prot · G80982 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:82 Kompletteringsvaltill valberedningen och krigsdelegationen Utökningav antalet suppleanter i utbildningsutskottet 1 §Kompletteringsval till valberedningen och krigsdelegationen Moderatasamlingspartiets partigrupp har som ny ledamot i valberedningen efter BertilLidgard anmält Per och som ny ledamot i krigsdelegationen efterBertil anmält . ledamoti valberedning Per () ledamoti krigsdelegation () 2 §Justerades protokollen för den 6 innevarande månad. 3§ Utökning av antalet suppleanter i utbildningsutskottet Enligttill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit attantalet suppleanter i utbildningsutskottet skall utökas från 18 till 19. Jag hemställer att antaletsuppleanter i utbildningsutskottet bestäms till 19. Kammarenbiföll denna hemställan. 4 § Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela att fyllnadsval till utbildningsutskottetkommer att ske vid morgondagens sammanträde. 5 § Tids- och ärendeplaner Till kammarens ledamöter har utdelats avtalmanskonferensen godkända tids- och ärendeplaner för återstoden av riksmötet1984/85. att sammanträdet inte fortsätts påkvällen, att något arbetsplenum inteanordnas med hänsyn till planerade politiska debatter påmånga platser ute i landet, att ärendebehandlingen vidarbetsplena () och (dagen före ) pågår till omkring samt att kvällsplenum inte skallanordnas , då utskotten avser att hålla sinaavslutningsmiddagar. De nu föreliggande planernaförutsätter att även måndagen den 10 och tas i anspråk förriksdagsarbete. Enligt utskottens beräkningar blir nämligen debatterna ianslutning till de betänkanden som skall behandlas i kammaren efterpåskuppehållet så tidskrävande att kammaren ständigt kommer att ha eneftersläpande ärendebalans fram till sistnämnda dag. Utskotten kommeremellertid att kunna bordlägga alla betänkanden i sådan tid att de, omdebattiden det medger, kan behandlas i kammaren , eventuellt medutnyttjande även av . uttalade att det med hänsyn tillkammarens mycket ansträngda arbetsprogram självfallet är angeläget attutskotten planerar debatterna i anslutning till sina betänkanden rationellt ochatt partigrupperna verkar för att ledamöterna iakttar största möjligakoncentration i debatterna. 6 § Svarpå fråga 1984/85:368 om Palestinagrupperna i har frågat mig vilken bedömningregeringen har av Palestinagrupperna i (PSG:s) verksamhet i Sverigeoch vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller vidtar när fall av utländskinfiltration uppdagas i svenska solidaritetsrörelser. Det saknasanledning för mig att i detta sammanhang redovisa någon bedömning av Palestinagruppernas verksamhet i . Jagvill emellertid framhålla att denna organisation, liksom andra motsvarandesammanslutningar, åtnjuter rättsväsendets skydd mot olika former av brott. Detankommer emellertid i första hand på polis och åklagare och inte på regeringenatt pröva sådana frågor. 6 (vpk): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Det är ju inte första gången vi har anledning att ta upppalestinierna, palestinska organisationer och svenskasolidaritetsorganisationer för här i den svenska , och detblir förmodligen inte heller den sista. Jag kan påminna om att vi hade en mycket stor sådan här affär under denborgerliga regeringens tid. Hot om massutvisning vilade över 35-40palestinier, flertalet av dem bosatta i min hemkommun, . Den dåvarandesocialdemokratiska oppositionen agerade då ganska bestämt och positivt förpalestiniernas sak. Jag hoppas att denna positiva syn också finns i dennuvarande regeringen, när man har bytt från oppositionsställning tillregeringsställning. Min fråga är föranledd av de uppgifter som har kommit ut,bl. a. i några artiklar i tidskriften , som föranleddePalestinagruppernas ordförande att göra ett inlägg iAftonbladet, varpå justitieministern gick in med en replik. Jag skulle viljahöra litet närmare om justitieministerns och därmed regeringens uppfattning,och det är därför jag har ställt