prot · G809160 · 1984-12-31 00:00:00 — Därmed vill han antagligenuttrycka ett visst misshag med reformen. Jag noterar bara att de brister somBirger Hagård sedan pekade på i hög grad beror på bristande ekonomiskaresurser. Jag kan emellertid inte finna atl slår för förslag somskulle innebära någon väsentlig förändring av de ekonomiska resurserna förhögskolan. Beträffande byråkratiseringen vill jag påstå aft det infeär någon här som älskar onödig byråkrati. Vi har vid skilda tillfällendiskuterat den saken, och vi har överlämnat till de lokala styrelserna att ihög grad utforma sin egen organisation. Man kan lokalt göra mycket för atfbegränsa byråkratin. Flertalet av de frågor som behandlas idetbetänkande som vi nu diskuterar, nr 32, är sådana som var föremal fördiskussion och ställningstagande , då med anledning av denforskningspo-lifiska proposition som regeringen hade presenterat. Vi tillämpar numera den ordningen att regeringen varttredje år i en mer omfattande proposition redovisar förslag och riktlinjer förpolitiken pä forskningens område. Ett viktigt syfte med denna ordning är att fätill stånd en mer långsiktig planering av verksamheten. Om detta syfte skallfillgodoses Vissa för forskning ochforskar-utbddning gemensamma frågorm. är detviktigt atf statsmakterna, regering och riksdag, avhåller sig från atf göraårliga korrigeringar av de beslut som omfattas av treårsplanerna. Med andra ordär det angeläget atf vi uppträder med konsekvens i förhållande lill fattadebeslut på detta område. Det är mot denna bakgrund som utskoffef på flera punkterhaft anledning alt avvisa förslag i motioner som behandlas i betänkande nr 32.Samma gäller, kan jag redan härsäga, flera frågor som behandlas i betänkande nr33. Sludiefinansieringssystemef är ett viktigt instrument föraft förbättra villkoren för forskarutbildningen och påverka rekryteringen tillden. föreslås att doktorandljänster skall utgöra ellreguljärt inslag i sludiefinansieringen, och del är välkommet. Fördelarna meddoktorandljänster jämfört med utbildningsbidrag är flera. Framför allt medförde en bällre social trygghet för de studerande. Kvar slår emellertid problemet att kunna tillföra medel itillräcklig omfattning. Där finns inga lätta genvägar. Det totala ekonomiskautrymmet är, som vi alla vid del här laget vet, ytterst begränsat. Jag finneranledning all till alla parter vädja om förståelse för detla förhållande. När del gäller möjligheten alt inom ramen fördoklorandtjänsi kombinera egen forskning med undervisningsuppgifter villmoderaterna ha ytterligare precisering av regler utöver vad som anges ipropositionen. De vill atl man centralt skall ange ett tak för hur mångatimmars undervisning som doktoranden får meddela. Utskottet är enigt med reservanterna om att doktorandernastjänstgöring inte får inkräkta på den del av doktorandtjänsten som är avseddför egen utbildning. Men eftersom den tjänstgöring del kan bli fråga om är avmyckel skiftande karaktär anser vi all del är svårt att centralt ange antaletundervisningstimmar. tyckte att det skulle vara lätt att göra ensådan evaluering, men vi tror inte det. Utskottet förutsätter att parterna - iförsta hand på lokal nivå - kommer överens i denna fråga. Skulle infe så skeblir det kanske anledning att återkomma. Utskottet aiiser också aff utformningen av handledningenav de forskarstuderande bör ske lokalf inorn högskolan. Frågan om förkunskapskrav för antagning tillforskarutbildning är en av de många frågor som utifrån likartade förslagbehandlades under förra . Skillnaden mellan de krav som moderatasamlingspartiet och för fram och de bestämmelser som gäller äregentligen ganska liten. Det krävs i regel 60 poäng ellermotsvarande i ett för forskarutbildningsämnet relevant område inomgrundutbildningen. I den delen överensstämmer villkoren med vad reservanternaanser. Jag skall inte ytterligare kommentera den frågan utanhänvisa fill atf utbildningsutskottet liksom inte finner anledningatt ändra på gällande