prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är värt att lägga på minnet att UHÄ beräknar att denföreslagna utbildningen skulle kosta . Jag vill alltså understrykaatf vi anser att journalistutbildningens utveckling bör bedömas i samband medlösningen av utbildningsfrågorna inom områdena informafion och kommunikation. Närdet gäller konst- och formutbildningen anser vi också atf det finns skäl för engeografisk breddning i vad avser de konstnärliga utbildningarna, Def äremellerfid. en dyrbar utbildning, som är svår atf finansiera i dagensbudgetiäge, Deffinns en reservation om medelsanvisning fill , men dagensstatsfinansiella läge gör att def inte finns utrymme för den medelsberäkningsom behövs fill . Låt mig, herr talman, starkt understryka att viser mycket positivt på dessa utbildningar, men fil syvende og sidst gör defstatsfinansiella läget att vi inte kan stödja förslagen . Meddetta, herr falman, yrkar jag avslag på samfliga reservationer och bifall tillutskottets hemställan i övrigt. Utbildningenför kultur- och informationsyrken Anf.29 () replik: Med tanke på atf den fid som är utmättför oss i är något knapp skall jag försöka att fatta mig mycket kort.Jag skall bara konstatera att säger att man inte får blunda föratt och journalisthögskolorna hade en negativ syn på enförsöksverksamhet med alternativ journalistutbildning. Men de talar ju i egensak! Det är fråga om eft revirtänkande, och det kan knappast vara ett skäl föratt avslå förslaget om försöksverksamhet - något som man eftersträvar praktiskttaget i resten av landet. 30 () replik: I utskottsbetänkandet säger utskottsmajoriteten att man anser atfytterligare överväganden erfordras innan man tar ställning till frågan om denförsöksverksamhet med journalistutbildning som vi har pläderat för frånfolkpartiets, och sida. Jag ställer mig då frågan: Hurlänge skall regeringen och socialdemokrater fundera på detta? Närkommer ni fram till vad ni egentligen tycker? Såvitt jag förstår innebär dennaformulering atf de infe avvisar tanken på försöksverksamhet. Minraka fråga fill är alltså: När kan vi förvänta oss attsocialdemokraterna har funderat färdigt på om de är beredda att släppa fram enförsöksverksamhet? Utbildningen för kultur- och informationsyrken Anf.31 () repHk: I budgetpropositionen har den snabba tekniskautvecklingen angetts som ett skäl för atf se hela informationsområdet i ettsamlat perspekfiv. Jag kan nämna att A-pressen var kritisk fill förslaget omförsöksverksamhet med journalistutbildning. Man ansåg att def skulle ge enalltför speciaHserad utbildning, som främst tillgodosåg storstadspressensbehov. var också kritiskt till förslaget, vilketmåste vara värt att beakta. sade bl, a, följande: Vireserverar oss mot detta förslag och anser att frågan bör samordnas med övrigaolösta frågor vad gäller utbildningar inom informationsområdet. Det är mycket viktigt att vi tar till vara just dessasynpunkter, Def är svårt att säga exakt när en försöksverksamhet kan komma tillstånd, men vi låter detta ärende ha sin gilla gång, som alla övriga ärenden. Viväntar och ser vilket förslag UHÄ kommer med, och sedan kan vi ta ställningtill det. 32 (): Jag har inget yrkande men är tvungen att utnyttja några minuterav kammarens tid. Det gäller min, och motion 619 omutbildning av finskspråkiga skådespelare i , Eftersom någon finskspråkig linje i infe enstillfälligt är realistisk tänkte vi att en kvot skulle fillämpas försvensk-finskspråkiga elever. Vi inser att genomförandet av förslaget innebärsvårigheter, men vi försfår däremot inte utskottets svar. Utskottet tycks inteförstå att utbildning av teaterintresserade finska invandrare i infehar någonting med amatörskådespeleri att göra. En annan sak är att man givetvis bör satsa på utbildningav finskspråkiga amatörteatergrupper. Regeringen har ju reserverat extra medelför kommande budgetår för ett projekt i syfte att skapa barn- ochungdomsteater. Jag antar atf personer