prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Till vill jag säga att jag talade om i mitthuvudanförande att def ligger på lott att fa upp avgasfrågorna.Därför berörde jag inte dessa frågor i den översikt som jag gjorde, Def ärmycket möjligt atf har rätt, men det vill jag överlåta åt UlfLönnqvist atf fa ställning till. 51IVAR VIRGIN (m): Oron över den miljöförstöring som följer iluftföroreningarnas spår har ökat påtagligt . Det är ingentvekan om att varit ett centrum för såväl oro som debatt. Deomfattande skogsskadorna var en självklar utgångspunkt. När det visade sig att utsläppen av kväveoxid och kolvätenfrån bilar var en huvudorsak till skadorna och att påverkan på träden skergenom direktverkan i trädens livsprocesser, gjorde den borgerliga västtyskaregeringen en kraftfull polifisk viljemarkering atf snabbt komma till rätta medproblemet genom förslag om en övergång till avgasrenade bilar. Förslagen gickut på en frivillig övergång, stödd av kraftiga miljövårdsstimulanser i form avskatterabatter. Skafterabatterna träder i kraft , ochavsikten är atf genom dessa få en mjuk övergång fill , då alla nya bilarskall vara försedda med avgasrening. Moderata samlingsparfiet har i en rad motioner ochtidigare år pekat på den västtyska ledarrollen i detta hänseende och föreslagitatt vårt land skall sträva efter en liknande lösning, I dessa förslag har viutgått från att åtgärder i , som accepteras av den gemensammamarknaden, självklart också måste accepteras om de vidtas i vårt land. Vi är däremot rädda för bestämmelser och särkrav, somskulle försvåra den gemensamma marknadens bilexport fill vårt land. De skullelätt kunna leda till motåtgärder från den gemensamma marknadens sida, somskulle skulle kunna drabba svensk bilexport till denna. Det har vi infe råd med.Det skulle kunna skapa arbetslöshet i bilindustrin och ekonomiska svårigheterför den, I regeringens proposifion 1984/85:127, Program motluftföroreningar och försurning, föreslås skärpta avgasreningskrav förpersonbilar, motsvarande nuvarande amerikanska s, k, 83-krav, atf införasobligatoriskt , som i , och frivilligt fr, o, m, 1987 årsbilmodeller, I propositionen nämns ingenfing om hur en sådan frivilligövergång till avgasrenade bilar skall ske, och det är en stor brist. En stimulansi form av skafterabatter är en absolut nödvändighet, annars kommer självfalletde flesta bilköpare att välja de billigare bilarna utan avgasrening. Utskottetkonstaterar också i betänkandet att "det torde bli nödvändigt att införaekonomiska styrmedel". Enligt moderat uppfattning bör spelreglerna klarläggas såsnabbt som möjligt. Och den frivilliga övergången till avgasrenade bilar bordedå kunna påbörjas i mitten av , kanske t, o, m, tidigare. Detta skullevara av stort värde från miljösynpunkt. Jag skall gärna erkänna atf de förhandlingar inom dengemensamma marknaden på bilavgasområdet som har förts och som kommer attfortsätta har komplicerat den här frågan högst avsevärt. Det verkar somom kommer att tvingas att minska skatterabatten på avgasrenadebilar. Sannolikt kommer också en gruppindelning av bilarna att genomföras, därden västtyska linjen accepteras för bilar med över 2 1 cylindervolym men därnågot lägre reningskrav och längre övergångstider införs för bilar under 2 Icylindervolym. Detta innebär helt klart en försämringav den ursprungliga västtyska Hnjen, Men man kan också hävda att västtyskarnashårda krav utövat en stark påverkan på de övriga medlemsländerna i EG,självfallet i positiv riktning. Det är viktigt att gör sin röst hörd i dessaförhandlingar och över huvud taget försöker fördjupa def miljöpolitiskasamarbetet med den gemensamma marknaden. En annan viktig miljöfråga är de gränsöverskridandeluftföroreningarna. Luftkvaliteten i är starkt beroende av utsläpp iandra länder. Det är egentligen endast om svaveldioxiden som vi har godakunskaper. För eft par år sedan motsvarade våra egna utsläpp ca 45 %av vad vi tog emot i form av nedfall. Eftersom vi exporterar svaveldioxid tillomgivande