prot · G809105 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:105 1 § Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1984/85:445 om åtgärder för att främjasläktbesök från har frågat mig om jag ärberedd att via diplomatiska kanaler ta initiativ för att åstadkomma en ändringav tjeckoslovakiska myndigheters bestämmelser för släktbesök i ochdärmed främja sådana besök från . Personer i som önskar besöka släktingar iutlandet måste ansöka om utresetillstånd. Enligt den praxis som tillämpats iflera år måste dessa personer i samband med ansökan om utresetillstånd uppvisaett inbjudningsbrev från de anhöriga i utlandet. I inbjudningsbrevet, som skallvara legaliserat av publicus i landet i fråga, åtar sig inbjudaren attstå för kostnader under den inbjudnes vistelse i landet i fråga. De tjeckoslovakiska myndigheterna införde iår nya bestämmelser om utformningen av sådana inbjudningsbrev. Enligt de nyabestämmelserna skulle inbjudaren bl.a. uppge arbetsgivare, yrke och årsinkomst.Inbjudningsbrevet skulle förutom av piublicus vara legaliserat avtjeckoslovakiska ambassaden. Vidare skulle inbjudaren sända sitt eget pass tillambassaden. har varit i kontakt såväl medutrikesministeriet i som med i i dennafråga. På tjeckoslovakisk sida har man meddelat att man för sedan harbeslutat att frångå de nya bestämmelserna, som visade sig vara olämpliga. Istället har man återgått till den procedur som har gällt . Jag tycker att det är bra att den nya krångligareproceduren har avskaffats. Det är min förhoppning att myndigheterna iTjeckoslovakien på alla sätt skall göra det lättare för landets medborgare attbesöka släkt och vänner i utlandet. Om åtgärder för att främja släktbesök från 2GUNNEL (): Jag vill först tacka utrikesministern försvaret. Jag är inte förvånad över att det var så positivt. Det är dock enanmärkningsvärt , en månad, som utrikesministern tagit på sig. Det kannaturligtvis finnas rimliga förklaringar, men de personer som närmast berörs,exiltjecker och -slovaker, kan få den uppfattningen att deras sak inte harnågon större dignitet. Krånglig procedur kallar utrikesministern det hela. Det ärju egentligen ett upprörande försök av en totalitär regim att kartlägga sinamedborgare i , flera av dem flyktingar med tunga politiska skäl, t. ex.undertecknare av Charta 77, många också med svenskt medborgarskap . Sedan jag väckte min fråga har jag fått veta attåtskilliga av mina moderata riksdagskolleger, och troligen även andrapartigrupper, fått hänvändelser från tjeckoslovakiska exilorganisationer ochenskilda att verka för ändrade rutiner för att ta emot släktbesök frånTjeckoslovakien. Vi liksom berörda flyktingar och invandrare har använt oss avalla tillgängliga kanaler, inkl. utrikesministern, för att påverkaTjeckoslovakien att ändra reglerna, som alltså gällt från i år.Vilken del vi resp. utrikesministern har i det lyckosamma utfallet av kampanjen- så måste jag kalla den - saknar just nu betydelse. Den erfarenhet man måstedra är att det kan löna sig att protestera mot kränkningar av människorsintegritet och hävda de mänskliga rättigheterna, såsom de fastlagts i t. ex.,Helsingforsdokumentet. Vi har i alla fall noterat att ändringarna av reglernakom i anslutning till våra protester. Vi vet att det förekommer noggranna kartläggningar avflyktingar i , för att inte kalla det flykfingspionage, och attutländska ambassader ibland har en avsevärd del i verksamheten. Jag vill därförfråga utrikesministern om han är villig att vidta åtgärder mot den, närflagranta bevis ånyo dyker upp. Kan vi räkna med utrikesministerns medverkanutan att vi moderater eller någon exilorganisation ställer till med störrerabalder? Jag vill först konstatera att självasakfrågan har blivit löst under den fid som har förflutit mellan det att fråganställdes och svar gavs. Jag konstaterar vidare att skälen till att svar intekunnat avges tidigare är dels egna utlandsresor som jag har företagit, dels attriksdagen har haft uppehåll för ferier. Slutligen vill jag när det gäller flyktingspionage sägaatt svensk lagstiftning har klara bestämmelser som förbjuder sådana former. Omnågon känner till exempel på flyktingspionage bör anmälan göras tillpolismyndighet. 