som söker till scenskolor har ettintresse för teater, och om de varit verksamma i amaförteatergrupper utgör välinte någon belastning. Utbildning av svensk-finsk-talande i har somsagt infe med utbildning av aktiva i amaförteatergrupper att göra. Men pålängre sikt gagnar dessa åtgärder samma sak, nämligen att man förstärker denfinskspråkiga teaterverksamheten i , Ett av målen för denna verksamhetvar ju att skapa en yrkesverksam finskspråkig featerensemble bland definskspråkiga invandrarna i , 33NILS CARLSHAMRE (m): Jag råkar ha ett förflutet som ger mig eftsärskilt engagemang i frågor om journalistutbildning. Jag var en gång i världenpå utredningsstadiet med och arbetade fram förslaget till det som 1962 blev deettåriga journalistinstituten i och , Jag var med om attomvandla dessa till tvååriga högskolor. Jag var lärare i journalisfik iGöteborg tills började ta all min tid. Jag har varit akfiv journalisti . Medden bakgrunden blir man mer och mer förbluffad över den diskussion omjournalistutbildningen som förts . För mig är det heltobegripligt hur man t, ex, kan beskriva förslaget om en alternativ journalistutbildningsom om def skulle gälla en förkortad utbildning. Det handlar ju om enutbildning i stället för den nuvarande . Hur man kan till en förkortning jämfört med är för mig helt oförståeligt. Redanpå när vi höll på med utredningarna fanns tankarna att vi egentligenbehövde en journalistutbildning med en mycket grundligare akademiskförberedelse än den som kunde åstadkommas inom institutens ochjournalisthögskolornas ram. Jagtror att man vågar säga att endast tvånget att äntligen få fram någonting allsgjorde att det den gången gick att enas om den sammansatta praktiskteoretiskautbildning som instituten och journalisthögskolorna har gett.Behovet av en annan utbildning fanns redan då. Vikan i pressen använda nästan vilken utbildning som helst, gav ettexempel, och jag kan ge ett annat. Min egen bakgrund - i den mån jag kan talaom en akademisk bakgrund - innefattar ämnena litteraturhistoria, statskunskap,religionshistoria, teoretisk filosofi och semitiska språk. Det har varit enutmärkt grund att jobba i pressen på. Visom är avnämare - vi som läser fidningar, hör på radio och ser på TV -och infeminst vi som också står på den givande sidan som pressens källor i väldigtmånga fall borde egentligen ha gjort en erfarenhet vid det här laget, nämligenatt bristen på kunskaper och utbildning i den svenska journalistiken - iden mån en sådan brist finns, och knappast någon bestrider att den finns - integäller dåligt handlag med det journalisfiska hantverket. Konsten att görafidningar kan svenska journalister. De kan det t, o, m, så bra och så lika atftidningarna blir alltmer lika för . Bristen gäller däremot basen avkunskaper - bildning och utbildning i vanliga skolämnen och fackämnen. Om vitänker efter finner vi atf vi prakfiskt taget upplever att den basenpå många håll är för svag. Detvar någon här som sade att den alternativa utbildningen som den skisserasskulle bli en särskild utbildning för storstadstidningarnas behov. Det liggermycket i det. Men vad är def för fel på def? Den svenska pressen är oerhörtmångfasetterad. Det finns allting från små, en gång utkommandenyhetstidningar med något enda tusental exemplar i upplaga, fill de storadagstidningarna i de stora städerna. De har helt olika behov och intressen ochhelt olika möjligheter att anställa människor med olika utbildningsbakgrund. Vadär det för fel i att de tidningar och de etermedier som både behöver och ansersig ha råd med högt utbildade människor får tillgång till sådana och dessutomfår tillgång till människor med den grundläggande utbildning i själva defjournalistiska arbetet som man också bör ha rätt till? Man skall ändå kommaihåg atf här handlar det infe heller i första hand om tekniska och praktiskating såsom redigering, layout och allt vad det heter. Det lär man sig ganskasnabbt ute på fältet. Jag