länder, svarar svenska källor endast för av nedfallet i vårtland. Enligt den statistik som propositionen bygger på mottar vimest svavelnedfall från , , och ,Enligt andra källor, tagna från den ansedda miljöfidskriften Ambio, får vi mestfrån , , , och , Vilkenstatistik som är riktig tror jag ingen kan gå i god för. De bygger på sammagrundmaterial från det europeiska mätprogrammet i FN:s regi. Om vi räknar svavelutsläppen i kilogram per invånare, topparÖsttyskland och listan i med 240 resp, per invånare och år, och ligger på ca . Det är ungefär den siffra man har i , ligger betydligt lägre, I proposifionen återfinns också en sammanställning överberäknade minskningar i svavelutsläppen , De västligaindustriländerna står för betydande minskningar, normalt och mer, medanöststaterna ligger på mellan O och . Enligt regeringensegen prognos kommer att minska sina svavelufsläpp med 30 %mellan åren 1980 och 1995, Det är än vadfrettioprocenfsklubben kräver. Skillnaden är ju relativt måttlig. Mot bakgrundav dessa fakta är regeringens olika ensidiga utspel mot Storbritanniensvårförståeliga. Betydligt mer konstruktivt borde det vara att i detinternafionella förhandlingsarbetet föra fram krav på miljövårdsavgiffer för deluftföroreningar som ett land exporterar. Därmed skulle en luftvårdsfond kunnaskapas för att användas fill investeringar för att minska utsläppen. Det tyckervi alltså var ett konstruktivt förslag. Vi är glada atf utskottet delar denuppfattningen, Def är en linje som centerparfiet och vi har drivit. När det gäller våra egna utsläpp av luftföroreningar, somframför allt kommer från förbränning, bör enligt moderat uppfattning målet varaatt minska aU förbränning och atf ställa höga reningskrav på den förbränningsom vi ändå tvingas att acceptera. Vi kan konstatera att vårt lands förbrukning aveldningsolja halverades , från 20 miljoner m'' till ca10 miljoner m. Denna minskning av oljeförbrukningen stimulerades av deborgerliga regeringarna genom energisparåtgärder. Den snabba prisstegringen påoljan är ändå den dominerandefaktorn i den snabba förändringen. Vi kan med glädje konstatera att detta har resulterat i enväsentlig minskning av luffföroreningarna. Uppskattningsvis har det svenskalufthavet befriats från ungefär svaveldioxid och tiotusentals tonkväveoxider . Det är en miljöförbättring som sannolikt minskat antaletcancerfall som beror på luftföroreningar med flera hundra . Elenergin från våra kärnkraftverk har bidragit i denna förmiljön så positiva omställning. En fortsatt nedgång i oljeförbrukningen ärväsentlig inte minst från hälso- och miljösynpunkt. bör utsläppen frånoljeförbränning sänkas till svavel per megajoule, Def motsvarar eneldningsolja som innehåller svavel, alltså obetydligt över den s,k, villaoljan. När def gäller förbränning av kol har vi åter fört framvåra förslag på en väsentlig skärpning av nu gällande krav. Svensk teknik har visat att förslaget är fullt realistiskt. Om detgenomförs får vi dessutom en positiv bieffekt genom en kraffig minskning avkväveoxiduf-släppen. Vi för också fram i vår motion och reservation bestämdakrav vid förbränning av biobränslen. Miljöproblemen i samband med användning avbiobränslen har i ökad utsträckning uppmärksammats. I vår motion 2986 har vibl. pekat på dioxinrisken. Vi har också pekat på miljövänliga energiformer.Vattenkraften är normalf billig, förnybar och okänslig för internationellastörningar. Dock finns det enligt vår mening bestämda gränser för hur mycketvattenkraft vi kan bygga ut. Vi ligger nära den gränsen och kan infe gå längre,om inte viktiga miljövärden i form av bl. a. skönhetsupplevelser skalläventyras. De fyra stora Norrlandsälvarna skall självfallet skyddas. En utbyggnad av gasnätet i sydvästra upp till enförbrukning av 2 miljarder m naturgas - det motsvarar eldningsolja- borde kunna vara ekonomiskt fördelaktigt då själva kostnaden föröverföringssystemet från redan är antagen och man skulle kunna utnyttjasystemet maximalf. En övergång från eldningsolja till naturgas av