4 (): Jag tackar för det beskedet. Jag hade nog påkänn att det var så som herr utrikesministern har sagt. Vi skall dock inte låta förleda oss att tro att allt ärfrid och fröjd , t. ex. mellan tjeckoslovakiska medborgare i ochderas tidigare hemland. Det motbjudande kravet på en avsevärd summa pengar,olika för olika kategoriermänniskor, för att bli fri från tjeckoslovakiskt medborgarskap Nr 105 Om havsgränsen öster om finns t.ex. kvar. Jag noterar att utrikesministern är positivt inställd tilldessa frågor. Å min sida lovar jag att återkomma när det ånyo finns skäl - detär väl troligt att det blir så. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1984/85:96 om havsgränsen österom har i en interpellation riktatvissa frågor till försvarsministern som berör avgränsningen avkontinentalsockeln och fiskezonerna mellan och Sovjetunionen iÖstersjön. interpellation är föranledd av att han den6 februari deltog i en estraddebatt med temat anordnad av Föreningen och sjöförsvar. Till denna hade inbjudits representanter förfiskeriorganisationer, marinen och . Vid denna debatt skulleenligt marinens representant ha hävdat "att det vore bättreom fick hela det omstridda området öster om , den s. k. vitazonen". vill nu veta om regeringen ställer sig bakom ettsådant påstående. Mot denna bakgrund har frågatförsvarsministern: Har detta påstående någonförankring i försvarsdepartementet? Ärförsvarsministern beredd att ta avstånd från den vid debatten och i radioframförda åsikten? Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på interpellationen. Enligt vad jag har inhämtat, har marinens representanttalat emot att det omtvistade området läggs under gemensam svensk-sovjetiskadministrafion. Dessutom gjorde han i debatten klart för åhörarna att deåsikter han framförde var hans rent personliga. Regeringens inställning till frågan om hur gränslinjenmellan och kontinentalsockel och fiskezoner bör draskan beskrivas med några få ord. Enligt regeringens uppfattning bör gränslinjen utgöras aven mittlinje mellan de båda länderna under fullt beaktande av de svenska öarnaGotland, och . 6 (): Jag tackarutrikesministern för svaret på min interpellation. När jag ställde interpellationenkände jag inte fill de verkliga förhållandena. Jag trodde att varenbart militär och att han i den Om havsgränsen öster om egenskapen representerade marinen. Visserligen angavs deti programmet att han var internationellrättslig expert, men jag visste inte atthan var en av främsta auktoriteter på området, inte heller att hanrepresenterat vid internationella havsrättsförhandlingar. Men det gör saken mycket allvarligare. Jag förstår därförtill fullo att utrikesministern i stället för försvarsministern svarar mig. Utrikesministern säger i sitt svar att gjordeklart för åhörarna att de åsikter han framförde var hans rent personliga. Detär helt rätt, och jag har heller inte påstått något annat. Det är just av denanledningen jag finner det angeläget att få besked om regeringens ställning ifrågan. Utrikesministern säger också i sitt svar att marinensrepresentant enligt skulle ha hävdat etc. För att undvika missförstånd om att någon annan uppfattatHolmbergs yttrande på annat sätt tar jag mig friheten att läsa upp detreportage som sändes i lokalradio och som jag begärt ochfått utskrivet: Reportern: Det är bättre att får hela den vitazonen öster om än att det går en zon innanför där och Sovjetdelar upp området mellan sig. Det sade kommendör , expert påhavsrätt, när företrädare för fiskerinäringen, ochmarinen i går samlades för att diskutera fisket i . : Ja, jag tror det. Jag tror att så länge vibehåller den här zonen som ett oskrivet blad, då står åsikt mot åsikt. OchSovjetunionens uppfattning, den vet vi ju. Den är att den här zonen skall varaen gråzon där