prot · G80927 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi har alla - ibland under protest, ibland med en inrelättnad - accepterat eller tagit för givet att den enskilda motion ellerpartimotion från den allmänna motionsfiden som kan leda till omedelbarlagstiftning inte finns. Oavsett hur välmofiverad motionen är och oavsett omden innehåller konkreta lagförslag eller inte gäller det som riksdagsoskrivna regel nr 1, Först måste varje förslag utredas av enparlamentarisk kommitté. Frågan må vara intressant, förslaget tilltalande t, o,m, över parti-och blockgränser, men definitiv ställning kan inte taså snabbt. Utred vidare först! Den svenska modellen här i kan sammanfattas iett uttryck från det gamla : Skynda lagom! Jag skall också gärna erkänna att jag i början av minriksdagsbana stundom blev gräsligt irriterad över denna utredningssjuka, ochdet händer fortfarande att jag blir det. Men numera har jag börjat accepteraspelreglerna, fast jag emellanåt har plenum med mig själv om det är bra ellerinte att jag har gjort det. Därmed, herr talman, har jag försökt förklara varför jagtrots allt har anslutit mig till utskottsmajoriteten i fråga om ett antalmotioner, som nog många som inte sitter i rik.sdagen har svårt att förstå attriksdagen inte snabbare kunde bifalla direkt eller efter en utredning iutskottet. Jag syftar i detta fall främst på motion 929 av LarsErnestam och mig själv om interpellationsinstitutet i kommunfullmäkfige.Detsamma skulle kunna gälla motioner om debattregler och bordläggning och jäv.Nu lyder den svenska modellen: Utred först! Och eftersom vi är försäkrade omatt det kommer att ske och förvissade om att det blir grundligt nöjer vi ossfrån sida i denna omgång med detta. Detsamma gäller f.ö., herr talman, den kommunalakompetensen i näringslivsfrågor. I anser vi inte att kommuner skallge sig in på äventyrliga stöd fill näringslivet, men det forum som vi numerahar fått veta skall utreda detta och där denna åsikt nu skall framföras ärstat-kommunberedningen, som redan utreder frågan. I enlighet med den svenskamodellen i kan inte säga mer just . Utskottsmajoriteten har däremot inte velat hänvisa tillnågon utredning när det gäller förslaget om direktvalda lokala organ. Eftersomvi tycker att det är en vikfig angelägenhet att stärka den kommunala demokratinyrkar jag bifall fill reservation nr 2. Vi är mera positiva fill kommundelningar änsocialdemokraterna, vilket medför att vi står bakom vad som sägs i reservafionnr 3. Jag behöver inte orda längre om detta eftersom reservationen redan hartagits upp av andra reservanter. , herr talman, I ett särskilt yttrande har jagredovisat varför den kommunala kompetensen i fråga om vårdnadsersättning intebehöver utredas. Dels prövas frågan f, n, i domstol, vilket redan har nämnts,dels har vi i redan utrett saken för egen del. Vi önskar först ochfrämst ett obeskattat stadigt småbarnstillägg, som också kan kallas vårdnadsbidrag,och vi har inom partiet t, o, m, utrett hur det skall finansieras. Men det,herr talman, hör hemma i en annan debatt. 101WIVI-ANNE (): Att intresset för demokrafi,kompetens och kommunalrättsliga frågor av skilda slag är stort här iriksdagen bevisas av de 15 motioner som behandlas i det här betänkandet. Vi kan också glädja oss åt att flertalet av de frågor somtas upp i motionerna redan är eller har varit föremål för utredning. Så ärfallet med mofionerna 1983/84:929, 932, 934 och 1412, som berör arbetsformernai kommunfullmäktige. Dessa frågor ligger inom ramen för demokratiberedningensuppdrag, och därför räknar utskottet med att de kommer att behandlas där. När det gäller mofion 1353 från , vari manföreslår ett riksdagsuttalande om att alla förtroendevalda bör erhålla arvodeenligt enhetliga regler, kan sägas att den frågan är för tidigt väckt. De nyabestämmelserna om rätt fill ersättning för föriorad arbetsförtjänst tillförtroendevalda trädde i kraft först . Därför är det intemöjligt att redan på ett så här fidigt stadium göra klart för