yrka avslag på reservationnr 2 och motionerna i berörda delar, I reservation nr 3 följer de borgerliga ledamöterna iutskottet upp två motioner, dels motion 1984/85:219 av ,, där det hemställs att förevarande bestämmelse utformas på ettsådant sätt att folktandvården skall svara för specialisttandvården och övrigtandvård för vuxna i den omfattning som landstingskommunen bedömer som lämpligtoch att det är viktigt med valmöjligheter och konkurrens, dels mofion 1984/85:221 av , , där man vill ha en lagändring på denhär punkten. Motionärernaansluter sig till reservanterna i tandvårdsutredningen. borgerhga reservanterna i tandvårdsutredningen har uttalatatt de kommit till slutsatsen att det saknas anledning att bibehållalandstingens lagfästa ansvar för specialisttandvården för vuxna. Föredragande statsrådet pekar i proposifionen på faktorersom hon anser tala för att landstingen också i fortsättningen bör svara förspecialisttandvården för vuxna. Specialisttandläkarna utför ett merkomplicerat arbete efter remiss från folktandvårdens distriktsvård. En annanväsentlig uppgift för specialisttandläkarna är att vara konsulter åt samtutbilda tandläkarna inom allmäntandvården. Specialisterna kan -om de är knutnafill folktandvården -på ett avgörande sätt medverka till att ett effekfivarevårdprogram utarbetas och genomförs. Även utskottet anser att övervägande skäl talar för attlandstingen även i fortsättningen svarar för specialisttandvården för vuxna.Det möter dock inget hinder för landsting att t, ex, i ett visst fall genomavtal överlåta den fakfiska vården fill en privat verksam tandläkare. Jag ber att få yrka avslag på reservation nr3 och mofionerna i berörda delar, I reservation 5 följer de borgerhga ledamöterna iutskottet upp motion 1984/85:219 av m, fl,, där det hemställsdels att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad somi motionen anförts om folktandvårdens utbyggnad, dels att inteuttalar någon procentsiffra för folktandvårdens andel av tandvården för vuxna,samt motion 1984/85:220 av m. fl., vari anförs attcenterparfiet inte anser att det finns någon anledning att sträva efter35-procentsmålet, när samarbetet mellan landsting och privata tandläkarefungerar bra. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning ifråga om folktandvårdens betydelse för den förebyggande tandvården och denuppsökande verksamheten. Det är önskvärt att folktandvården själv svarar för enbeaktansvärd del av allmäntandvården för vuxna. Utskottet instämmer i uttalandet att folktandvården påsikt bör svara för av allmäntandvården för vuxna. Lokala variationerifråga om tandläkartäthet kan dock övergångsvis motivera såväl högre som lägreandel folktandvård. Jag yrkaravslag på reservation 5. I reservation 6 följer de borgeriiga ledamöterna iutskottet upp mofion 1984/85:219 av m.fl., där det hemställsatt beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförs om folktandvårdens samverkan med privatpraktiserande tandläkarei tandvården vid insfitutioner. Mofionärerna framhåller att när det gällertandvård vid sjukhus och institutioner bör samverkan kunna ske medprivatpraktiserande tandläkare. Vidare säger de att det inte finns någonanledning att förorda att vården skall ges av folktandvårdens egen personal. Utskottet vill för sin del peka på atttandvårdsutredningen har föreslagit att landsfingen skall få ett lagfäst ansvarför de patienter som är intagna vid landstingens vårdinrättningar. Fråganskall nu övervägas inom . Tandvårdslag, m. m. Tandvårdslag, m. m. instämmer utskottet i föredragande statsrådets uttalandeatt ifrågavarande vård liksom hitfills i huvudsak bör ges av folktandvårdensegen personal, men att det även på detta område skall finnas visst utrymme förvårdavtal med privata. Jag ber därmed att få yrka avslag påreservation 6 och bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 68 (): har i samband med betänkandetom ny tandvårdslag också behandlat min motion 1984/85:1782. Eftersom motionenännu inte har lämnat trycket och alltså inte delats fill kammarens ledamöterser jag mig föranlåten att mycket kort informera om dess innehåll. Vi har som alla vet amalgam som tandlagningsmaterial. Kvicksilvrets farhghet för människan är väl känd. Sedanmiljömedvetenheten vuxit sig allt starkare har också vanliga människor insettfaran. utfärdas med jämna mellanrum fiskeförbud för olika vattendrag,eftersom fisken innehåller för höga doser kvicksilver. Det måste betraktas somen paradox att man, som man utfärdar sådana förbud, fortsätter attlaga tänder med material som dels innehåller kvicksilver, dels läcker ut dettatill kroppen. Professor , verksam som ett avsocialstyrelsens vetenskapliga råd, konstaterar att det är svårt att göra ennoggrann riskbedömning i lågdosområdet, eftersom det finns luckor i vår kunskapnär det gäller amalgamets toxiska egenskaper. Trots att man inte vetenskapligtkan frita amalgam som tandlagningsmaterial från risken av att kvicksilverläcker ut i organismen, fortsätter man att använda det. Bevis på amalgamets oskadlighet har begärts av tandläkarei . Kravet har ställts fill . I en delstatförehgger också ett lagförslag om att tandläkare skall vara skyldiga attupplysa pafienterna om att det finns risk för att få kvicksilver i sig omtänderna lagas med amalgam. I har ett medicinalråd som heter T. Till, ispetsen för ett stort antal läkare, patienter och forskare, bl. a.nobelpristagaren , begärt att man skall göra en utredning omrisken med amalgam. I har i parlamentet begärts att iläggning avamalgam på gravida skall stoppas. I och i har kompetenta forskare i ett flertalstudier visat att kvicksilver avges från amalgam i avsevärda mängder- somuflöst metall, som avskavda parfiklar eller som ånga. Ånghalterna har i fleraundersökningar visat sig vara fullt jämförbara med eller högre änindustrigränsvärdena, så snart man använder fyllningarna fill att tugga med -och det är ju vad man gör. Två studier på avlidna personer har dessutom visat attkvicksilver ansamlas i hjärnan i halter som är proportionerliga till antaletamalgamfyllningar. Det har också visat sig att det i det här fallet rör sig omoorganiskt kvicksilver, alltså inte metylkvicksilver, som man får i sig genomfödan. En studie har visat att amalgam kraftigt stör immunsystemetoch ger obalans mellan olika typer av vita blodkroppar. Plast och guld gav ejdessa