dennaomfattning innebär från miljösynpunkt stora vinster. Svaveldioxidutsläppenskulle minska med , om uteslutande tung eldningsolja med 1 %svavel ersattes. Kväveoxidutsläppen skulle också kraftigt minskas, med ungefär60 % i förhållande till eldningsoljan. De största miljöförbättringarna kan vi få genom attutnyttja elströmmen från våra kärnkraftverk i värmepumpar, där energin dessutomtill två tredjedelar kommer från vatten, mark eller luft. Det är glädjande attkunna konstatera atf gör en mycket kraftfull satsning på värmepumpar,som kommer atf ersätta flera hundra tusen kubikmeter olja. Kärnkraften är med andra ord basen för ett miljövänligtenergisystem. Regeringens bindning till en avveckling av kärnkraften ärfrån miljösynpunkt olycklig. Utvecklingen visar dessutom successivt atf säkerhetsproblemenmed kärnkraften går atf lösa. Jag kan konstatera atf vid ett besök iForsmark för uttryckte sig mycket posifivt om dessa möjligheter att lösa säkerhetsproblemen. Våra möjligheter att långsiktigt lösaluftföroreningsproblemen utan kärnenergin är enligt vår uppfattning små. Vi har i vår motion framfört idéerommiljövårdsstimulanser. Vi kan konstatera att miljöskyddet kommit längst i dedemokratiska marknadsekonomierna. Enligt vår uppfattning gäller def därför attutnyttja marknadsekonomins goda egenskaper i miljövårdens tjänst. Marknadshushållningenhar ju visat sig vara det sysfem som på ett överlägset sätt styr våra totaltsett knappa resurser mot de områden där de gör den största nyttan.Marknadshushållningen bidrar alltså i sig till en god hushållning med våranaturresurser. Def är också det system som ger den enskilda människan stortinflytande och stor frihet. Ett problem vid en viss miljöförstöring, t. ex. utsläpp iluft och vatten, är att den som orsakar skadan inte drabbas av de negafivaeffekterna. Def är därför naturligt att försöka korrigera marknadsekonominsfelfunktion härvidlag genom miljövårdsavgiffer eller miljövårdsrabatter, så atfkostnaden för miljöskador läggs på dem som är upphovet till skadorna. I energiproduktionen tas normalt inte hänsyn fill deskador som förorsakas på miljön. Det finns olika sätt att rätta till dettaproblem. Man kan förbjuda viss energiproduktion och man kan genom koncession gebestämda villkor om luftföroreningar, säkerhetsbestämmelser osv. Vi tycker utöver koncessionskrav bör använda stimulanser i form av t. ex.skatterabatter. För atf sfimulera miljövårdsarbetet och åstadkomma störremiljövårdssatsningar än vad man har i givna koncessioner kan def vid enanläggning som är ställd under dessa krav införas ett system med återbetalningi förhållande till miljövårdsinsatsen på anläggningen. Jag kan berätta att man vid eft kolkraftverk inte långthärifrån är mycket noga med att exakt följa de regler som är uppställda ikoncessionen. Så fort man får bättre värden och lägre utsläpp än tillåtet fillomgivande luft, ökar man inblandningen av högsvavligt kol. Man försökerkorrigera värdena så att man kommer upp till de värden som är godkända ikoncessionen. Med eft system där man så att säga får betalt för att göra ettgott jobb genom att hålla lägre värden än man egentligen är tvingad till skulleolika anläggningar kunna sfimuleras fill en god miljövårdsinsats. Det härtycker vi skulle vara ett viktigt miljöpolitiskt instrument. 52LENNART BRUNANDER (c) replik: talade om bilavgaserna och viktenav att ha ett samarbete med EG. Det kan vara rikfigt och bra. Det gäller ocksåatt kunna påverka EG. Men redogjorde även för de problem som haruppstått i och med att EG nu skjuter dessa beslut framför sig. Jag skulle helt enkelt vilja ställa frågan: Borde det infevara rimligt - med tanke på den betydelse som våra egna kväveutsläpp har - atfompröva det ställningstagande som moderata samlingsparfiet har gemensamt medsocialdemokraterna, för atf vi på det sättet skulle kunna få en bättresituafion och tidigare införa bestämmelser om rening av bilavgaser? Sedan skulle jag rent allmänt vilja säga att på miljön är litet märklig. Han säger atf om vi