vet inte riktigt hurdef är , men kunde man Utbildningenför kultur- och informationsyrken 3Riksdagens protokoll 1984/85:138-139 Utbildningen för kultur- och informationsyrken räknasamman den totala praktiska utbildningen vid journalisthögskolorna till en tidsom motsvarade sex veckors tjänstgöring på redaktion. Mer var det faktisktinte. Jag skall inte säga att det kan man ha eller mista, men det är inteheller det som är det viktigaste, Def vikfigaste av de rent yrkesinriktadeämnena är sådant som källkritik t, ex. Jag minns att vi arbetade fram enalldeles särskild kurs i källkritik för journalister just i , Sådant äroerhört viktigt, Alla möjliga analysformer, undersökningsmetodik och sådanating behöver man kunna. Hantverket skall man också kunna, och det hinner manväl lära sig med en ettårig påbyggnadsufbildning. Jag kan uppriktigt sagt inte förstå varförnågon är rädd för atf som eft alternativ - det handlar ju inte om en ersättning- till den nu existerande journalistutbildningen försöka med en påbyggnad på enhygglig akademisk grundexamen. Också ett sådant alternativ behövs. 34JÖRGEN (): Jag begärde egentiijgen ordet för attreplikera på senaste inlägg. Men låt mig först säga att NilsCarlshamre svarade för ett utomordentligt klokt inlägg alldeles motbakgrund av de erfarenheter han har. Jag vill bara tillägga att ocksålandsortstidningarna och inte enbart de stora tidningarna i de stora kommunernaskulle ha stor glädje av välutbildade journalister med ordentliga ämneskunskaper.Det är ingen alldeles orimHg tanke att journalisterna på en tidning i enmellanstor kommun i har ungefär lika djupa ämneskunskaper som lärare påhögstadiet. Jag tycker att den jämförelsen kan göras. Förslaget innebär att manskall kunna bygga på den ämnesutbildning man skaffar vid universitet ochhögskolor. Till vill jag säga att jag inte riktigtförstod hennes argumentation. Hon argumenterade helt plötsligt mot detframlagda förslaget, I utskottstexten står ju att man är tveksam och behöverfundera ytterHgare, Man får bestämma sig: Antingen skall man säga att man äremot förslaget och argumentera för det eller också säga att man behöverytterHgare rådrum för att fundera. Sedan skall man tala om när man kan tänkasha funderat färdigt. Men man kan inte säga dessa båda saker samfidigt. sade atf vi får se vad UHÄkommer att säga och att ärendet får ha sin gilla gång. Ja, men poängen är justatt UHÄ har sagt sitt. Ärendet har ju haft sin gilla gång. Det är UHÄ som harföreslagit försöksverksamheten, så def argumentet försfår jag över huvud tagetinte aHs, 35 (): I budgetpropositionen har den snabba tekniskautvecklingen angetts som eft skäl till att vi skall se hela informationsområdeti ett samlat perspektiv. Bredden i rekryteringen är väl tillgodosedd. dem som anstäHs inomjournalistyrket kommer dit på andra vägar än via . Överläggningenvar härmed avslutad,. Utbildningsutskottetsbetänkande 18 Punkt 1 Mom. 3 (vissautgångspunkter för gymnasieskolans dimensionering) Utskottetshemställan bifölls med 256 röster mot 44 för reservation 1 av Kersfin Göthbergoch , Utbildningenför kultur- och informationsyrken Mom. 4 (utökning avgymnasieskolans direktram m,m, för /86) Förstbiträddes reservation 2 av Kersfin och , som ställdesmot dels reservation 3 avLinnea Hörlén, delsreservation 4 av , med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 223 röster mot 46 för reservation 2 avKerstin och . 