prot · G80973 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:73 Om realisationsvinstbeskattningen vid försäljning avbostadsrätter och villor Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 §Svar på fråga 1984/85:332 om realisationsvinstbeskattningen vid försäljning avbostadsrätter och villor har frågat mig vilka åtgärderregeringen har vidtagit "i syfte att genomföra en översyn som belyser huren likartad utformning av reglerna för beskattning vid försäljning avbostadsrätter och villor skall utformas". I bostadskommitléns (Bo 1982:02) uppdrag ingår bl. a. attpröva frågor om utformningen av realisationsvinstbeskattningen påbostadsområdet. Regeringen har därför inte ansett det påkallat att i särskildordning la inifiativ till en sådan översyn som åsyftar med sinfråga. 2 (): Jag tackar finansministern för svaret på minfråga. Finansministern åberopar att det uppdrag som jag åsyftar anförtrotts bostadskommit-lén.Det finns emellertid inte, finansmiinistern, i bostadskommitténs direktivnågonting om skillnaden i beskattning vid försäljning av villor och bostadsrätter.Direktiven är så allmänt hållna att del kan bero på bostadskommitléns initiativoch intresse om frågan utreds. Det finns flera skäl fill att jag ställt denna fråga. Jagtänker då närmast på uttalande i samband med beslut omrealisationsvinstbeskattningen . skrevföljande tänkvärda rader i sill yttrande till skatteutskottet. Jag citerar pås. 37 i skatteutskottets betänkande 1983/84:13: "Liksom vissa av motionärerna finner bostadsutskottetdet väsentligt att realisationsvinstbeskattningen inom bostadssektorn utformasfrån ett bostadspolitiskt helhetsperspektiv och alt därvidbeskattningsreglerna utformas så att likformighet uppnås oavsettupplålelseform. Om realisationsvinstbeskattningen vid försälj ning avbostadsrätter och villor uppfattningär del nämligen viktigt all beskattningsreglerna utformas så alt de är neutralai del enskilda fallet och så all de i allt väsentligt ger samma utfalloberoende av boendeform. Utskottet finner del både motiverat och angeläget allen översyn görs i huvudsak utifrån vad nu anförts." Del här uttalandetfrån bosladsulskotlel har skalteulskollel liksom kammaren instämt i. Del sägsju att man finner del både motiverat och angelägel att en översyn görs ihuvudsak utifrån vad som anförts av bostadsutskottet. Detta är inte en ny fråga, utan den har kommit upp vidolika tillfällen i debatter. Jag tycker all del är en smulabeklagligt att regeringen inte är intresserad av all låta utreda frågan, isynnerhet som så stora organisationer som HSB, , ochHyresgästernas riksförbund uttalat sig för all åstadkomma ett bostadspolitiskthelhetsperspektiv. Jag tycker all på felaktigagrunder drar slutsatser om regeringens intresse för all denna fråga får enlösning. Del är tvärtom så all vi har ett starkt intresse av att frågan får sinlösning. Vid riksdagsbehandlingen drog man också den slutsatsen all del åliggerbostads-kommittén alt pröva frågan. Vad inte nämnde var all en motion medyrkande om tilläggsdirektiv till bostadskommillén avslogs av . Enligt vad jag har inhämtat har bostadskommittén alldelesklart för sig att den har alt behandla den här frågan. Man har under den gångnahösten inlett ett arbete och tagit upp diskussioner i utredningen om hurrealisationsvinstbeskattningen bör utformas i framliden, särskilt med hänsyntill den nya lagstiftning som gäller på bosladsrällernas område. Intresset har alliså klartmanifesterats i och med att kommittén har salt i gäng detta arbete. Vad man kanbeklaga är möjligen att det inte redan finns ett förslag, men frågan är nuunder utredning, och några ytterligare åtgärder från regeringens sida är intenödvändiga. Dessutom bör kommittén efter del här meningsutbytet mellan OskarLindkvist och mig ytterligare en gång ha fått klargjort för sig ätt del åliggerden alt ta upp den här frågan. 