den här frågan. Jag kan naturligtvis inte hålla med om att det saknasanledning för justitieministern att redogöra för eller diskutera den här saken.Det finns mycket stor anledning att göra det. Om det nu är så att visstsolidaritetsarbete i utomlands, i det här fallet från Israelsunderrättelsetjänst, vilken vi känner väl till , betraktas somnågonting fientligt som man gärna infiltrerar - vilket också har skett undertidigare decennier och för inte så länge sedan i Palestinagrupperna - så är detsjälvfallet viktigt att den har någon uppfattning om densvenska solidaritetsorganisation där svenska medborgare arbetar. Jag tycker att justitieministerns svar i ärväldigt tunt och intetsägande. Justitieministern svarar på frågan om man kananse att de svenskar som arbetar i en organisation som Palestinagrupperna iSverige är att anse som terrorister: "Att pröva den organisation som Y.F.är ordförande i bör inte behövas, om den beskrivning hon själv ger avorganisationen är korrekt." Men det är ju inte så intressant. Frågan är omjustitieministern och regeringen anser att den deklarationen är korrekt ochvilken uppfattning man har om organisationen. På den punkten finns det som sagtall anledning att höra vad justitieministern tycker. Överläggningenvar härmed avslutad. Om planerna på nedläggning av Västergårdenskri-minalvårdsanstah i 7 §Svar på frågorna 1984/85:386 och 389 om planerna på nedläggning avVästergårdens kriminalvårdsanstalt i i och RuneJohansson har frågat mig om jag är beredd att medverka till att planerna pånedläggning av kriminalvårdsanstalten upphävs eller omprövas. Beläggningen vid kriminalvårdsanstalterna har under senaretid minskat avsevärt. Dessutom får lokalanstaltsorganisationen under budgetåren1984/ 85 och 1985/86 genom den pågående utbyggnaden ett tillskott av sammanlagtca 220 nya platser. Mindre ändamålsenliga anstaltsplatser måste därför stängas. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat att lägganed kriminalvårdsanstalten . 8INGVAR i (c): Jag tackar justitieministern för svaret på frågan. Regeringen har alltså beslutat att lägga nedVästergården. Det var väl i och för sig inte överraskande, eftersom man harförvarnat tidigare. Beslutet kom emellertid som en överraskning för kommunenoch för , som inte hade någon aning om detta. Man fick reda på detgenom meddelande från personalorganisationerna. Det var beklagligt. Om man hadetänkt på det tidigare, kanske man från någon myndighets sida hade kunnatförsöka påverka nedläggningsbeslutet, men det hade alltså redan gått för långt.Nedläggningen var oundviklig. Man har redan tidigare planerat för att lägga nedVästergården, men i samband därmed räknade man med att få bygga någon nyanläggning i regionen. Men blir det inte så. Vi har en mycket liten offentlig sektor i län.Andelen offentligt anställda är den näst lägsta i landet om man ser tillfolkmängden. Och kommer den att minska ytterligare. Vi har domänverket iVänersborg, där man också kommer att dra in statliga arbetsplatser. Man kan också se saken ur regionalpolitisk synvinkel.Västergården, som ligger inom kommun, är placerad så att den fylleren viss uppgift i regionalpolitiken. Anstalten fungerar bra och är billig idrift för kriminalvården. Men finns möjligheten att kunna drivaanstalten. Det hade varit intressant om det gått att under några årsuccessivt avveckla fram till dess att man byggt färdigt häktet iUddevalla. Det har funnits förhoppningar om detta. Ett nytt fängelse skall ocksåbyggas i . Det hade varit en klar fördel om man åtminstone hadeavvaktat dessa byggnationer innan avvecklades helt. Men så blirdet nu inte. Jag vill avslutningsvis frågajustitieministern: När kommer att läggas ned? 9 (): Även jag tackar för svaret. När det gäller själva sakfrågan ochsysselsättningseffekterna av den planerade nedläggningen delar jag helt IngvarKarlssons i uppfattning och behöver därför inte upprepa hansargument. Jaganser att dagens regeringsbeslut är ett olyckligt beslut för denna region. Jagbygger den