skall vara aktsamma ommiljön, skall vi satsa på kärnkraften. Då har man infe mycket känsla för vadsom är ansvarigt inför kommande generafioner, 53 () replik; Jag skulle gärna vilja säga till vi socialdemokrater inte långsiktigt vill acceptera kärnkraften som basenför el- och värmeproduktionen - inte ens av miljöskäl. Jag tror nämligen att man genom rökgasavsvavling och andraprocesser kan skapa en god miljö även om man använder t, ex, olja och kol ellerandra bränslen. Jag har själv i min hemstad sett hur omgivningen fill ensvavelfabrik har förändrats från nära nog en öken till att vara ett grönt ochblommande område, tack vare en effektiv rökgasavsvavling. Man behöver alltsåinfe tro att def måste vara den s, k, rena kärnkraften som ger sådanaförbättringar. Beträffande de internationella utblickar som vill jag säga: Jag tycker inte atf det finns någon anledning atf frånden här talarstolen utdela ris och ros internationellt och kanske specielltinfe atf försöka försvara hållning. Det är ju ett land som harvisat ringa intresse, Virgin säger atf det bara kommer att ta längre attnå målet , Men det är väl så att England.startar från ett mycket sämreutgångsläge, och då kanske inte innebär så mycket i fråga omutsläppsbegränsning, om man använder en internafionell måttstock, säger att miljöskyddet skulle ha kommit längsti de demokratiska marknadsekonomierna. Vi vet atf det i och USAfinns ett mycket gott miljömedvetande på vissa områden och att man kommitlångt, i t, ex, på bilavgasområdet. Men def finns också områden - i t,ex, när det gäller svavelutsläppen och de försurande luftföroreningar som försöver bl, a, fill - där man inte har gjort så mycket för att begränsautsläppen, Def är ett ständigt diskussionsämne mellan och hur manskall komma till rätta med dessa luffföroreningar. Skall man nämna några länder som kommit långt även iinternationellt hänseende på miljövårdsområdet skall man helst nämnavälfärdsstaterna i , De går främst i denna kamp, både internationellt ochnafionellt. Och även om vi har mycket som vi fortfarande behöver ta itu med häri landet, får vi ändå, om vi skall se med internafionella glasögon, säga att vihar kommit långt på miljövårdsområdet här i landet. 54PAUL LESTANDER (vpk) replik: sätter mycket stor filltro fillkärnkraften, både när det gäller dess effektivitet och när det gäller dessmiljövänlighet. Men för att vi skall kunna komma till rätta med de omfattandeförsurande utsläppen och använda mindre energi handlar det ytterst omsparsamhet, teknikanvändning, återanvändning, styrning av processysfem,varvtalsreglering och annat. Det gäller också att etablera solvärmetekniken för attvärma upp vår jord. Solen är en synnerligen miljövänlig energikälla, som vimycket väl skulle kunnaanvända, om man bara kommer fillräckligt långt i den tekniska utvecklingen. Kärnkraftensmånga problem är enorma, och de är i mycket stor utsträckning ännu olösta på t,ex, avfallefs område. Vi kan också, i fråga om de länder som vi har ganska braöverblick över, se vad som händer på de ställen där man har brutit uran.Kärnkraften är ingen bra och miljövänlig teknik. Anf.55 () replik: Vad gäller bilavgaser gör vi en annan bedömning än . Vi ärrädda för att vidta obligatoriska åtgärder då vi inte tror attdet skulle accepteras av den gemensamma marknaden, Def är möjligt atf man iförhandlingar kan nå fram fill en accept, och då kan vi godta åtgärder av dennatyp. Men def läget har vi inte kommit i. Det land som har visat vägen i Europaär därför det land som enligt vår mening kan följa. Det har hitfillsvarit , och jag hoppas att def kommer att vara så även i framtiden.Jag tror att de västtyska reglerna utgör den praktiska gränsen för hur långt vii detta avseende kan komma. Jagvill ingalunda försvara , Jag kan bara konstatera attStorbritannien har minskat sina svavelutsläpp , vilketinternationellt sett är en mycket hög siffra, I fallet tyckerjag att den har gjort fel på egenfligen bara en punkt. Detär att regeringen ensidigt har riktat kritiken mot , Det