4OSKAR (): Jag betvivlar inte alt regeringen ärintresserad - men regeringen är inte intresserad av all göra en översynspeciellt på beskattnings-området när del gäller försäljning av bostadsrätteroch villor. Del är del jag menar alt regeringen borde ha varit intresserad av. Finansministern åberopar direktiven. Jag har direktivenhär, och den enda punkt jag kan anknyta finansministerns svar till är p. 1 idirektiven till bostadskommillén: "En övergripande översyn av systemen för bostadsstöd,dvs. bostadsbidrag, räntebidrag, bostadsbeskattning och avgifter, medutgångspunkten att trygga en god grundslandard och främja ell jämlikt ochintegrerat boende." Del är litet annat än att åstadkomma rättvisarebeskattningsregler för bostadsrätter och villor! Men är det nu så att bostadskommillén verkligen har dennauppgift - och del har ju finansministern sagt att den har - så får vi välhoppas att den kommer med ett förslag till . Del äroacceptabelt att man har skatteregler som skiljer likvärdiga bosläder ål medolika skattesystem. Detta var milt ärende. Jag kan tydligen förlita mig på attdet finns ett intresse hos regeringen. Vi kanske båda nu får invänta vadbostadskommittén har att anföra. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder mot skatteskärpningar för hushållen 2 § Svar på fråga 1984/85:334 om åtgärder motskatteiskärpningar för hushållen har anfört att det avbudgetpropositionen framgår att regeringen inte har för avsikt att höjabasenheten och ställt följande fråga: "Jag vill därför fråga omfinansministern avser vidta någon åtgärd som syftar till att motverka desenaste årens ständiga skalteskärpningar för hushållen." I budgetpropositionen finns intenågot ställningstagande till basenheten . Som framgick av höstensproposition om basenheten vid taxering var syftet med den dågenomförda lagstiftningen all göra det möjligt att tillämpa ett senare beslutom basenheten på alla inkomsttagare. Regeringen kommer alt senare i vår laställning till basenheten . 6 BOLUNDGREN (m): Låt mig tacka finansministern för det intealltför utförliga svaret - orn man skall uttrycka sig milt. Sedan socialdemokraterna övertog regeringsansvaret hösten1982 har skatter höjts till ett sammanlagt nettobelopp av ca 30 000 milj. kr. -i genomsnitt per hushåll . Skatterna har främst drabbathushållen, och del har gjort all skattetrycket räknat på hushållen under 1983och 1984 har ökat . Det visar sig naturligtvis sedan i attantalet socialbidragstagare har ökat mycket kraftigt därför att människor harsvårt att klara sig till följd av de höga skatterna. Beroendet av samhället ökar, i stället för att man skullekunna frigöra människor. En anledning är det urholkade inflationsskyddelav den statliga inkomstskatteskalan. Det innebär att vi har fåttskatteskärpningar fill följd av inflationen. Basenheten - del som man uttryckerden statliga skatteskalan i för att dra skiklgränser - är . för 1985.Om vi skulle ha haft de regler som hade motverkat automatiska skatteskärpningar- det tidigare gällande fullständiga inflationsskyddet - hade basenheten varit8 . Det innebär - vid oförändrade regler i övrigt - att enmedelinkomsttagare med . mer iskatt än han skulle ha Om åtgärder mot skatteskärpningar för hushållen gjort medett fullständigt inflalionsskydd. 1 budgetpropositionen har regeringen inte sagt något ombasenheten för 1986.1 inkomstberäkningen - den beräkning som görs över statensinkomster - har regeringen inte redovisat någonting som skulle kunna påverkasav en förändring av basenheten. Delta lyder självfallet på all regeringen villfortsätta den politik som man drev före 1976-med en skatteskala som genom sinutformning ledde till automatiska skatteskärpningar. Finansministern säger nu att regeringen senare i vår skallla ställning till basenheten. Jag har hört att finansministern till massmediahar lämnat andra uppgifter. Det skulle vara intressant - också för - all få de upplysningar som finansministern möjligen kan lämna. Jag vill därför fråga: Kommer basenheten allhöjas? Kommer den att vara mer än ? Kommer den alt höjas på ett sådantsätt all vi inte får automatiska skalteskärpningar till följd av inflationen? försöker