uppfattningen på övertygelsen om att den planeradeavvecklingsperioden är alldeles för kort. Alla människor som har talat med migom saken är helt eniga på den punkten. Man hävdar att regeringen innan denspikade ett avvecklingsdatum åtminstone borde ha haft klart för sig hurVästergården skall användas . Regeringen borde kanske också avvaktatill dess att man byggt färdigt anstalten i som ligger strax intill.På så sätt skulle en hel del av de negativa effekterna mildras. Jagskulle också ha hälsat med tillfredsställelse om justitieministern, genom atttänja för avveckling till , ändå kunde ge enmöjlighet att lösa vissa omplaceringsfrågor. Ävenom jag har förståelse för att man måste göra vissa korrigeringar när det gällerkriminalvårdsanstalterna vill jag ändå vädja till justitieministern att omprövadatumet för nedläggningen. Omplanerna på nedläggning av kriminalvårdsanstalt i Som bekant finns det en principplan för den framtidalokalanstaltsorganisationen inom kriminalvården. Planen antogs av riksdagen1980. Enligt denna plan skulle läggas ned 1987. Till följd avminskad beläggning totalt sett inom kriminalvården måste nedläggningen nu skenågot tidigare. Jagskall inte upprepa de skäl som föreligger för att läggs ned. Frånkriminalvårdspolitisk synpunkt är de uppenbara. Jag medger att nedläggningen avVästergården ur regionalpolitisk synvinkel inte är helt lycklig. Men det harinte funnits till hands någon alternativ nedläggning någon annanstans i Sverigesom skulle vara fördelaktigare från regionalpolitisk synpunkt. När det gäller tidpunkten för en tidigareläggningenligt riksdagsbeslutet har inriktningen varit med hänsyn till desvårigheter som onekligen uppstår på orten till följd av nedläggningen. Sedanjag har haft kontakter med länsledningen och med företrädare för den berördakommunen har jag emellertid noggrant prövat möjligheterna att skjuta något pånedläggningen, och jag bedömer det möjligt att vänta till den 1 oktober 1986.Jag förutsätter nu att tillsammans med bl. a. länsmyndigheternaoch kommunen börjar angripa de problem som uppstår till följd avnedläggningen. 11 iBengtsfors (c): Jag kan inte bedöma var i landet man skulle ha minskat antalet platser.Men om man hade prioriterat noggrant och tagit hänsyn till de regionalpolitiskaeffekterna och den begränsade statliga företagsamheten Om kampen mot luftföroreningar i tror jag att man hade kommit fram till attden här anstalten inte borde ha varit den första som man skulle lägga ner ellerminska i omfattning. Jag har i alla fall en känsla av att det skulle ha blivitresultatet. Nedläggningen kommer alltså att ske . Det blir enförlängning med drygt , och det är bra. Men det hade varit ännubättre om man hade kunnat skära ned successivt till dess häktet i ochfängelset i hade blivit klara. Det skulle ha varit en bra lösningför regionen och förmodligen också för kriminalvården. 12 (): Jag har varit med i det politiska arbetet såpass länge att jag vet att regeringen inte utformar sin politik i riksdagensfrågestunder. Men jag utgår ändå ifrån att statsråden tar intryck av desynpunkter som vi riksdagsledamöter för fram i dessa frågestunder, eftersom deproblem vi aktualiserar är sådana som ligger nära oss och som vi väl kännertill. Också jag vill notera med tillfredsställelse attjustitieministern har skjutit fram tidpunkten för nedläggningen, men jag villändå uttrycka förhoppningen att man prövar möjligheterna att tänja påtidsfristen ytterligare en liten aning. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1984/85:379 om kampen motluftföroreningar har bett mig ge en förklaringtill att regeringens arbete med att i införa oblyad bensin och bättreavgasrening numera helt har avstannat. Den proposition som efterlyser är upptageni regeringens propositionsförteckning och kommer att föreligga . 