förkunskapskrav. Men jag vill göra det tillägget att detnaturligtvis är viktigt atl upprätthålla krav på goda kunskaper hos dem somantas till forskarutbildning, som del är viktigt all man inle medalltför låsta och formella krav utestänger studerande som har faktiska godaförutsättningar för en forskarutbildning. Vad gäller reservationerna om betygsnämndernassammansättning, motivering av betygsnämndernas beslut och graderade betyg pädoktorsavhandlingar skall jag i detta sammanhang nöja mig med att hänvisa tillde mofiveringar som gavs och de beslut som fattades vid förra . Forskarutbildningens meritvärde har behandlats relativtutförligt i utbildningsutskottets betänkande, och jag hänvisar till det ochtill vad sade på den här punkten. förde ett resonemang om reservationrörande biotekniskt centrum i sydvästra , Ulskotiel menar attriksdagen inte bör uttala sig i frågor om uppbyggnad och lokalisering av s, k,forskarbyar. har inte gjort det i andra liknande sammanhang och defvore underligt om vi skulle göra ett speciellt undantag i denna fråga. Avvägningen mellan sektorsforskningen och forskningen inomhögskolan var en av de vikfigare principfrågor som behandlademed anledning av den forskningspolitiska proposifionen. Det skedde då enförstärkning av den grundläggande och långsiktiga forskningen inom högskolan.Merparten av nytillkommande resurser anvisades till grundläggande forskning. Pådetta område skall, till skillnad från de flesta andra statliga verksamheter,ingen besparing ske . Forskningen vidhögskolan är således ett prioriterat område. Man kan naturligtvis också stärka högskolansforskningsresurser genom att överföra medel från sektorsorganen. Det äremellertid en process som kräver tid och noggranna överväganden. Man bör inte glömma att den FoU-verksamhet som bedrivs isektorsorganen också den är av stort värde. 1 vår iver alt stärka högskolansforskningsresurser får vi inte rasera viktigt FoU-arbete på andra områden. Om jag här får ge uttryck åt en personlig uppfattning villjag säga atl jag anser atl vi i måsle skaffa oss en bättre totalöversikt av forskningsområdet. Trots all en sammanhållen forskningspoliliskproposition nu avges och behandlas är det ändå, med den fördelningsom sker av dessa frågor på skilda utskott, utomordentligt svårt all fångahelhetsbilden. Angående uppdragsforskning skall jag begränsa mig till attnu hänvisa till den översyn av reglerna för uppdragsforskning som pågår iregeringskansliet. Det är ell viktigt arbete, inle minst med tanke pä dentillväxt som uppdragsforskningen kan komma atl få genom utnyttjandet avförnyelsefonderna. Det privata näringslivet har ambitioner och ekonomiskaintressen av atl komma in. Jag inser också atl det finns ambifioner från dethållet all styra. Därför är detta en viktig principiell fråga och enavgränsningsfråga som man noga måsle bearbeta. Men, som sagt, del pågår ensådan översyn och vi får anledning alt återkomma i ell samlat sammanhang i defrågorna. Jag vill också, med anledning av vpk:s motion i dennafråga, slå fast atl doktorsavhandlingar självfallet är och skall varaoffentligt tillgängliga. Slutligen vill jag kommentera den reservation som visocialdemokrater i utbildningsutskottet står för. Vi anser inle att riksdagenbör anvisa 1,6 milj, kr. Del är en skola som drivs avriksradion. Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor m. m. Vissaför forskning ochforskar-utbddning gemensamma frågor m. m. således endel av riksradions verksamhet. Vid sina besparingar har riksradion funnit atlden bör lägga ned . Beslutet är alltså beroende avriksradions egen bedömning. har inle anledning all lägga sig iriksradions prioriteringar. Det kan vara motiverat att i detta sammanhang påpeka atlriksdagen befriade från ett besparingskrav på 50 milj.kr. genom att höja mottagaravgiften. Socialdemokraterna i utbildningsutskottetanser således av principiella skäl att kravet på ell särskilt statsbidrag tillEdsbergs musikskola bör avvisas. Vi anser oss också av