här skapa intrycket altinkomstbeskattningen skulle ha skärpts väsentligt dåskattereformen genomfördes. Del påståendet är uppenbart orimligt, eftersom denstatliga inkomstskatten räknat i kronor har sänkts med över 20 miljarder. Vikan la exempel relaterade till enskilda individer. För en person som 1982 hade en inkomst på . ochsedan har följt den genomsnittliga inkomstutvecklingen och därför tjänarungefär . har den statliga inkomstskatten sjunkit från 9 till drygt7,av inkomsten. För en person med högre inkomst, . , statliga inkomstskatten sjunkit från 18,5 till av inkomsten. Skaltereformen har således genomförts på det sättet altinkomstskatten har sänkts väsentligt. Vi har däremot aldrig hävdat att vi harkunnat sänka det totala skattetrycket. Vad vi har gjort är alt förskjutaskattetryckets tyngdpunkt från inkomster och sparande till konsumtion. Resultaten av delta, , visar sig i all vi nuhar en väsentligt bättre balans i svensk ekonomi, högre sysselsättning, ökadproduktion och ökade investeringar. Undvik, , att tala omvilken politik som leder till ett ökat antal socialhjälpslagare! Såsom denmoderata politiken nu läggs upp i den ekonomisk-politiska motionen blir del desjuka, de arbetslösa, de som behöver färdtjänst, de som går i särskolor som fårbetala skattesänkningsförslag. Undvik därför del sociala patoset!Del passar ovanligt illa för en moderat. 8 BOLUNDGREN (m): Del passar tvärtom alldeles utmärkt. Tillskillnad från regeringen och finansministern inser vi att en myckel viktigsocial reform är all se till alt människor får större möjligheter att klara sigsjälva - att försöka växla ut en del av bidragsberoendet mot lägre skaller. Vi har iolika exempel visat hur den lolalitel vi föreslår faktiskt påverkar de Visserligen får de lägre sjukersättning, men de får samtidigtlägre skaller som balanserar delta. Och genom att införa grundavdrag för barnförbättrar vi barnfamiljernas alltför besvärliga situation. Sammanlagt föreslår vi besparingar som drabbar hushållenpå ca , mén skattesänkningar på näst intill 6 miljarderkronor för de hushåll som tjänar . Del är del som ärintressant. Vi får mindre rundgång och människorna större möjligheter att klarasig själva. Det tycker vi är väsentligt. Del jag sade var alt skattetrycket för hushållen räknat iprocent har ökat . Det märks tydligti del ökande antalet socialhjälpslagare. Människor har fått mindre kvar allröra sig med efter skall. Det har bidragit till all man har behövt stöd, kontantfrån kommunen eller i annan form. Del tycker vi naturligtvis inte ärtillfredsställande, och det borde inte heller finansministern tycka. Skattetrycket har ökat på många sätt, bl. a. genom höjningav bensinskallen och genom höjning av andra skatter. Men en sak som ocksåpåverkar skatteskalan är om inflationsskyddel är fullständigt eller inte. Vimåste då konstatera att inflationsskyddel under åren 1983,1984 och 1985 intehar varit fullständigt. Vid beräkningen av basenheten har man inte tagit hänsyntill den verkliga inflationen utan till en beräknad inflation, som inte harmotsvarat verkligheten. Dét som är intressant alt få vela för framtiden, inteminst därför all regeringen inte har aviserat några som helst förändringar avskatteskalan , är om regeringen avser alt förändra basenheten och omavsikten i så fall är att höja den. Del var den frågan jag ställde. Om tillvaratagande av de regionala hemkonsulenternaskunskaper Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1984/85:348 om tillvaratagande av de regionalahemkonsulenternas kunskaper har frågat mig på vilket sättde kunskapsresurser hemkonsulenterna utgör har tagits till vara. Jag har erfarit alt flertalet av de f. d. hemkonsulenternahar omplacerats inom resp. länsstyrelse. Drygt hälften av dessa har uppgiftermed konsii-menlpolitisk anknytning. Jag kan som exempel på arbetsområden nämnaregionalekonomiska frågor, varuförsörjningsfrågor och prisfrågor. söker vidare fortlöpande engagera de f. d.hemkonsulenterna i sina projekt där så bedöms