finnsländer betydligt närmare som har ett stor ansvar i detta sammanhang. Detär bara att konstatera att det finns en grundläggande skillnad i våruppfattning om kärnkraftens miljövänlighet. Vi skall dock leva med kärnkrafteni till, och vi kommer, som jag ser det, att kunna använda den på ett sättsom är mycket gynnsamt för vår miljö. Bara genom att utnyttja elström för attdriva värmepumpar ger kärnkraften en utväxlingseffekt som är mycket positiv. Jag hävdar mycket bestämt att marknadsekonomiernahar större möjligheter än kommuniststaterna att genomföra miljövårdsåtgärder.Jag räknar självfallet som en marknadsekonomi, och jag hoppas atf detså får förbli. Ett av de länder som har lyckats mycket bra i detta avseende ärJapan, och def är ju i allra högsta grad en marknadsekonomi. 56 vice falmanANDERS (): Herr talman! känner vi alla fill försurningensorsaker och effekter, åtminstone i deras huvuddrag. Om orsakerna kommerfortlöpande nya rön, som visar på nya faktorer som måste tas med i beräkningen.Men på det hela taget vet vi att svavel- och kväveoxidutsläppen är stora bovari dramat. Påsamma sätt känner vi fill förändringen av biologin i sjöarna, spridningen avtungmetaller och skogsdöden. Ändå är jag rädd för att vi, när det gällereffekterna, kanske bara har sett toppen av isberget. Kanske döljer sigfortfarande stora problem under ytan. Kanske kommer snart rapporter om nya förändringar och fler skador i miljön som en följd avförsurningen. I def här läget måste man göra allt som är möjligt för attkomma till rätta med problemen. Här måste alla åtgärder som över huvud taget ärmöjliga att genomföra sättas i verket. Vi har från sida föreslagit en rad konkreta åtgärderpå försurningsområdet. Vi har föreslagit olika vägar atf minskasvavelutsläppen. Vi har föreslagit begränsningar i användningen av försurandegödselmedel. Vi har föreslagit ett internationellt agerande genom tillskapandeav en särskild luftvårdsfond. Vi har också föreslagit kraftåtgärder när det gällerinförandet av blyfri bensin och katalyfisk avgasrening. Detta har vi gjortdärför att det tveklöst är utsläppen av kväveoxider i bilavgaserna som är detmest akuta problemet och därför att insatser på det området ger de snabbasteresultaten. Vi har föreslagit åtgärder på just bilavgasområdet därföratt def är åtgärder som är välkända, Def är åtgärder som redan finns genomfördai andra länder. Det är alltså infe en fråga om atf ge sig in på något okänt ochtekniskt eller ekonomiskt riskabelt. Vad jag talar om är naturligtvis förslaget atf införablyfri bensin i och att fr, o, m, bilmodeller krävakatalytisk avgasrening. Dessa åtgärder skulle påtaghgt bidra till att minska deförsurande utsläppen. De skulle dessutom ha posifiva effekter när det gällerandra miljöproblem, inte minst blyutsläppen. Vi vet att de åtgärder vi har föreslagit har ett mycketstarkt stöd hos svensken i gemen och hos miljövårdande organisafioner ochmyndigheter. Men - och det är naturligtvis def allvarliga - åtgärderna har intestöd hos den socialdemokratiska regeringen. Regeringen vill haka upp alla sina åtgärder när det gällerbegränsningen av bilavgaserna på hur man gör inom den gemensamma marknaden, EG,Men def vet vi ju redan. Vi vet att man inom den gemensamma marknaden inte äröverens. Där har man ännu inte kommit i närheten av en överenskommelse som inomöverskådlig fid leder fram till de nödvändiga åtgärderna när det gällerbilavgaser. På den osäkra, för att inte säga avlägsna grunden vill alltsåregeringen bygga sitt agerande, I verkligheten innebär det att man helt svikerde mest grundläggande kraven på ett fast svenskt agerande i miljösammanhang, Istället för att vara bland de länder som driver på, har numera infe ensstyrfart i kampen mot försurningen. Vi är, herr jordbruksminister, på väg attbli ett bihang till industripolitiska överväganden inom den ekonomiskasammanslutning som vi själva inte fillhör. Det tycker jag är tråkigt. Jag skullet,o,m, vilja säga att det är oacceptabelt. För trodde jag att det hela på något