statsfinansiella skälnödsakade att yrka avslag på delta krav. I ett läge när vi tvingas lägga ned eller begränsaverksamheten på många angelägna områden, bl, a, på musikområdet, kan vi intetillstyrka nya åtaganden av den omfattning som här föreslås i , Därmedinte sagt att inte skulle kunna fylla en viktigfunktion. Men detta är en avvägning som vi kommit fram till. Jag vill också notera atl , som ville tvingaSveriges Radio till en extra besparing på 50 milj. kr., nu vill medskattepengar kompensera en av de besparingar som man inom radio självansett motiverad. Jag tycker inte atl logiken i detla är särskilt hållbar. Med delta yrkar jag bifall till utskottetshemställan med undantag för punkt 2, där jag yrkar bifall till reservafion 11, 73JÖRN (vpk) replik: Jag tar tacksamt fasta på om viklen av all se över reglerna för uppdragsforskning. Del rådertämligen kaotiska förhållanden på detta område - det torde ochjag vara medvetna och överens om. Jag vill också erinra om att vpk faktiskttagit upp dessa principfrågor gång på gång ända -ända sedan den tid då enkammarriksdagen var ny -, men vi har rönt ringaförståelse. Det är därför bra om det nu håller på att infinna sig en störremedvetenhet. Del ar också bra alt och utskottet klartlägger fast vad som gäller i fråga om doktorsavhandlingar enligt kungörelsen nr276 . Det är nämligen så att läget har blivit något tvivelaktigt efterregeringsrättens dom. Det är också så alt del under hand resonerats om atlforskningsuppgifter i avhandling som initierats från privat håll skulle kunnaundanhållas från offentligheten i ett eller annat avseende. När sådanasträvanden förekommer måste de pä del bestämdaste stävjas. Det är ingalunda likgiltigt hur man ordnar detta meduppdragsforskning. Det finns nu en hopblandning av privat och offentligt, somgör del hela väldigt oklart och som ger möjlighet till en icke kontrollerbarstyrning. Detla , gör- också all en hel del examensresuliai inle heller ärkonli-ollerbara. Om del syslem som jag beskrev i milt inledningsanförande fårfortsälla, finns del ingen garanti mot atl vissa intressen som kan ha sådanasträvanden prioriterar och befordrar sådana forskar-e som de tycket på ettiänipligl sätl går i deras ledband. Det kan man i efterhand inte kontrollera,eftersom det. somåberopats som dessa forskares meriter är någonting som allmänheten inte kan fåinsyn i och komma åt. Oväldsprincipen och frågan om en rättvis befordran och enrättvis gradering är alltså någonting som här är i högsta grad berört. Därförär def angeläget aft skapa klara gränser mellan vad som å ena sidan är.renoffentlig verksamhet och offentligt ansvar och vad som å andra sidan är enkanske i och för sig förklarlig form av kontakter med olika delar av samhället,kontakter sorn dock - som jag sade tidigare - inte bör vara ensidigt riktadetill vissa belalningskrafiiga grupper utan som bör ha ett mycket bredareperspektiv över hela samhället och även beröra de organisationer som företräderdet stora flertalet medborgare. Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågorm. 74 () replik: Jagskall inskränka mig fill aft fa upp fråganom , Jag tar upp frågan därför att jag tycker att den socialdemokratiskaargumentationen är litet egendomlig, huvudskäl lill alt socialdemokraterna inte skulle varaberedda all stödja musikutbildningen vid är atl verksamheten har ingåtti verksamhet, och därmed skulle del alliså uppkomma något slagsprincipiellt hinder för staten atl gå in och finansiera verksamheten på ettannat sätt. För mig är delta hell obegripligt. Man kan ju inle hävda all delhär är en verksamhet som så atl säga normalt skall höra under pågrund av verksamhetens karaktär. Det här är inte en rundradioverksamhet-elleren TV-verksamhet-de t är en ulbildningsverksamhei. Och utbildningar normall ensamhällelig angelägenhel. Atl haka upp sig på lat mig säga den historiskatillhörighet som har gällt för verksamheten och därför anse att den ärdiskvalificerad från annat slalligt siöd är, som jag