lämpligt. F. n. medverkar fyraf. d. hemkonsulenter i verkets projekt. Sedan beslutet om all avveckla hemkonsulenlorganisationenfattades har ett femtonlal kommuner beslutat inrätta kommunalkonsumentverksamhet. flertal av dessa kommuner är förhållandevis stora.Härutöver pågår diskussioner eller föreligger principbeslut om inrättande avsådan verksamhet i ett stort antal kommuner. Ökningen när det gäller kommunersom Om tillvaratagande av de regionala hemkonsulenternaskunskaper inrättarkonsumentpolitisk verksamhet bedöms av bli den största sedanmitten av 1970-talel. Denna utveckling bör skapa goda förutsättningar för atthemkonsulenternas kompelens las till vara. 10 (): Jag lackar finansministern för svaret på min fråga. Anledningen till frågan är att del blivit som jagbefarade, nämligen att den kunskapsresurs som hemkonsulenterna utgör intetillräckligt har tagits till vara inom del konsumentpoliliska området. Ipressen från olika håll i landet har man kunnat läsa om hurusom den enahemkonsulenten efter den andra blivit omplacerad vid resp. länsstyrelse ochfåll helt andra arbetsuppgifter. Man kan fråga sig vilka ekonomiska resursersom funnits för del. Även de kommunala konsumenlvägledare som finns haruttryckt oro och osäkerhet inför att den regionala verksamheten inte längrefungerar som sammanhållande och rådgivande organ. Redan iapril 1984 sade följande i en promemoria: "En avveckling av länsstyrelsernashemkonsulentorganisation per ställer enligt Konsumentverketsuppfattning krav på särskilda åtgärder för att mildra verkningarna på delkonsumentpoliliska arbetet. Ett fullständigt bortfall motsvarande de insatsersom f. n. görs av hemkonsulenterna skulle på vissa, konsumentpolitiskthögprioriierade områden medföra synnerligen svåra avbräck. I del relativt kortaperspektiv som har i uppdrag att värderakonsekvenserna av avvecklingen är det främst angelägel att finna de former ochandra förutsättningar som gör det möjligt att driva de lunga och för arbetetmest känsliga delarna av verksamheten vidare. Den kompetens som finns inomnuvarande hemkonsulentorganisation måste därvid tas till vara så långt del ärmöjligt." Jag har i dagens tidningar läst vad chefhar sagt i en intervju, och jag tycker att finansministerns svar rimmar dåligtmed vad som uttalades där. chef sade: Vi saknarhemkonsulenterna . De var vårt folk, våra bevakande ögon. Vi harväldiga svårigheter med att hitta ersättningar för det arbete somhemkonsulenterna bedrivit. Del problem som är Svårast att lösa är hur man skall kunnaupprätthålla kontakterna med skolan. Hemkonsulenterna stöttade och hjälpte, såalt ämnet konsumentkunskap kunde stärkas. Inser ändå inte finansministern att del var ett dåligtförslag socialdemokrater med hjälp av moderater drev igenom i förraåret, när man avskaffade hemkonsulentorganisationen? Vilka rekommendationervill finansministern ge t. ex. de högskolor som tidigare fått god hjälp avhemkonsulenterna i sin konsumenlkunskapsundervisning? Hur många av de kommunersom finansministern hänvisade till har anställt hemkonsulenter? Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Svar på fråga 1984/85:362 om skyldigheten för kommun att betala in medel pålikviditetskonto har frågat mig om jag är bereddatt medge en kommun befrielse från skyldigheten att betala in medel pålikvidiletskonto i de fall då kommunen måste låna upp beloppet. Lagen (1984:501) om inbetalning på likvidiletskonto ingickbland dé åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen som riksdagenbeslöt (prop. 1983/84:200, FiU 45, rskr 421). Lägen trädde ikraft samma månad. Enligt 3 § skall en kommun pålikviditelskonto i betala in ett belopp motsvarande av den delav kommunens lönesumma som överstiger 20 milj. kr. Beloppet jämte 7%årlig ränta betalas tillbaka . Likviditeten inom den kommunala sektorn är f. n. myckelgod. Situationen varierar dock myckel mellan olika kommuner, varför en delkommuner kan ha en svag likviditet, t. o. m. negativ i något fall. Påregeringens förslag beslutade därför