sig hurkommunerna har hanterat frågan. Har man t, ex, begagnat sig av möjligheten attge alla grupper i samhället tillfälle att pä så lika villkor som möjligtfullgöra kommunala förtroendeuppdrag? Har man i så fall beslutat att utöverenhetliga arvoden ge ersättning även för förlorad arbetsförtjänst, resekostnaderoch andra utgifter som föranletts av uppdraget, t. ex, barntillsyn?Utvecklingen på det här området följs av demokrafiberedningen. Utskottetavstyrker därför reservation 1, och jag vill yrka avslag på den, Reservafion 2 handlar om att man skall inrätta direktvaldalokala organ. Detta är en mycket aktuell fråga. Det pågår en omfattande försöksverksamhetmed lokala organ redan nu i kommunerna, och det planeras ännu fler försök.Dessutom beslöt om des, k, frikommunerria, Detär enförsöksverksamhet med ökat kommunalt självstyre i nio kommuner och trelandstingskommuner. Verksamheten skall pågå . Utskottet understryker värdet av att olika former prövas isyfte att öka medborgarnas akfiva medverkan och delakfighet i - liksom ansvarför - den kommunala demokratin för att på så sätt stärka den. Enligt utskottetbör erfarenheterna från de här försöken inväntas innan definitiv ställning tillfrågan om direktvalda lokala organ kan tas. Jag yrkar, herr talman, avslag påreservation 2, I reservation 3 yrkas bifall till ett krav att riksdagenskall uttala att ytterligare kommundelningar kan vara ett medel att stärka denkommunala demokratin. När utskottet behandlade samma yrkande, sade viatt det kan vara motiverat av kommunaldemokratiska skäl att dela enkommun. Men utskottet anförde, att problem med demokrati bör kunnalösas på annat sätt än genom kommundelningar, t, ex, genom inrättande av lokalaorgan. Majoriteten i intar samma ståndpunkt . Jagyrkar avslag på reservation 3, I centerreservationen 4 pekas på en rad frågor som böringå i demokratiberedningens utredningsuppdrag. Här konstaterarutskottsmajoriteten att frågor som utveckling av kooperativa verksamhetsformer,hur informafions-teknologin och de nya medierna kan användas för att vidga ochfördjupa den kommunala demokratin, osv., redan ingår i demokratiberedningensuppdrag. Jag yrkar därför avslag på reservation 4, och centerri har i reservation 5 enats om kravpå bifall till moderatmofionen 1405, som syftar till att möjliggöra införandeav vårdnadsersättning till föräldrar för vård av egna barn. Dennafråga har prövats, och det har klarlagts att detta inte är en kommunalangelägenhet. Frågan prövas också f, n., som sade. Sven-ErikNordin ställde en fråga om en artikel i , som jag tyvärrinte har hunnit ta del av. Den gällde , där dagbarnvårdare skall fålön också för vård av egna barn. Han ställde också frågan om vi i detsocialdemokratiska partiet inte tycker om kommunalt vårdnadsbidrag. Jag skulle,herr talman, gärna ge mig in i en debatt om partiets syn på vårdbidrag överhuvud taget, men det ingår inte i konstitufionsutskottets kompetensområde. Jagskall därför avstå. Utskottsmajoriteten avstyrker även i detta fall motionen,och jag yrkar avslag på reservation 5. Den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågorbehandlas i tre motioner. Jag vill påminna om att utskottet uttaladeatt en översyn av den kommunala kompetensen på det näringspolitiska områdetborde komma till stånd. Den av regeringen tillsatta statkommun-beredningenhar enligt sina direktiv i uppgift att ta upp just de frågor som behandlas imoderatmotionerna. Dessa avstyrks därför av utskottsmajoriteten. Jag yrkarockså avslag på reservation 6. I reservation 7 hemställs om bifall till mofion 470, därdet krävs att kommunallagen skall ändras, så att kommunalt organ inte skall harätt att sätta sig över domstolsutslag genom att fatta nya beslut i sammaärende. I motionen krävs vidare att regeringen skall lägga fram förslag tillsanktioner mot kommuner som överträder den lagen. Jag vill i det sammanhangethänvisa till civilministerns svar under en frågedebatt . Civilministern.underströk, att det är oacceptabelt attkommunala