31 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (upphävande av visst bemyndigande för regeringen atf utöka gymnasieskolanstotala ram för /86) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (fördelningen av intagningsplatserna på sektorsramar för /86m. Utskottetshemställan bifölls med 224 röster mot 78 för reservation 6 av . Mom.8 (antalet platser i gymnasial lärlingsutbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m, fl, -bifölls med acklamation. Mom. 9 (verksamheten med kombination av gymnasieskolstudier och specialidrott) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m,fl, - biföllsmed acklamation. Nr 138 Mom. 12 (omfattningen av gymnasieskolans direktram och lilla ram för Onsdagenden budgetåret1986/87) 8 mai 1985 Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 10 av och , dels reservation 11 avLinnea Hörlén, delsreservation 12 av , bifölls med acklamation. Mom.13 och 14 (gymnasieskolans dimensionering för /87 i övrigt samtvisst bemyndigande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.15 (planeringsramar för elevplafser i gymnasieskolan för /88) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 15 avBirgitta Rydle m,fl,, delsreservation 14 av , bifölls med acklamation. Mom.17 (översyn av planeringssystemet för gymnasieskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.19-21 (huvudlärare och institutionsföreståndare, m,m,) Utskottetshemställan bifölls med 210 röster mot 92 för reservation 17 av , fl, Per () anmälde atf han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja. Mom.23 (skolledningsresursen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 18 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.24 (såsom sista instans i fråga om beslut om tillsättning avlärartjänster, m, m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.27 (kalkyl över vissa kostnader för samhället) Utskottetshemställan bifölls med 286 röster mot 17 för reservation 20 av , Mom.30 (avveckling av systemet med timreduktioner) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 17 för reservation 22 av 36 , Mom. 31 ochJ2-(självsfudietimmarna och resursen för studietekniska Nr 138 ""'"8"") Onsdagenden Utskottets hemställan, somställdes mot 8mai1985 dels reservation 23 avBirgitta Rydle m, fl,, dels reservation 24 avBjörn , bifölls med acklamation. Mom.35 (rekryteringsbidrag för platser i lärlingsutbildningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av Kersfin och - bifölls med acklamation. Mom.38 (slopande av uppdelningen av vissa B-språk i allrnän kurs och särskild kurs) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.41 (ändringar i timplanerna för treårig ekonomisk linje) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av m,fl, - biföllsmed acklamation. Mom.43 (timplanerna för gymnasieskolans treåriga och fyraåriga linjer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.45 (åtgärder för att öka intagningen till den naturvetenskapliga linjen)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 av -bifölls med acklamafion. Mom.46 (effektivt utnyttjande av undervisningstiden i moderna språk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 30 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.52 (utökade möjHgheter till timplanejämkningar för personliga intresseval) Utskottetshemställan bifölls med 207 röster mot 97 för reservation 31 av , fl. Mom.54 (gymnasieskolans inriktning m. m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.56 (lärlingsutbildningen som alternativ till annan gymnasieskolutbildning, m.m,) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 141 för reservation 33 av KerstinGöthberg m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Nr 138 Mom. 57 (nytt statsbidragssystemför den gymnasiala lärlingsutbildningen) Onsdaeen den Utskottets hemställan, som ställdes mot 8 mai 1985 'reservation 34 av och , dels reservation 35 av , bifölls med acklamafion. Mom. 58 (ett nytt system för lärlingsutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 60 (verkstadsskola) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avKersfin och - bifölls med acklamation. Mom. 65 (anslag till Bidrag till driften avgymnasieskolor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 38 avBirgitta Rydle m.fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 och5 (högre samskola, gymnasium och ) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 143 förreservation 42 av m, fl. Mom. 8 (Lundsbergs skolas