ser det, ett formalistisktargument, som saknar förankring i verkligheten. Det vikliga mäsie ju vara om vianser att den här verksamheten är s.T angelägen att vi vii) alt den skallfortsätta. Vill vi alt den skall fortsälla. då bör vi anslå pengar. Anser viinte att den skall fortsnlta. då anslår vi inte pengarna. Det StatsfinansieHa skälet, som ochreservanterna anför, har jag bättre förståelse för. Där är det fråga om enprioritering. Anser man inte atl verksamheten är tillräckligt viktig, då avstårman från att prioritera den. Anser man all verksamheten inte är värd en extrasatsning på 1,6 milj. kr., då avslår man från alt anslå pengar. Där finns detalltså, såviit jag förslår, en skillnad i fråga om prioritering. Majoriteten i utskottet har ansettall det här är en så viktig verksamhet att det är värt alt salsa 1,6 milj.kr.-socialdemokraterna anser det tydligen inle. Men jag tycker att ni skallhålla er till det slatsfinansielhi argumentet. "Formaroumentei" ärdel svårl att få alt hålla i längden. 75JÖRGEN () replik: lag skall också nöja mig med atl i dennareplik säga några ord Om musikutbildningen vid . Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor m. m. Vi anger från majoritetens sida myckel klan, varför vi hargalt in för ell bevarande av verksamheten där. Vi hänvisar lill UHÄ:sutredning, som klart utsade att def behövs en alternativ musikutbildningutanför värt normala utbildningsmönster, med rekrytering från olika åldersstadier.Utredningen framhöll också att skolan även i fortsättningen borde bedriva bl.a. en avancerad kurs- och seminarieverksamhet för musiker, musikhögskolelärareoch musikforskare. När utredningen var klar sades från UHÄ:s sida, aft den härutbildningen vid i är eft värdefullt komplement tillverksamheten vid musikhögskolorna och fyller en viktig funktion påmusikområdet. Detta är den sakliga bakgrunden fill atl majoriteten,bestående av , , och vpk, har beställt enfortsättning i . Vi säger också alt verksamheten skall bedrivas ihuvudsak med samma inriklning och i samma former som . Jag tycker atl hanteringen av frågan iulbildningsulskoilel visar all del inte är hopplöst all agera som enskildariksdagsledamöier. Genom att tog upp den här frågan ochväckte en motion tillsammans med företrädare för andra partier, har vi kunnatfå en majoritet för saken i utbildningsutskottet. Det går alltså en och annangång atf få igenom - vi hoppas aft det skall bli så nu i voteringen om en litenstund - också förslag som inle tagits upp i budgetproposifionen. Enligt min mening är det här en vikfig fråga, och jaganser att det är bra att och de andra motionärerna haruppmärksammat den samt att vi nu av allt aft döma kommer atf få en forlsatiulbildning i , Alliså yrkar jag än en gång bifall lill majorilelslexlenoch avslag på den socialdemokratiska reservationen på denna punkl. 76BIRGER HAGÅRD (m) replik: slutsats är alldeles riklig:Min uppskati-ning av s. k. högskolereform är någol begränsad, om jagfår utlrycka mig milt. Skälet lill delta är atl just i den här s, k, reformenligger alla dessa byräkratiseringstendenser. Vi fick ett linjesystem, vi fick ett antagningssystem, vifick ett system där man visserligen förde bort en del av UHÄ men i stället ladebesluten i diverse nya organ - bland dem uppkonstruerade styrelser av typenregionsfyrelser - i stället för att föra ned beslutsgången lillinstitutionerna, där det hade passat bättre alt falla beslulen. Del är etl avde många skälen lill att s, k. högskolereform var olycklig. Reformförutsätter ju förbättring. Någon förbättring har det förvisso inte varil frågaom i del här sammanhanget I övrigt kan jag konslatera all vissl behövs delekonomiska resurser. slulsals är också riklig i dethänseendet. Men delin är-ju även vad vi föreslår skall tillskapas genom all manförflyltar resurser från sektorsforskningen till framför allt universilelen -dvs. Problernel är att del är snabba åigärder som måste tillför all rnan skall kunna stoppa den flykt från högskolor och universitet somdel nu är fråga om. Vi kan anlagligen aldrig erbjuda så hyggliga löner alt mankan konkurrera Men man kan i varje fall försöka komma tillbaka lill deltillstånd som rådde då vi hade dels den akademiska friheten, dels i varje fallen ansländig, hygglig lön för de universitetsansiällda.. Då kanske vi kan fåtillbaka litet grand av del forskningsklimal som en gång i liden drev del här landelframåt. 