organ eller förtroendevalda sätter sig över givna regler för denkommunala verksamheten eller trotsar domstolarnas avgöranden i kommunala besvärsmål. Han sade vidare: "Den långtgående frihet somkommunerna har i svenskt samhällsskick förutsätter att man från sidaföljer de lagar som har stiftat. Rättsordningen tillhandahåller dessutom ett system medsanktioner mot oriktiga kommunala förfaranden." Utskottet understryker civilministerns uttalande ochavstyrker motion 470. Jag yrkar avslag på reservation 7. Det här innebär att utskottet hemställer om avslag påsamtliga motionsyrkanden i betänkandet utom tre. De tre jag syftar på gälleralla partistöd - ett tar upp det kommunala partistödet, medan två behandlar detkyrkokommunala. I motion 1408 kritiseras den nuvarande utformningen av detkommunala partistödet. Motionären begär en översyn av stödet, så att det fårsamma utformning som parfistödet på statlig nivå. Utskottet hänvisar fill atten undersökning av det kommunala partistödet ingår i demokratiberedningensarbetsuppgifter. Men beslut om partistöd brukar dessutom föregås avpartiöverläggningar. Enligt utskottets mening kan det uppkomma behov av sompartiledaröverläggningar som ett resultat av demokratiberedningenskartläggning. I motionerna 294 och 745 föreslås att kyrkokommunaltpartistöd skall införas. har utskottet avvisat liknande förslag medhänvisning bl. 12 protokoll 1984/85:26-27 till attdet i ett stort antal kommuner inte finns kyrkofullmäktige. Men vid åretskyrkomöte bifölls en mofion om att möjligheter till ett kyrkokommunaltpartistöd skulle införas. hävdade då att förhållandena nuhar ändrats, eftersom lag om församlingar och kyrkliga samfällighetermedför att kyrkofullmäkfige kommer att inrättas i långt fler församlingar äntidigare. Vi är inom utskottet överens om att det kyrkokommunalapartistödet bör behandlas som övriga partistöd, när det blir aktuelltmed partiledaröverläggningar om parfistödsfrågor. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1408,294 och 745 bör ges regeringen till känna somriksdagens mening. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter och avslag på samtliga reservationer. 102SVEN-ERIK () replik: Så värst mycket besked på de frågor jagställde lämnade inte, och det har jag all förståelse för -hennes uppgift i den här debatten är inte särskilt munter. Men jag skall i allafall tacka för en sak; Hon tröstade mig med att frågan om rättvisarvodesersättning var för fidigt väckt - jag var ett tag fakfiskt rädd för attden var för sent väckt. För att något dröja kvar vid det problemet vill jag sägaatt det väl ändå är så att kommunerna har lång erfarenhet av att ge rättvisersättning vid sammanträdena - däremot har man kort erfarenhet av att georättvis ersättning, nämligen den som är på gång efter fjolårets riksdagsbeslut. Jag upprepar den fråga jag ställde; Vad ligger det förrättvisa i att den högbetaide direktören får full ersättning för sin förloradearbetsförtjänst, medan den lågavlönade studeranden inte får mer än kanske ettsänkt kommunalt arvode? vill inte diskutera den statligavårdnadsersättningen-O.K., det må vara hänt; det har flera gångerbeslutat säga nej till. Men den kommunala då? Är ni motståndare till kommunalvårdnadsersättning? Om ni är det, vilket straff tänker ni då utmäta åt erapartikamrater i , som följer med på motioner från och kds? Detvar ju upphovet till den här Linköpingsaktionen. Vad är det vidare för fel på att dela en kommun, omkommundelen själv vill det? Det finns ju ett uttalat krav därpå, som kommitfram genom en stor majoritet i en folkomröstning. Låt mig ställa ytterligare en fråga: Hur skall enstorkommun se ut för att socialdemokraterna skall kunna tänka sig att medge endelning? Det vore mycket roligt att få en sådan kommun utpekad och namngiven. I slutet av sitt anförande sade någraord om näringspolitik. Det ger mig anledning att något fundera överfjolårets beslut. Då drev ni igenom att det skulle ske en översyn avkommunernas kompetens på