bara och skall ha en restriktion, och vi vet attdet är uppfattning att det bara är östersjöstaterna som skall hanågonting att säga fill om i . Man vill alltså utestänga alla andranationer och göra det här fill ett fredens innanhav. Och det finns då risk föratt en sådan här gråzon skulle kunna bli embryot som man skulle kunna arbetavidare ifrån och trycka ut andra nationer än östersjöstaterna ifrån Östersjön.Därför tror jag att även om vi gav hela den här omtvistade zonenså skulle de inte vilja ha den därför att de vill inte ha en gräns. Jag troratt ur svensk säkerhetspolitisk synvinkel är det väsentligt att vi får en gränsså att vi undviker det här som man kallar för krypande jurisdiktion, däSovjetunionen successivt sakta men säkert flyttar fram sina positioner iÖstersjön. Jag tror att de vill ha hela , möjligen med undantag av detsvenska territorialhavet. Reportern: En gränsdragning till varje pris, den åsiktenhävdade kommendör , expert på havsrätt. Men någon större förståelseför det resonemanget fick han inte från företrädarna för fiskerinäringen. Såhär reagerade ordföranden i , . : Det var ett av de mest cyniska uttalandenjag har hört, därför att jag kan inte för mitt liv fatta att det är bättre attge ryssarna hela zonen än att åtminstoneha tillgång till den och fiska i den. Det är för mig ofattbart. Jag vet intehur man kan ha sådana åsikter. Reportern: säkerhetspolitiska skäl menar det är bättre att ha en gräns än att inte ha någonting alls, som . : Jag anser att vi har gränser . o. m. två gränser , där är vid den ena och vi vid den andra. Vihar en gräns som går ifrån , och sedan har vi ett område som äringenmansland mitt emellan, och det är ju det som vi skall ha till svensktvatten. Jag kan inte fatta att man säger att vi inte har någon gräns . Reportern: Du tror inte då att om fick hela zonen,att det skulle förhindra den utfiskning som sker? : Det skulle jag kunna tänka mig att det kangöra, men det skulle ju vara horribelt om man skulle ge bort vatten som irealiteten är svenskt till , när vi åtminstone har rättighet att vara däri dag. För mig är det ofattbart, hans synpunkt och hans ståndpunkt. Det är klartatt man kan ha den när man inte är beroende av att fiska eller någonting annat,men för mig är det helt otänkbart. Reportern: Det vore en eftergift att ge hela den vitazonen fill , hävdade samtliga företrädare för fiskerinäringen bestämt.Antingen skall ha sin beskärda del eller också bör zonen fredas helt.Reporter i det här inslaget var . Jag kan också hänvisa tillreportage i tidningar som bekräftar att jag har rätt i min uppfattningbeträffade vad marinens representant och havsrättsex-pert yttrat. Jag kan inte rå för, herr talman, att jag känner oro införvad som kommer att ske med denna vita zon. För mig är det en självklarhet attden tillhör . Jag ser det som oerhört allvarligt med uttalanden av dettaslag av en av de främsta experter har - även om det är personligasynpunkter. Han säger också att han är förvissad om att inteskulle anta erbjudandet att överta zonen. Var har han erhållit dennaförvissning? Jag vet att frågor av detta slag omges med stor sekretess,och jag är medveten om att utrikesministern varken för mig eller för kammarenär beredd att eller kan lämna fullständiga svar beträffande vad som pågår. Min inställning som representant för svenskt fiske är attdet är angeläget att frågan om den vita zonen löses, så att det rovfiske sompågår inom denna zon upphör och att fisketrycket minskar. Jag menar att enändring till s. k. grå zon tills uppgörelse nås skulle vara att föredra. Jag har arbetat mycket med den här frågan. Det kännerutrikesministern väl till. Vi har ju träffats tidigare i detta ärende. Jag harskrivit brev till partiledarna och statsminister , och jag har tillsammansmed representanter för fisket uppvaktat statsministern i frågan. När jaghör UD:s havsrättsexpert och tillika marinens representant göra Om havsgränsen öster om officiella uttalanden av det slag som skedde blir