77 () replik: Del är litet synd atl diskussionen omövergripande forskningspolitiska frågor kanske kommer att koncentreras kringfrågan om statsbidrag lill i . Men del är inle uttryck förnågon nedvärdering av den huvudfråga som vi nu behandlar. I denna replik skall jag begränsa mig till alt kommenterareservation 11. Jag anförde två skäl - dels det principiella skälet, dels detslaisfinansiella. Det principiella skälet är ju atl har bedrivitdenna verksamhet under ett antal ar och finner atl man inte längre villprioritera den. Del är litet betänkligl om slaten i ell sädanl läge skulle gåin och med andra medel la över en sådan verksamhet. Del kan möjligen fåsniilloeffekler på andra områden där nu gör priorileringar ochföreslår nedläggningar. När del gäller del slaisfinansiella skälei kommer man inpå behovel av en samlad bedömning. Del hade varil önskvärt att.kunna bedöma ochdiskutera den här frågan med att vi tar ställning till vissa andrafrågor som gäller musikutbildningen. SMI har vi behandlal. Vi fann detangeläget all ge slöd men ansåg oss inte ha resurser till det. Det finnsönskemål om utbyggnad på vissa musikhögskolor som inte är tillgodosedda. Vi harbeslutat om nedläggning av musiklärarutbildningen i , delvis av andra änfinansiella skäl. Men givetvis var också i det fallet finansiella motiv med ibedömningen. Mot denna bakgrund har vi funnit att vi inte kantillstyrka den insats som det var fråga om för just . Sedan är- det naturligtvis rikligt, som , att detta visar att riksdagsledamöter kan agera och nå framgång. Det ärsjälvfallet bra. Jag tillhör dem som sländigl hävdar siällning, ochdel hoppas jag all vi kan göra gemensamt, konslaierar atl det behövs snabba åigärderför att komma till rätta med en del ekonomiska problem på högskolorna. Och jagtror all del ändå är- de problemen som är de väsenlliga och inle de organisatoriska.Mycket av de ekonomiska problemen skylls nu lilet oegentligl påorganisalo-riska förhållanden. Jag konslaierar slulligen alt ju inte föreslårnågra snabba ekonomiska åtgärder. Vissa för forskning ochforskar-utbddning gemensammafrågorm. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omutbildningsulskotiets belänkande 40.) 8 protokoll 1984/85:160-161 Anslag tid humanistiska fakulteterna m. m. 78TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till atf debatterautbildningsutskottets betänkande 33 om anslag fill humanistiska fakulteterna m,m, I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtligapunkter. Anslag till humanistiska fakulteterna m.m. 79 (): Vanligtvis ärdet ju den tekniska ellermedicinska forskningen som står i fokus, mensomdet har påpekats i ett antalmotioner från de fyra partierna utanför socialdemokraterna är också densamhällsvetenskapliga och den humanistiska forskningen av allra störstabetydelse. Det är visserligen infe en sådan forskning som man direkt kan sägaär nyttig, där man direkt kan peka på nyfforesulfaf, men självfallet är denlika fullt av allra största betydelse. Detta aft förstå bakgrunden till det som sker, atf förstådet sysfem som man lever i, är givetvis en förutsättning för att man över huvudtaget skall kunna leva eft rikt liv, eft liv som kan betecknas som civiliserat.Det är naturligtvis väldigt olyckligt om man sätter upp spärrar mellan de tvåkulturerna, som def ibland falas om, den naturvetenskapliga världen och denhumanistiska, sade förut atf han är en av dem somframför allt vill hävda ställning och att han är glad närriksdagsledamöter når framgång. Nåväl, det ser ut som om det skulle kunna bliframgångar även när det gäller