det näringspolitiska området. Det ville man utreda.Däremot ville man inte utreda frågan om en vidgning av den kommunala kompetensen närdet gällde vårdnadsersättning. Är inte det en logisk kullerbytta? Anf.103 () replik: Jag är ledsen, men jag tror att aldrig kommer att fånågot svar av på frågan om den ideala storkommunen enligtsocialdemokratisk modell. Den som är störst är naturligtvis allfid den bästa.Socialdemokraterna lider fortfarande av den tro man hade , att justörre man gör enheterna desto bättre blir de också i olika avseenden. Men detär givetvis totalt fel. Självhar jag haft förmånen att kunna kämpa för delningen av den allra förstakommunen som delades, nämligen . Jag kan också konstatera att detskedde under ett samlat motstånd från socialdemokraterna och vpk i allainstanser. Det sades naturligtvis att inte skulle klara sig ettögonblick. Sven-ErikNordin har vittnat om hur bra det har gått för andra kommuner. tillhörnu de stabilaste kommunerna i . Man har en ekonomi som skulle göradet möjligt att t. o. m. sänka skatten, trots att alla spådomar förutsatte attvi tvärtom skulle drabbas oerhört hårt av denna delning. Jag kan därför intebegripa varför inte socialdemokraterna tänker om på denna punkt. Låtmig ta upp bara en ytterligare fråga av alla de frågor som här har berörts.Wivi-Anne erinrade om att civilministern i ett frågesvar, vilketockså jag var inne på tidigare, sagt att det är oacceptabelt att kommuner interättar sig efter gällande föreskrifter. Men om de nu inte gör det, vad vill dåWivi-Anne och socialdemokraterna göra, om inte de rättsliga sanktionernaär tillräckliga? Skall man då bai;a acceptera en systemupplösning, som det isjälva verket är fråga om här, eller är man beredd att ta till hårdare metoderi verkligt grava fall? 104 WIVI-ANNECEDERQVIST (s) replik: Jag har fått många frågor att besvara, och jag skall göra det i den månjag hinner. Sven-ErikNordins första fråga var om jag ansåg det vara en rättvis arvodesersättning somkommunerna nu har rätt att ge. Han tog exempel med ersättning till direktörer,deltidsarbetande m. fl. Jag anser att den nya lagen, som trädde ikraft , ger kommunerna möjlighet att betala en rättvis ersättning.Den rätten hade de inte tidigare. Vad betyder inte ersättning för förloradarbetsförtjänst för en deltidsarbetande, om han eller hon måste gå ifrån tillsammanträden! Kommunerna har numera rätt att dels ge samma arvode fill alladeltagare i sammanträdet, dels betala ersättning för förlorad förtjänst.Dessutom har man rätt att besluta om ersättning för resor och/eller barnomsorg.Det anser jag vara rättvist. Då kan man på så lika villkor som möjligt delta idet kommunala livet. Närdet gäller vårdnadsbidrag över huvud taget vill jag påminna om attcenterledaren i den allmänpolitiska debatten här i kammaren för ett tag sedan sadeatt man inte skulle ha bidrag. Jag kan tyvärr inte redovisa på vilken sida iprotokollet det står, men jag vet att han sade så. Det ingår emellertid inte iutskottets arbete att avgöra om det skall vara vårdnadsbidrag eller inte. kan uttala sig om är huruvida det skall ingå i den kommunalakompetensen att ge bidrag. Det är klart att det inte gör det. Hur skall en kommun se ut för att en delning skall varatillåten, frågade . Hur den ser ut är inte avgörande. Detavgörande är om människorna i kommunen vill dela den. 105SVEN-ERIK () replik: På ett ställe gav . Hon sade att kommunerna nu har rätt att ge rättvis sammanträdesersättning.Men det har de alltid haft. Det nya, , är att kommunernaefter fjolårets beslut nu har möjlighet att ge orättvis sammanträdesersättning.Det tycker vi är fel. Jag kan kort och gott uppmana attläsa våra motioner, både de enskilda och dem som partiledaren har satt sittnamn under. Där står klart och tydligt vilka bidrag som vi är anhängare av ochvilka vi inte är anhängare av. Anhängare av vårdnadsbidrag har vi varit ochförblir vi, även om motståndet än så länge tycks vara stort. Sanningen är påmarsch, som jag påpekade. Jag har