sättberodde på ett missförstånd, att regeringen helt enkelt hade gjort en tabbe närden skrev propositionen och att regeringen nu ångrar sig. Så är det infe. Detkan vi konstatera efter utskottets behandling. Och framför allt kan vikonstatera det efter att i radions Morgon-eko i går ha hört hur statsministernsjälv för det första visade en stor okunnighet om vad saken egentligen gälleroch för det andra än en gång bekräftade atf den socialdemokratiska regeringentänker 5 protokoll 1984/85:138-139 görasig helt beroende av utvecklingen i andra länder. Såhär sade : "Den här gången har vi valt atf försöka samlaländerna och gå i spetsen, och", fortsatte statsministern, "detta ären internafionell kamp där vi har återtagit så att säga en internationellledning," Jag kan lova statsministern och jordbruksministern atf detnumera infe är så många andra länder som känner igen på denbeskrivningen, , Statsministern tycks inte bara vara helt omedveten om hurdansituafionen egentligen är på internationell nivå i den här frågan, utan hanredovisar också en syn på hur det bör bli i som är än mer förvånande, "VimenaV att vi ska fram, både när det gäller katalytisk rening och när det gällerblyfri bensin så snabbt som det är tekniskt möjligt att nå fram", sägerOlof och fortsätter: "Jag tror att vi kommer i realiteten att hakatalytisk rening , även om vi gör det på frivillighetens väg men i såfall får vi vidta de skattepolitiska och andra åtgärder som gör detattraktivt," säger vidare i radiointervjun: "Vi tapparinget tempo, för def är först som vi kan ha blyfri bensin på alla våramackar. Det är ju den tidpunkten då vi kan ha katalytisk rening på våra bilaroch dit ska vi också nå si eller så," Detta var alltså ett citat av vadstatsministern sade i går. Jagvill till jordbruksministern gärna passa på att ställa frågan: Vad menaregentligen regeringen? Instämmer man numera, fr. o. m. i går, i kravpå atf katalytisk rening skall vara införd fr. o. m. Ärdet det man säger? Det återspeglas i så fall dåligt både i propositionen och iutskoftsmajoritetens ställningstaganden. Ellermenar man att man skall åstadkomma det hela genom att, som statsministern sade,göra def attraktivt? Tror jordbruksministern att skattelättnader och liknanderäcker för atf ha genomfört en övergång till katalytisk rening fr. o. m. I så fall är nog han och statsministern ganska ensamma om det.Om man tror detta, vad är i så fall regeringens konkreta förslag i denriktningen? Varär de konkreta förslagen som innebär en ekonomisk stimulans för den enskildebilägaren som börjar söka sig fill bilar med katalytisk rening? Det var ju såstatsministern sade i går. Isjälva verket är def faktiskt så att med def ställningstagande som regeringenhar gjort är och förblir bilar med katalytisk rening inte ens typgodkända iSverige. Det beror på att de inte kan godkännas förrän man har tillräckligt godtillgång på blyfri bensin i landet för att de katalytiskt avgasrenade bilarnaallfid skall få rätt - blyfri - bensin. Så är def alltså i prakfiken med denmiljöpolitik som regeringen är företrädare för. Man tillåter inte enskatalytisk rening - än mindre stimulerar man den. Jagvill påstå att har haft ett gott miljörykte. Våra ansträngningar attåstadkomma och att sedan få den ratificerad lyckades. Därmedlades under vår regeringstid grunden för ytterligare ansträngningarinternationellt och i . Regeringensagerande , eller kanske snarare brist på agerande, har förändrat den härbilden. Det är infe längre som leder på miljöområdet. kommerSverige sent omsider rantande efter, om uttrycket tillåts. Den socialdemokrafiska miljöpolitiken harblivit ett fiasko, och det tycker jag uppriktigt är tråkigt. Jag tycker somsagt atf det är tråkigt, herr jordbruksminister. Frågan är så viktig att vibehöver vara många i kampen för en bättre miljö. Jag och många med mig är nudjupt oroade över regeringens brist på intresse för att göra någonting konkreti miljöfrågorna, särskilt när det gäller försurningen. Från sidakommer vi inte att släppa frågan.