jag bådeledsen och arg. Det är inte vem som helst som uttalat sig, och det ärallvarligt. Jag har i svaret fått klart besked om regeringens inställning tillhur gränsdragningen bör ske, Det hade naturligtvis varit bättre om statsrådetkunnat säga skall ske. Jag tar svaret som ett uttryck för att inga tankar på ochresonemang om att skänka bort våra vatten förekommer annat än hosrepresentanten för marinen och tillika havsrättsexperten hos UD, inte inom regeringen. Jag drar också av statsrådets svar den slutsatsen att UD:shavsrättsexpert talar på olika sätt: på ett sätt när han representerarregeringen vid förhandlingar och på ett annat sätt när han uppträder offentligtsom representant för marinen och därvid framför personliga åsikter. Jag har den inställningen att man måste lita på enministers ord, och jag vore tacksam om statsrådet ville bekräfta att minaslutsatser är riktiga. Jag är helt enig med ombetydelsen av att svenska flskare får tillgång till vatten i . Jag kan försäkra att det från regeringens sida inte finnsnågot som helst intresse av att överlämna fiskevatten på det sätt som - i etttydligen mycket tillspetsat uttalande - har angetts av den expert som JensEriksson här har nämnt. har själv haft en debatt med denne expertvid den konferens där de här synpunkterna kommit till uttryck. Vår ståndpunkt är att en gräns för fisket bör dras mittemellan de öar som jag nämnt och fastlandet på den sovjetiska sidan. Det är denbästa och mest naturliga lösningen. Jag delar också oro för de överuttag avfisk som förekommer i det här området. Från-svensk sida kommer vi att påolika sätt försöka verka för rimligare storlek på de fångster som olika ländersfiskeflottor tar upp. 8 (): Jag sätter värde på utrikesministerns klara besked på denhär punkten. Jag hoppas att regeringens företrädare skall kunna leda dessaförhandlingar till ett resultat som blir framgångsrikt inte bara för svensktfiske, utan också för hela nationen. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 1984/85:106 omforskningsfartyget har i en interpellation frågatrriig vad jag avser vidta för åtgärder beträffande forskningsfartyget . Först vill jag kommentera några av de uppgifter somlämnats i interpellation. Forskningsfartyg i ,exempelvis fartyg , har fill skillnad mot vad Erikssonpåstår avsevärt mer avancerad utrustning än fartyget . GOA:s trålvinsch ärinte någon nyinstallation utan har funnits sedan fartyget byggdes. Att efter 18år byta ut en vinsch är inte ovanligt på ett motsvarande svenskt fartyg.Bakgrunden till att GOA kom att upprustas i var att det skulle blisvårt att genomföra upprustningen på plats i . Totalkostnaden i Sverigebedömdes ej bli högre än för motsvarande upprustning i exempelvis Portugal.Upprustnings- och transportkostnaderna om totalt drygt 12 milj. kr. skallvidare jämföras med kostnaderna för ett motsvarande nybygge om 30-40 milj. kr.Till upprustnings- och transportkostnaderna kom sedan forsknings- ochdäcksutrustning samt reservdelar för ca 1,3 milj. kr. Jag vill också framhålla att det svenska biståndet tillfiskeriundersökningar genom GOA är en av tre huvudkomponenter i ett svensktfiskesektorsstöd till . Dessa tre komponenter, vilka skall ses som delari ett utvecklingsstöd, inriktat på landets produktion och försörjning förAngolas av krig och svält drabbade befolkning, är följande: Utbildning av fiskare, tekniker ochannan personal vid fiskeflottan genom stöd till en fiskeskola norr om . Stöd med båtar, redskap ochutbildning för att främja kustnära fiske längs från ochnorrut. Stöd till kartläggning av landetsfiskeresurser genom fiskeforskningsfartyget . Alla tre komponenterna är viktiga för utvecklingen avAngolas fiske och försörjningen med baslivsmedel. De ligger väl i linje medAngolas krisplan, som bl.a. siktar till att bygga upp en egen fiskeflotta, enegen kader av utbildade fiskeritekniker samt egna resurser för undersökning ochövervakning av landets fiskevatten - bl. a. för att undvika rovfiske ochufländsk dominans