tydligen inte lyckats få medpå ett litet djupare resonemang om demokrati. Vad är det som gör har behov av att tillhöra samma kommun? Jo, att man känner en visssamhörighet samt att kommunen bildar ett geografiskt sammanhållet område ochinte är större än att det finns en god kontakt mellan den förtroendevalde ochväljaren. Jag vill erinra om att ordet kommun kommer av det latinska ordetcommunis, som rätt översatt betyder gemensam. Jag och anser att enkommun skall bestå av de medborgare, som känner tillräckligt stor gemensamhetkring vissa samhälleliga uppgifter. Känner man främlingskap, är det ett teckenpå att kommunen har blivit för stor. Detta främlingskap var bakgrunden tillkraven på separation i åtskilliga fall. Som jag påpekade i mittinledningsanförande är vad som sker i nybildade kommuner att man åter kännergemensamhet och samhörighet och att man har en fungerande kommunaldemokrafi. 106 () replik; Jag blev positivt överraskad av det beskedsom lämnade på frågan om när en kommun bör delas. Detavgörande är, sade hon, att människorna vill dela kommunen. Något så positivthar jag aldrig hört från någon socialdemokrat. I de kommuner som detvarit fråga om har det funnits kraftiga majoriteter bland människorna för attfå till stånd en delning. Likafullt har socialdemokraterna i alla instanser därdet varit möjligt motsatt sig att delningar kommit till stånd. Jag noterar emellertid detta. Är det att se som enomvändelse hos socialdemokraterna? Betecknar det något nytt? Ger det ett hoppåt alla kommundelar,som gärna vill bli fria och övergå fill tidigare eller nya former? Till sistbara: Vad gör och socialdemokraterna då de har konstateratatt det visserligen är oacceptabelt att kommuner sätter sig över våra lagar mensedan inte har något ytterligare att komma med? Räcker det att konstatera i allevighet att det är oacceptabelt? När är man beredd att göra något ytterligare? 107 () replik: När påstår att det nu ärorättvisa sammanträdesersättningar som kommunerna har rätt att ge, måste jagfaktiskt säga att han har fel. får man ett likadant arvode, men vem somhelst kan gå ifrån sitt arbete utan att bli lidande av det. ges man likamöjlighet att delta i kommunala uppdrag, och därmed vidgar vi demokratin. ärdet rättvist, men det gäller naturligtvis för kommunerna att ta sådana beslut. Det är detta vi skall följa upp, och det gördemokratiberedningen. Vi skall se hur man klarar saken. Blir det orättvist?Orättvist kan det bli, om man t. ex. tar bort arvodena - om det är det centernbefarar - eller bara ger ersättning för förlorad arbetsförtjänst. harkommunerna möjlighet att själva besluta om detta, så att man får det rättvist.Det har de inte haft fidigare: ställde en fråga om kommundelning. Han blevväldigt glad över att jag som socialdemokrat sade att alla människor skallkräva delning av en kommun för att den skall ske. talar han om en majoritet.Ja visst, men om minoriteten i en kommun absolut inte vill ha en delning,eftersom man får en väldigt svag ekonomi i en egen liten kommun - sådant har vimärkt, och det står också i utskottets betänkande att det blir ekonomiska svårigheter- är det lyckligt för människorna att dela kommunen? Eller skall vi bara fittapå den stora majoriteten när det gäller kommundelning? Så till frågan om rättsliga sanktioner. Skall vi nöja ossmed att bara säga att det är oacceptabelt att en kommun inte följer domstol?Nej, det skall vi inte, och det menar inte civilministern heller. Men än sålänge, tack och lov, är det ett mycket litet fåtal kommuner som handlar så.Naturligtvis måste vi hålla ögonen på sådant, för så får det inte vara. Tredje vice talmannen anmälde att ochBirger Hagård anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. 