14 vice talman (): Herrtalman! "Bättre sent än aldrig" kanske är ett uttryck som kan passanär jag nu tackar jordbruksministern för svaret, även om jag i och för sig intehar fått svar på det som jag konkret frågade om. Något villrådig är jag fortfarandebeträffande tidpunkten, också med tanke på de många uttalanden somjordbruksministern har gjort om snabba åtgärder för att lösa problemen isamband med försurningsskador och försurningsrisker. Min tveksamhet ochvillrådighet gäller hur man skall tolka jordbruksministerns uttryck "inomkort". Jag vet att är starktmedveten om att jag 1976 som jordbruksminister i den dåvarandesocialdemokratiska regeringen lade fram ett åtgärdsprogram för de då närmastkommande 10 åren. det åtgärdsprogrammet fördes ändå vid eninternationell jämförelse fram till en tätposition på det här området. avservi att komma med ett åtgärdsprogram för de som ligger framför oss.Målsättningen är densamma, att vi på detta viktiga område skall kunna behålladen tätposition vi har haft. Vi vet att det är viktigt att vi verkar pådrivandeinternationellt och att vi gör vad vi skall göra nationellt för att motverka demiljörisker som är förknippade med luftföroreningarna. Jag föreställer mig att också förstår attdet är uppgifter på många samhällsområden som skall innefattas i dettaåtgärdsprogram. Anledningen till att programmet inte föreligger utankanske är inte att vi har varit inaktiva - vi är tvärtommycket aktiva för att få ett så bra program som över huvud taget är möjligt. Om kampen mot luftföroreningar 16 vice talman (): Herrtalman! Det sista uttalandet sätter jag stort värde på. Jag hoppas nämligen attden utdragna tiden för behandlingen av det här ärendet inte beror på någonoenighet i regeringen. Jag hoppas alltså att det inte är någonpropositionsmangling mellan departementen som är orsaken till att jordbruksministerndröjer med att lägga fram den här propositionen. I sakfrågan får vi vänta meddiskussionen tills jordbruksministern har lagt fram propositionen för riksdagenoch vi vet vad som står i den. Då får vi som sagt diskutera sakinnehållet. tillsatte jordbruksministern den s.k. generaldirektörsklubben, som skulle komma med förslag. Det resulterade iatt månad hade utarbetat sin PM om vilkaåtgärder man skulle vidta. Det har förflutit en väldigt sedanjordbruksministern fick detta konkreta material i sin hand, och vetvi hur försurningsskadorna ökar. Jordbruksministern behöver bara läsa detsenaste numret av tidning för att få fullt klart för sig hurbråttom det verkligen är. Jag tror att AndersDahlgren är väl medveten om att också jag är medveten om hur bråttom det är.Jag tror också att inte har något att invända mot att denaktionsplan som på mitt förslag togs fram i samverkan mellan sju statliga verkunder ledning och som presenterades blirföremål för remissbehandling. Det är ju den ordning vi brukar tillämpa. Dennaremissbehandling var färdig . har vi ytterligarebearbetat detta underlag för att, som jag sade, få en så bra propositionsom möjligt. 18Andre vice talman (): Herr talman! Eftersom remissbehandlingenvar klar och vi nu befinner oss konstaterarjag att jordbruksministern har tagit osedvanligt god tid på sig för att utformapropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. Om SJ:s resandeservice vid avbemannade järnvägsstationer 9 §Svar på fråga 1984/85:383 om SJ:s resandeservice vid avbemannadejärnvägsstationer har med hänvisning tillbeslut om nedläggning av persontrafiken på bandelen frågat migom jag är beredd medverka till att utrustning av betydelse för eventuellchartertrafik bevaras på denna bandel. Jag tycker det är viktigt att vi kan öka turistresandet påtåg. SJ:s satsning på turisttrafik på , påchartertåg och biltåg visar också att järnvägen kan spela en roll för turismensutveckling. vet som jag att banan gårgenom en trakt som erbjuder vissa värden för turister. Enligt vad jag erfaritplanerar SJ för godstransporternas skull att justera rälsen längs denna bana.Därvid kan det bli aktuellt att rubba och möjligen riva vissa plattformar. Ingaåtgärder planeras dock som skulle förhindra en eventuell framtidachartertågstrafik längs banan. 