inom fisket. Målen är således minskat utländskt beroende ochökad självförsörjning med livsmedel. Denna inriktning stämmer väl överens medde av fastlagda biståndspolifiska målen. GOA har en besättning på 15 man - dels svensk, delsangolansk personal. Enligt avtal med Transatlantic anlitas svensk personal somkapten, överstyrman och maskinchef. En från rekryteradforskningsrådgivare finns också ombord på . De otillräckligaspråkkunskaperna i engelska och bristen på förnödenheter och bränsle, som JensEriksson påtalat, hänger samman med den allmänt besvärliga situationen i ,till stor del orsakad av den utifrån uppbackade rebellrörelsen utbreddasabotageverksamhet. är en kurs för angolansk forskningspersonalplanerad. Kursen omfattar bl. a. intensivutbildning i engelska och utbildningför fiskeriundersökningar. Trots svårigheterna hade GOA från slutet av april 1984till tjänstgjort till sjöss. Underinnevarande månad befinner sig GOA på en hydrografisk expedition. skallen bottenfiskeexpedition genomföras, och görs enekointegrerings-expedition tillsammans med ett av FAO:s undersökningsfartyg. Från kommer personal från attbistå med service vid det fortsatta projektgenomförandet. Ett avtal mellan SIDAoch har utarbetats. Genom extrainsatser för denangolanska personalen på (bl. a. genom transport av förnödenheter) skalltidigare problem avhjälpas. De fiskeriundersökningar som görs genom GOA är trotstidigare problem och svårigheter en väsentlig insats för att förbättra Angolasförmåga att rationellt utnyttja och skydda sina fiskeresurser. Insatsen börfortsätta enligt de planer som utarbetats i samarbete mellan SIDA,, biståndskontoret i och angolanska myndigheter. Anf.10 (): Tack, utrikesministern, för svaret på min interpellation!Statsrådet kommenterar först en del uppgifter som jag lämnat i mininterpellation. Utrikesministern hävdar att det svenskaundersökningsfartyget har avsevärt mer avancerad utrustning än GOA. Detär möjligt att det är så, men jag har fått den uppgift jag lämnat iinterpellationen, och jag tyckte mig få den bekräftad när jag för sedanhade sällskap med chefen för havsfiskelaboratoriet i , . Hanbad faktiskt mig, om jag hade möjlighet, att hjälpa till att få en förbättradutrustning på Argos, som saknar den utrustning som krävs för att kunna uträttaett effektivt arbete. Är GOA ännu sämre utrustad, vilket statsrådet påstår, harman ännu mer skäl att ifrågasätta det förnuftiga i att lägga ner alla dessapengar på forskningsfartyget och dess verksamhet. Jag hävdar fortfarande attdet är i första hand mat - inte forskning - som fattas. Utrikesministern säger att det inte är ovanligt att manbyter ut en vinsch som är . Ja, varför bytte man den då inte elleråtminstone renoverade den, så att den kunde fungera under den långa tid GOA lågi ? Man är tydligen också till freds med att båten kunnat vara ute påsjön . Kraven är inte högt ställda - det kan ingen påstå. Även om man inte är villig att erkänna fiaskot med GOA kanman ju läsa förslaget till budget för insatserna förfiskeriundersökningar. Där beräknas stora kostnader för kompletteringar, och dessutombehöver man en båt på 1,5 milj. kr. Det är ändå ett nyrenoverat, nyutrustatfartyg det gäller. Jag förstår att utrikesministern läst insatspromemorioroch handlingsplaner. De ser ut på samma sätt som utrikesministerns svar.Problemet är bara att dessa är teoretiska och tyvärr inte fungerar iverkligheten. Jag har också kontakt med människor som sysslar medbiståndsarbete och känner till en del om arbetet i . Jag håller med omatt det är ett svårt land att arbeta i med närvaro av främmande soldater somutsuger landet mer eller mindre. Men det är också stora brister i det praktiska arbetet.Servicen från är dålig, om man inte vill använda uttrycket urusel. Jag känner också i statsrådets svar igen en intervju frånen tidning med en byrådirektör från biståndssekretariat. Självklart försöker man försvara vad man åstadkommit. Det är baradet att verkligheten inte går att