att utvidga ramen för extraskatteutjämningsbidrag med 90 milj. kr. för all mildra effekterna för dekommuner och landsting som har en utsatt finansiell situation. Mot dennabakgrund ansåg att det inte fanns behov all härutöver medge kommunerbefrielse från skyldigheten att sätta in medel på likviditelskonto. Extra skatteutjämningsbidrag beviljas av regeringen efterförslag av en parlamentariskt sammansatt nämnd, skatteutjämningsnämnden. har vid sin prövning av ansökningarna om bidrag beaktat den ränteförlustkommunerna gör medlen står inne på likviditets-konto. Förkommuner med mycket svag likviditet har ränteförlusten beräknats efterskillnaden mellan utlåningsränla och räntan på likviditets-kontot. förslag har ett trettiotal kommuner beviljats bidragför all bl. a. täcka ränteförlusterna på likvidilelsindrag-ningen. Del kan också framhållas all beslut fattades ijuni månad, varför kommunerna haft relativt god tid på sig all planera sinekonomi inföi-likvidileisindragningen. Enligt bestämmelser i lagen om inbetalning pålikvidiletskonto får regeringen medge befrielse från skyldigheten alt betala inmedel endast om det finns synnerliga skäl. Härav följer att dispensgivningenskall vara myckel restriktiv. Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits för attlindra påfrestningarna för kommuner som är i en utsatt finansiell situationanser jag att enbart den omständigheten att en kommun måste låna upp kapitaltill inbetalningen inte utgör ett sådant skäl. Om skyldigheten för kommun att betala in medel på likviditetskonto 12GUNILLA (): Jag tackar finansministern för svaret. Min frågagällde huruvida kommuner som inte har likvida medel ulan 10 protokoll 1984/85:70-73 Om skyldigheten för kommun att betala in medel på likviditetskonto tvingaslåna upp pengar kunde få befrielse från skyldigheten att betala in pengar påett likviditelskonto. Svaret är tydligen nej - pengarna skall betalas in.Finansministern förslår säkert att jag är besviken. Uttrycket likvida medel betyder enligt språklig definitionomedelbart tillgängliga betalningsmedel. I de fall där en kommun först måste gesig ut på lånemarknaden för att skaffa fram pengar kan man, såvitt jag förslår,inte tala om likvida medel - de är inte tillgängliga. Ändå kräverfinansministern att pengarna skall betalas, in på likviditelskonto. I den lagstiftning som ligger till grund för beslutet attinrätta likviditelskonto finns en formulering om alt om del finns synnerligaskäl får regeringen medge befrielse, helt eller delvis, från skyldigheten altbetala in medel på likviditetskonto. Jag hade hoppats att detta undantag hadekunnat vara tillämpligt i de fall som jag tagit upp. Det kan ju röra sig omganska stora belopp. För att ta ett exempel från min hemkommun Marieslad, sommåste, låna, kan jag nämna att en ränteförlust på på 3,4 miljoner utgör . Det blir en ekonomiskt tung börda förkommuninnevånarna. Av finansministerns svar framgår alt regeringen efterförslag av en parlamentariskt sammansatt nämnd, skatteutjämningsnämnden, kanbevilja extra skatteutjämningsbidrag. Min fråga till finansministern blir då:Skall svaret i denna del tolkas så, att alla kommuner - således även Mariestadskommun, som ju är i den situationen alt man måste låna upp pengar -kommer attbeviljas bidrag som motsvarar ränteförlusten på de pengar som satts in pålikviditetskontot? säger sig vara besviken på mittsvar. Jag måste då säga alt jag är ytterligt förvånad över , av del enkla skälet att riksdagsgrupp har motionerat omalt skall överföras från landets kommuner till staten.Därför måste jag fråga : Hur går del hela ihop? Hur blir del medomsorgen om kommunerna, som ju på likvidilelskonlol mot ränta måste hållainne pengar ? Hur stämmer detta överens med rånöverfallpå kommunerna när del gäller alt dra av de 4 000 miljonerna? Sedan måste jag beträffande Marieslads kommun ställaföljande frågor. Marieslads kommun skall i fortsättningen till staten betala in2 % av sitt skatteunderlag, om man i får som man vill. Vad menardå med sitt