det här betänkandet, eftersomutskottsmajorifeten har förenat sig i atf av begära ytterligareanslag, 5 milj, kr, vardera till de humanistiska och de samhällsvetenskapligafakulteterna. Detta är glädjande. Det är en markering, ett sätt aftuttrycka atf den här typen av forskning är nödvändig och också atf den harblivit olyckligt eftersatt i landet. Låt mig peka på vad som möjligtvis kan vara en litenteknisk fadäs i sammanhanget. Vid ett av våra universilel, del i ,bedrivs den forskning det här är fråga om framför allt i temaform, och tema haren särskild anslagspost. Men jag förulsälter all även lemaforskningen kan blidelaktig litet grand av de pengar som förhoppningsvis nu kommer atfanslå ytterligare fill den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen.Det är någonting som regeringen kan klara av med själva regleringsbrevet. Ytterligare en synpunkt på det här betänkandet:Forskningen i radiologisk onkologi kommer uppenbarligen att kunna räddas, trotsatf def har förekommit hot om nedläggning. Här är det fråga om enfyrpartimotion, som alltså, når framgång. Även socialdemokraterna i ulskolleihar accepteral räddningsaktionen. All det inte varit alldeles helt beslnllt medsjälva hanlerandel av frågan var något som vi kanske fick en aning om när vistuderade konsiiiulionsulskoilels dechargebelänkande för någon lid sedan, därju den här frågan togs upp. Hur som helst har också jordbruksutskottetställt sig bakom aff man behåller enheten för radiologisk onkologi, som framförallt är inriktad på den joniserande strålningens cancerframkallande verkan pådjur. Utskottet har sagt atf regeringen bör lägga fram förslag om till vilkenforskningsenhet den här enheten i fortsättningen skall knytas. För ovanlighetens skull har jag ingareservafioner aff yrka bifall till utan befinner mig här på enmajoritetssfåndpunkt och ber alltså att få yrka bifall fill utskottetshemställan. Anslag tid humanistiska fakulteterna m.m. 80PÄR (): I det här betänkandet behandlas flerafakultetsanslag, även om def är humanistiska fakulteterna som har fått kommamed i rubriken. Kanske det är symptomatiskt aff just de humanistiskafakulteterna nämns i rubriken. Def kan sammanfalla på ett lyckligt sätt med ettökat intresse för humaniora som har visat sig i den allmänna kulturdebatten ochockså kommit fill uttryck i debatten här i kammaren både och i ar.Förra året beställde ju en riksdagsmajoritet förslag frän regeringen i syfteatf stärka den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen. Vi gjordedet i medvetande om atf def alltid finns en risk för atf den typ av forskning,som kan leda till betydande materiella fördelar inom överskådlig fid, kommeratt ta överhanden, i synnerhet i ett kärvt ekonomiskt läge. Men vi är samtidigtmedvetna om aff skall vi kunna skapa ett gott samhälle atf leva i, räcker definte med kunskaper om hur man förser def samhället med prylar av olika slag ochhur man får def ekonomiska systemet aff fungera. Det är lika viktigt medfördjupade kunskaper om människan och människans tillvaro och om samhällets sättatf fungera, Def är denna typ av kunskaper som den humanistiska ochsamhällsvetenskapliga forskningen kan ge oss och som utbildningen på dettaområde kan förmedla. Därför, herr talman, är def väldigt viktigt atf vi ocksåprioriterar de vetenskapsfälfen. Tyvärr satte inle den beställning gjorde förraåret särskilt djupa spår i budgetpropositionen. Visserligen förde man övervissa pengar från byggforskningen till humanistiska fakulteten, men medpengarna följde också arbetsuppgifter, sä egentligen blev det närmast enbudgetteknisk omfördelning. har utskottet enats om etl tillkännagivande tillregeringen, där man begär något av eft program för en förstärkt humanistiskforskning och utbildning, Def är värdefullt atf vi gör detta, och def är värdefulltatf vi är eniga i det kravet. Däremot är vi dess värre inte eniga när det gäller attkonkret låta detta intresse för humaniora och samhällsvetenskap komma tilluttryck i pengar.