108SVEN (vpk); och kommuner sker som bekanten viktig del av arbetet i utskott och nämnder, men alla partier får inte varamed. De små partierna måste först försöka klara spärren till fullmäktigevalet.Sedan träffar de på nya spärrar för att få delta i jobbet i nämnder ochstyrelser. Enligt vår mening bör de parfier som klarat spärren till fullmäktigepå något sätt kunna trygga sin insyn i de kommunala nämndernas arbete. Nr 27 Som arbetet är upplagt såväl i kommuner som i landstingblir Onsdaeen den ' 'villkor med en sådan insyn, om man verkligen skall kunna fullgöra sitt Imotion 1983/84:1412 har vpk tagit upp denna problematik. Kommunala frågor framgår att man är väl medveten omdet faktum att de som har bestämmandet i kommunen, dvs. de större parfierna,har fullt lagliga möjligheter, om de vill, att trygga en insyn för de småparfierna genom att ge extra suppleantplatser eller besluta om närvarorätt enligt3:15 § kommunallagen. Att en sådan här möjlighet finns garanterar dock inte attdenna möjlighet verkligen används för att bereda de små partierna insyn. Vivill alltså i motion 1412 peka på att någon form av garanti för de småpartiernas insynsmöjlighet bör tryggas genom lagsfiftning. Såvälutvecklingen mot allt färre kommunalt förtroendevalda som det kommunalaarbetets mer komplicerade karaktär liksom allmänt demokratiska strävandenborde tala för en reform i motionens anda. Det är över huvud taget ägnat attskapa en bättre anda och atmosfär i det kommunala arbetet om så många hindersom möjligt raseras för öppenhet och insyn åt alla partier i det kommunalaarbetet. Att ställas utanför leder icke sällan till en känsla av att varanonchalerad, vilket i sin tur kan skapa bitterhet. Vi är inte betjänta avbitterhet i samhällsarbetet. Mankan dock notera att utskottets utförliga genomgång av vår motion är positiv ochatt utskottet menar att de frågor som tas upp i motionen kan behandlas avdemokratiberedningen. Vi hoppas att frågan om småpartiernas möjligheter fillinsyn i nämndarbetet skall få en bra lösning. Detta betonas f.ö. i detsärskilda yttrande som ledamoten fogat till betänkandet. Vi haringet annat yrkande än utskottet. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (arvodesersättning) Utskottetshemställan bifölls med 250 röster mot 42 för reservafion 1 av Berfil Fiskesjöoch . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (direkt valda lokala organ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl, - biföllsmed acklamation. Mom.4 (kommundelningar) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 132 för reservation 3 av , fl. Mom.5 (demokratiberedningens uppdrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och Sven-ErikNordin - bifölls med acklamation. Mom. 7(vårdnadsersättning) Nr 27 Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 119 förreservation 5 av den m,fl, 2 ledamöter avstod från att rösta, 1Q84 Mom. 8 (näringspolitiska frågor) Meddelande om Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av i , . m,fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (kommunalbesvär) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avGunnar i m.fl. - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 14 § Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelsen 1984/85:61 Överiåtelse av vissaoffentligrättsliga uppgifter till internationella organ 1984/85:78 Förbättringar inomföräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inomsjukpenningförsäkringen 1984/85:83Ändring i regeringsformen m.m. 1984/85:86Förnyelsefonder, m. m. 1984/85:88 Redovisning avverksamheten enligt lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offenfiigaarbetsgivare 15 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1984/85:140 av m.fl. 1984/85:141 av UlfAdelsohn m.fl. 1984/85:142 av son m.fl. Styrelseordförande iaffärsbank (prop. 1984/85:35) 16 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1984/85:65 av () tillindustriministern om en sammanhållen skärgårdspolifik: I motion 1983/84:715 tog jag ochnågra centerparfister upp situationen i den svenska skärgården. Flera stathgaverk, såsom , , domänverket, , ,forfifikafionsförvaltningen, bygg- nadsstyrelsen,och , är inblandade i de verksamheter som bedrivseller borde bedrivas längs Sveriges kuster och på dess öar.