grundskola) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 avBirgitta Rydle m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3(medel för handledamfbildning) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 45 avLinnea Hörlén - bifölls med acklamation. Mom. 6 (plan för "jobb efter nian") Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 17 förreservation 48 av , Övriga moment Utskottets hemställan bifölls, 38 utbildningsutskottetsbetänkande 19 Nr 138 P""*'' Onsdagenden Mom. 1-3 (statsbidrag tillstartbidrag och komplefteringsbidrag för iitrust- 8 mai 1985 ning i gymnasieskolan m,m,) Utskottets hemställanbifölls med 225 röster mot 82 för reservation 1 av m, fl. Mom. 4-7 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (försöksverksamhetmed alternativ journalistutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 164 röster mot 141 för reservation 1 av ,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.5 (konst- och formutbildning vid i ) Utskottetshemställan bifölls med 245 röster mot 59 för reservation 2 av , fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.8 (medelsanvisning till ) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls, 1984/85:28 om program motluffföroreningar och försurning (prop, 1984/ 85:127), . 1984/85:35 om avfallshantering, 1984/85:29 om lag om foder (prop,1984/85:149) samt 1984/85:31 om anslag på tilläggsbudget III (prop, 1984/85:125delvis), , Jordbruksutskottetsbetänkanden 28,35,29 och 31 kommer atf debatteras i nu nämnd ordning, ochvoteringen äger rum i ett sammanhang; Förstupptas alltså jordbruksutskottets betänkande 28 om program mot luftföroreningaroch försurning. Anf.37 HANS (): Försurning av luft och vatten har framkallat ett stort antal yrkanden ivår riksdag, I det betänkande som vi nu skall behandla är de koncentrerade till98 yrkanden på 50 sidor. Eftersom det är ett ytterst aHvarligt problem, som iallra sista hand gäller våra möjligheter atf över huvud taget existera på vårjord, är det väl ägnat att förvåna att inte frågekomplexet har varituppe till debatt för länge sedan. Det borde redan ha gett upphov till en långtlivligare debatt än den som förs. Ävenom jag förstår den besvikelse som på naturvårdshåll har visat sig fill följd aven, som man där menar, för litet offensiv proposition, innehåller likväl dennaproposition flera förslag till konkreta åtgärder. Måhända hade man hoppats attregeringen klarare hade sagt ifrån att den bilHga energins tid nu ohjälpligt ärförbi. Men frågan har trots allt fått en någorlunda god genomlysning, om änlångt ifrån fullständig, Proposifionen gör inget försök att skönmåla läget ivad gäller sjöar och vattendrag, grundvatten, skog och övrig växflighet samtdjurlivet. Åtgärder föreslås för att motverka vissa effekter av försurningarna,men inte på långt när tillräckliga. Ännu saknas någonting så grundläggande somen konsekvensanalys. Det saknas med andra ord bedömningar av åtgärdernas effektpå naturen och på dennas olika ekosystem. Närdef gäller utsläppens nivå anser vi att denna lämpligen bör sättas till ensådan höjd som naturen långsiktigt kan ta emot utan att skadas. Vi har därmedkommit fram till att det gränsvärde för försurning av grundvatten om per kvadratmeter och år som formulerades av den internationella försurningskonferensen i bör vara lämpligt. Det är här som det är så viktigt med enkonsekvensanalys. Vi är något förvånade över att socialdemokraterna, som annarsvill utfärda direktiv och regleringar i vartenda skrymsle av det mänskligaHvet, infe velat vara med där. Men vi andra vidhåller vår reservation nr 1,till vilken jag härmed yrkar bifall. Detär viktigt att vi kommer i gång med analysen, så att vi inte vidtar åtgärdersom på kanske binder oss eller får oss att tro atf läget är bättreän det i själva verket är. Det har t, ex, framskymtat på några håll att deutsläpp av kväveoxider som skall minskas fram fill 1995, enligt vadsom står i propositionen, i