bortförklara. Byrådirektören säger enligt tidningen att han inte fattarvar jag fått mina uppgifter ifrån. Det gör mig förvånad, eftersom mininterpellation grundar sig på en rapport som samma biståndssekretariat utdelattill ledamöterna i den biståndskommitté som finns inom och därfiskets organisationer har två representanter. Det finns sex anställda påbiståndssekretariatet, och nog är det litet underligt att man inte vet vad mandelar ut. Jag anser att kan användas som underlag för en interpellation, och för att bevisa attjag inte överdriver tar jag mig friheten att läsa upp rapporten i dess helhet.Den är inte så lång. "Forskningsfartyget anlände 1984-01-21efter ombyggnad i . avseglade GOA till Lobito föratt hämta ombord besättning och reparera en elmotor. Under mars och aprilgjordes ett antal mindre turer för att träna besättningen att hantera fartyget.I slutet av april gjordes den första expeditionen för att träna inforskarpersonalen på fartyget. Den första riktiga undersökningen startade ibörjan av maj och inriktades på arten sparider. Först undersöktes vattnen norrom inklusive Cabinda och sedan vattnen söder om . Undersökningenmåste dock avbrytas då trålarna revs. planerades två kortaundersökningar vilka inte kunde genomföras p g a problem med ekoloden. I slutetav juni gjordes en kort hydroakustisk undersökning. Ett antal mindreundersökningar gjordes dels för att träna besättningenoch dels hydrografi. och gjordeshydroakustiska undersökningar. Tekniska problem och problem med att få forskaremed ut gjorde att expeditionen blev försenad. P g a problem med att få bunker kundeendast kortare undersökningar göras . Två svenska bottenfiskkonsulter anlitades under septemberoch . Då inte beställda trålare anlänt fick man använda gamlainhemska bottentrålar men dessa revs . Den elektriska utrustningen harhaft mer fel än väntat. Det mesta har kunnat åtgärdats av forskningsrådgivarengenom utbyte av kretsar. Även den elektriska installationen ombord har haftflera problem. Båda elmotorerna till trålwinschen har brunnit, men har kunnatlindas om i Lobito. Trålwinschen visar sig inte ha tillräcklig kapacitet, dethar varit svårt att bromsa under trålning. Förvaring av fångster har blivit ettproblem då man inte kan få tag på is och fartyget saknar frys i lastrum. Enfrysanläggning är beställd. Av all den besättning som GOA har bedöms det f. n, intevara någon som kan ta över posten som kapten, styrman och maskinchef vidprojektets slut. Den vetenskapliga personalen består av 7 forskare i Luandavarav flera fått sin utbildning i , De saknar dock kunskap i tillämpbarfiskeriundersök- ning och även flera grundläggande kunskaper. Bristande kunskaper i engelska är ett problem. Allforskningslitteratur liksom saker som skeppningsdokument är på engelska.Arbetsmotivationen är låg, man tillbringar lite tid på arbetet och det är svårtatt få med forskare på expeditioner. En orsak är brist på transporter till ochfrån arbetet. Det har länge planerats ett laboratorium i attbyggas med fransk hjälp. Byggstart och detaljplaner är kända. Bunker, förnödenheter och servicetill GOA är ett mycket stort problem, vilket försenar avgången.Ett annat stort problem har varit den långa handläggningstiden för beställdainköp från , - Inköpsrutinernamåste arrangeras så att de går fortare, - En buss börköpas för att transportera personal, - Forskare ochandra nyckelpersoner bör ges undervisning i engelska, - Utnyttjande av korttidskonsulter måste ökas inom förut tillämpbar fiskeribiologi ochhydrografi, även matematik, - Om detfranskstödda laboratoriet inte blir av bör svenskt stöd övervägas, - En mikrodatorsamt utbildning i hantering och programmering behövs," Första gången man läser rapportenfinner man den nästan lustig, men vid närmare eftertanke är den grotesk. Detgäller ju människor som behöver vår hjälp. Det måste väl ändå ta emot attförsvara sådan verksamhet. Utrikesministern säger i sitt svar att ett avtal nyssutarbetats mellan SIDA och . Det förvånar mig något.