20SVEN (vpk): Att jag ställt den här frågan hänger ihop medatt man fått in rapporter om långt framskridna planer på indragning av personaloch borttagande av plattformar på stationer utmed Forsmo-Hoting-banan.Regeringen har beslutat att persontrafiken på den här bandelen vid nästatidtabellskifte skall läggas ned - ett beslut som inte väckt något jubel hosbefolkning, kommuner eller länsorgan. Det här dystra meddelandet frånregeringen var emellertid något uppmjukat genom att det också fanns med ettlöfte om att turisttrafik med tåg ändå skulle kunna anordnas på denna bana. dalgång är ett attraktivt turistområde, ochdärför tyckte vi att förslaget var positivt. Även kommuner och andra somsysslar med dessa frågor är intresserade av att anordna resor osv. Rapporterna om att plattformar skall tas bort och att denyttre servicen skall förändras har alltså ingett oro. Man ställer frågan: Hurskall eventuella turister eller utflyktsresenärer kunna komma på och av tågenom plattformarna tagits bort? Det innebär ju stora svårigheter, och det blirödsligt på stationerna. Över huvud taget är man tveksam när det gäller denavbemanning av station som skall ske. Man undrar varför det måste varaså bråttom. Det finns ju fortfarande stora godstrafikkunder på den här banan.Jag uppfattade saken så, när man från departementets sida talade om dennaindragning av tågen, att man ville ha en mjuk övergång, att man för t.o. m. ville lämna möjligheten öppen att anlita tågen, om nu länstrafiken iframtiden - ifall det blir ändrade förutsättningar - skulle ompröva sinaståndpunkter. Så har jag fattat uppläggningen - att man valt en mjukare linjenär det gäller övergången till busstrafik. Vidare finns det planer att på prov ha järnvägsbussar somär billigare i drift - eller motorvagnar, som de ju kallas. Varför då stressaoch ha sådan brådska att avveckla allt som har med persontrafikens möjligheteratt göra? Är det inte bättre, , att ta det litet försiktigare ochvisa att man kan våra öppen för en omprövning och att man kanske frånlänstrafikens sida vill fortsätta med tågtrafiken? Som vet har ca 70 milj. kr.satsats på en upprustning av Forsmo-Hoting-banan. Det gäller då godstrafiken,som har mycket stor betydelse inte minst när det gäller transporter avrundvirket, virkesråvaran. Man är dock tvungen att justera rälsen. Det innebäratt man måste flytta, eller ta bort, exempelvis plattformar. För att möjliggöraen upprustning av banan måste man faktiskt göra det. Skulle det vara så, att vi t. o. m. får chartertrafik medtåg, måste SJ givetvis se till att trafikanterna inte bara kommer på utansjälvfallet också av tåget. Det gäller då på platser - jag vet att det finnssådana - där det är väldigt fin utsikt eller där det finns olika aktiviteter isamband med chartertågverksam-heten. Jag kan således försäkra att det jobb somnu utförs från SJ:s sida inte innebär att man har för avsikt att rycka undanförutsättningarna i det här sammanhanget, utan avsikten är att se till attarbetet fullföljs när det gäller de investeringar som vi varit överens om skall göra på bandelen. Om SJ:s resandeservice vid avbemannade järn vägs stationer 22SVEN (vpk): Jag vet mycket väl att vi inte här kanbestämma om driften av det här spåret. Det är inte vår sak, och inte hellerdepartementets sak, att bestämma detta. Vi har inte sådan lokalkännedom att vikan göra det, åtminstone inte som politiker. I varje fall ställer man sig frågande till den forceradeavbemanning som sker vid station, där det blir stora svårigheter attfärdigställa banarbetena. Man är ju ännu inte klar med70-miljonersinvesteringen. Banarbetena blir fördröjda och fördyrade om man tarbort bemanningen på station. Likaså är det bekräftat att sågverket i , sombetjänas av station, planerar att utvidga trafiken genom att utföra containertransportermed flis till kusten. De transporterna innebär 90-100 vagnar ytterligare perår, till de trävarutransporter som redan tidigare pågår och växlas av personali . Detta är exempel på att man inte skall forcera.