resonemang? Vad skall Marieslads kommun göra åt delhär? Skall dela ut bidrag för all täcka de förluster somMariestads kommun drabbas av på grund av att kommunen förlorat av sittskatteunderlag? Jag vet inte om har fåll kompensationför all skatten på juridiska personer har förstatligats. Antagligen har mandel. Också den kompensationen vill dra in. Jag tycker all GunillaAndré skall sätta sig ned och räkna på förslag och se vad delinnebär för . Sedan kan fråga sig om dettaresone- mang är rimligt och om hennes besvikelse över dennuvarande politiken Nr 73 verkligen är förenlig med hennes agerande i egenskap av cenlerpartisfisk TicHaffen den riksdagsledamot. 14 GUNILLAANDRE (c): Del finns vissa politiker som agerar enligttesen att anfall är bästa försvar. Del är väl vad finansministern har gjort idel här sammanhanget. Del är ju på del sättet att vi här i har vissaroller. Som riksdagsledamot har jag således förmånen all få ställa frågor tillstatsråden - i del här fallet till finansministern. Låt mig bara säga en sak till när det gäller angreppet påvår partimofion, nämligen all del här är fråga om en annan utformning än närdel gäller den fråga som jag ställt. Jag vill fortfarande ha ett svar på minfråga; Kommer det extra skatleuljämningsbidragel alt innebära alt de kommunersom jag nämnt - även min hemkommun - blir kompenserade för de ränteförlustersom de kommer att drabbas av i samband med all pengarna i fråga sätts in pålikvidilelskonlol? Om planerad indragning av färjeförbindelsen mellan Järnaoch i kommun Jag lever helt och fullt upp till denrollfördelning som råder här. Jag har besvarat fråga, och ävenden följdfråga som hon senare ställt. Det framgår av milt svar att de extraskatteutjämningspengarna nu är fördelade och alt de icke kommer alt fördelasutifrån någon kalkyl över de ränteförluster sorri kommunerna gör. Men tilldetta måste jag, herr talman, lägga - även jag är ledamot av denna riksdag -att någon konsekvens och något sammanhang måste man begära även avcenterpartiets riksdagsle damöler. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:339 om planerad indragning avfärjeförbindelsen mellan och i kommun Med anledning av att beslutat altdra in färjeleden mellan och i kommun har mig om jag är beredd all la initiativ för all säkerställa att rimligasociala hänsyn får bli avgörande i detta och liknande fall. Vägverkels beslut har överklagatsgenom besvär till regeringen. Med anledning av alt ärendet kommer attremissbehandlas och senare bli föremål för beredning i är jagnu inte beredd att uttala mig i frågan. 17PAR (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga, sådant det nu är. Omplanerad indragning av färjeförbindelsen . mellan och iSödertälje kommun Ulvsundsfärjan, som förbinder Ylterjärna och , harvarit nedlägg-ningsholad . Tanken på all lägga ned färjan har mötts avstarka protester från de boende under hela den lid som frågan varit aktuell.Det beror på all konsekvenserna av en nedläggning av färjeförbindelsen ärmycket stora. För lokalbefolkningen på norra kommer reseavståndettill kom-muncentrum, till flertalet arbetsplatser osv. all förlängas medungefär 2 mil. Detsamma gäller den inte så lilla grupp arbetstagare som pendlarmellan och , som ligger i . Dessa arbetstagaremåste förlänga sin resa med 2 mil för alt komma dit. Dessutom har färjeförbindelsen stor betydelse för detrörliga friluftslivet. ligger i utkanten av , ochdel är stora människoströmmar som reser med färjan, i synnerhet sommartid.Mörkö är ett myckel attraktivt område för det rörliga friluftslivet. Jag kan inte låta bli all nämna ell gripande brev som jagfåll från en boende vid ett av de hem för psykiskt utvecklingsstörda som finnsi . Brevskrivaren skildrar vältaligt vilken betydelse har för henneoch hennes kamrater som utflyktsmål osv. Denna möjlighet kommer i praktiken altbli stängd om vägen förlängs med mil. På finns också ett hem för flickor som har socialaproblem. Man arbetar intensivt med att på olika sätt integrera flickorna isamhället.