själva verket inte kommer att minska med , Detta sagt bara som ett exempel på vad en konsekvensanalys bör kunna ge ossupplysning om. Det lär för övrigt härvidlag bli hälsosamt med en kartläggningav relevanta procenttal. får man ofta def intrycket att en viss sammanblandningmellan de olika procenttalen sker. Anledningfinns att här påpeka att vi i utskottet varit i stort sett eniga om det mestanär det gäller målet. Men motsättningarna har, som så ofta, i stället gälltvägen till målet. Den saken kommer att behandla efter mig. Innanjag själv går vidare vill jag passa på att i förbifarten yrka bifall tillcenterreservationen nr 15. representanter i utskottet råkadetydligen, liksom vår gamle kollega , slumra fill ett tag. yrkar jagbifall till reservafion nr 15. Jag hoppas att kan överleva def. Jag skall nu ägna några ord åt kalkningens långsikfigaeffekter. Det förefaller som om man på sina håll anser att om man bara harspritt ut en mängd kalk i försurningshotade marker eller vatten är allt gottoch väl. Men tyvärr är det inte så. Jag skall därför i mycket grovt förenkladeordalag försöka bena ut vad det är som händer vid försurningen. har vi mest talat illa om svavelsyrenedfallet,och det med rätta. Men med tiden har vi nog kommit underfund med att vi ganskaordentligt har underskattat kväveoxidernas verkan. Just nu talar jag emellertidom försurningen som ett kollektivt begrepp och om dess kollektivskuld. Denkollektiva försurningen frigör en del metaller som vi helst velat se bundna ien eller annan form. Det är för att nå det målet som vi kalkar. Härvidlagbinder kalken de försurande ämnena kemiskt och kanske också -jag vet infe sånoga - katalysatoriskf. Men det går infe att därmed slå sig till ro. Def kommernya sura nedfall, och för att hålla dem på mattan måste nya kalkningar ske,osv. Har jag börjat kalka måste jag fortsätta därmed. Om jagslutar med kalkningen frigörs plötsligt de bundna ämnena,, och vi får enförsurningschock, som vi inte riktigt vet hur den kommer att te sig. Därför ären utredning, sådan som den vi har begärt i reservation nr 18, så viktig, medanvi ännu har kvar någon handlingsfrihet. Jag yrkar således bifall till reservationnr 18. Som jag hoppas står klart för kammarledamöterna är det härbehandlade området inom vårt samhälle långt ifrån färdigutforskat. Vi äremellertid inte överens om organisationen. Jordbruksministern ochutskottsmajoriteten med honom anser att huvudansvaret för samordningen avförsurningsforskningen bör ligga hos och vill därför intevara med om atf föra forskningsanslagen till fakultefsanslagen som viborgerliga har yrkat på. Vi reservanter menar först och främst att forskningsanslagenskall vara fakultetsanknutna och fakultetsstyrda, inte minst därför att man vidLantbruksuniversitetet har utarbetat ett forskningsprogram om luftföroreningarnasinverkan på skogen. Eftersom vi inte kan ansluta oss till regeringsförslaget,med dess risk för dubbelorganisation, yrkar jag bifall till reservation nr 20.Och för atf ingen punkt må falla bort yrkar jag sammanfattningsvis bifall tillreservationerna nr 1, 4, 5, 6, 8, 15 och 18. 38LENNART BRUNANDER (c): I likhet med vill jagunderstryka vikten av den här frågan. Det är en ödesfråga för oss att klara avdetta med försurningen och luftföroreningarna. sade också att vi har varit ganska eniganär det gäller det här betänkandet. Men där håller jag inte med honom riktigtlika mycket, för jag anser att den proposition som regeringen har lagt visar påen alltför stor handlingsförlamning - en handlingsförlamning som jag tycker ärbåde oförståelig och oacceptabel. Frågorna är alltför viktiga för att man skallkunna gå så här försiktigt fram. Som sagt: Detta är en av våraviktigaste frågor. Vi har ju blivit förvarnade genom att våra sjöar har dött.De har försurats, fisken har försvunnit. Vi har för all del kalkat i sjöarnaför att i någon mån råda bot på försurningen. Härvidlag har vi delvis ocksålyckats.