Åstadkommer man en ny trafiksituation finns det skäl att låta övergången tillden nya situationen bli mjuk, så att inte den ena villan blir värre än denförsta, som det heter. Det gäller att få en övergång till nya driftsformer sommotsvarar vad man kan kräva i samband med en sådan här omläggning. Om planeringen av vissa vägbyggnadsarbeten iVäster-nörrlands och Det är lätt att förhasta sig, och sedan får man ångra har gått för snabbt fram. Det är ungefär dit som jag har syftat med minfråga. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1984/85:370 om planeringen av vissavägbyggnadsarbeten i och har frågat mig dels hur denplanerade tidigareläggningen av vägbyggnadsarbeten längs kommer att påverkaväganslagen för och , dels om jag är beredd attmedverka till en tidigareläggning av den s. k. i ochbrobyggnad i i . Vägplaneringen är decentraliserad.' För byggande avstatliga vägar upprättas tioåriga vägbyggnadsplaner. Länsstyrelsernafastställer länsvägplanerna, medan fastställer övriga vägplaner. Idirektiven för upprättande av de nu gällande vägplanerna framhöll regeringenbl. a. att näringslivets behov av säkra transporter måste prioriteras.Vägplanerna innehåller således många för näringslivet mycketviktiga vägupprustningar. Regeringens åtgärder vid en nedläggning av Uddevallavarvetpresenterades vid ett möte i . Jag redovisadedärvid de transportpolitiska insatserna för att skapa ett nytt näringsliv iUddevallaregionen. Förutom att vägbyggandet ger sysselsättning, behövs det bravägar för en positiv utveckling av näringslivet. Väg E 6 har f. n. bitvis enalltför låg standard genom . Sammanlagt kommer ca 500 milj. kr. attinvesteras i en upprustning av vägen. Upprustningen av väg E 6 ingår i en nordisk handlingsplanför ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Handlingsplanen kommer attbehandlas vid . De i handlingsplanen upptagnainvesteringarna i landsvägs- och järnvägsnäten i föreslås finansierasgenom en ny särskild låneordning inom Nordiska investeringsbanken. I vägplanerna ingår byggande av såväl somden s. k. i . Vägplanerna är det samlade uttrycket för hur ochi vilken ordning vägobjekten i länen skall byggas oavsett finansieringssätt.Vid bedömning av de sysselsättningspolitiska insatser som eventuellt kan behövastar regeringen hänsyn till arbetsmarknadssituationen i resp. län. Regeringenfördelar sedan tillgängliga medel på lämpliga objekt, bl. a. de vägar som ärhögst prioriterade i vägplanerna. 24PER-RICHARD MOLEN (m): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret. Jag hade att välja på för att få svaret. Den ena dagen var , , och jag tyckte att vi två som norrlänningar skulle tadet tillfället i akt för att kunna ge ett något mer positivt besked när detgäller de bro- och väginvesteringarsom jag har frågat om, främst den investering i somDeltavägen innebär. Det finns all anledning att fråga sig, eftersominvesteringarna på vägområdet i nu kommer att tidigareläggas,om inte detta helt automatiskt får konsekvenser när det gäller prioriteringenav vägarna i andra delar av landet. Om man tidigarelägger väginvesteringar påett ställe måste man ju senarelägga dem på något annat ställe. Det svar somkommunikationsministern har lämnat till mig kan jag inte tolka på annat sätt änatt vi i , dvs. och , får stå tillbaka medhänsyn till valet av . Jag får väl med anledning av svaret konstateraatt de vägprojekt som är aktuella i är betydligt meraintressanta och viktiga från näringslivets synpunkt än iTimråregionen. Jag vill, herr talman, i detta sammanhang påpeka attnedläggningen av Gullfiber i , som hade mellan 700 och 800 anställda, ärett relativt sett lika allvarligt och bekymmersamt problem förSundsvalls-/som nedläggningen av Uddevallavarvet. När det gällerSundsvallsregionen har regeringen uppenbarligen inte för avsikt att vidta någraspeciella åtgärder. För att vara litet elak, trots att det är Alla hjärtansdag, vill jag ställa frågan om det är så att regeringen ett valår anser sig hamera röster att vinna på en satsning i än iSundsvallsregionen.