prot · G8098 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:8 1 § Upplästes följande inkomna skrivelse; Härmed avsäger jag mig uppdraget som suppleant isocialförsäkringsutskottet. Denna avsägelse godkändes av kammaren. 2 § Kompletteringsval till utskott AnL 1 TALMANNEN; Moderata samlingspartiefs partigrupp har - efter överenskommelsemed folkpartiefs partigrupp - som ny suppleant i socialförsäkringsutskoftetefter Per Stenmarck anmält . Talmannen förklarade vald till suppleant i socialförsäkringsutskottet () 3 § Justeradesprotokollet för den 4 innevarande månad. 4 § Föredrogs ochhänvisades Propositionerna 1984/85:16 fill socialutskotfef /85:22 fillsocialförsäkringsutskottet 5 § Återkallelse av motionsyrkanden AnL 2 TALMANNEN: I skrivelse har m. fl.återkallat yrkandena 2 och 3 i den av honom m. fl. väckta motionen 1983/84:132om vissa ekonomisk-polifiska åtgärder, m. m. 1983/84:40). Jag hardärför avskrivit dessa motionsyrkanden. Skrivelsen lades till handlingarna. 6 §Anmäldes och bordlades Proposition 1984/85:21 Ändring i lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott, m. m. 7 § Anmäldes och bordlades betänkanden /85:2 Statlig förvaltning, m. m. 1984/85:3 Vissa kyrkliga ftågor betänkanden /85:1 Vissaalkoholpolitiska frågor 1984/85:2 Vissa företagsskattefrågor m. m. 1984/85:4Vissa taxerings- och uppbördsfrägor m. m. 1984/85:5 Beskattning av sjömän ochpartrederier 1984/85:6 Vissa internationella skaftefrågor 1984/85:1Vissa hälsoskyddsfrågor 1984/85:2Vissa bestämmelser inom hälso- och sjukvården 1984/85:1Godkännande av konvenfion om upprättande av den europeiska organisafionen Eumetsat (prop. 1983/84:201) 1984/85:2Vissa yrkestrafikfrägor m. m. 1984/85:1 Avveckling av hyressfoppet (prop. 1984/85:12) AnL 3 TALMANNEN: Såvitt nu kan bedömas blir det nödvändigt att anordnakvällsplenum . 9 §Meddelande om interpellationer Meddeladesaft följande interpellafioner framställts 1984/85:41 av () fill jordbruksministernom åtgärder mot luftföroreningar: Utvecklingen av bl. a.skogsskadorna har medfört en tilltagande oro i olika länder över vad som händersom en följd av luffföroreningarna och försurningen. Av de svaveldioxidutsläppsom drabbar härrör från andra länder. I bidrar vi i värtur till försurning i främst och . Internationellsamverkan och gemensamma åtgärder är helt oundgängliga förutsättningar för aftvi skall kunna komma till rätta med långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. har varit akfivt i det internationella arbetet. Viförsökte i samband med i att fåinternationell uppmärksamhet riktad mot försurningsproblemet. Def viktigaste steget pä det internationellaområdet togs . Då undertecknade 34 länder i såväl Öst- ochVästeuropa som ECE-konvenfionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. Överenskommelsen omfattar framför allt åtgärder för nyaanläggningar. Konvenfionen är en bra grund i def internafionella arbetet. Denomfattar emellerfid inga bindande krav när def gäller befintliga anläggningar.Konvenfionen ger möjlighet till utvidgningar. Det är angeläget atf den svenskaregeringen far fill vara denna möjlighet, så aff konvenfionen också kommer atfomfatta bindande krav för befintliga anläggningar. Den dåvarande drev på ikraftträdandetav konvenfionen genom omfattande internationella kontakter. , fioår efter , inbjöd regeringen till en internationell konferens iStockholm - Miljö 82 - om främst försurningsproblemef. Syftet var aftytterligare stärka def internationella samarbetet och den politiska viljan affvidta konkreta åtgärder mot utsläppen av såväl försurande som på annat sättmiljösförande ämnen. Konferensen var framgångsrik, och bl. a. FörbundsrepublikenTyskland visade nu en ny och positiv attityd fill aff vidta åtgärder. I juni1984 arrangerade en internationell konferens iMiinchen för atf stärka insatserna. Inom ramen för ECE-konvenfionen hölls ett mötei , dä en grupp av konventionsländer förband sig att reducera svavelutsläppenmed mellan och . Def internationella arbetet är avgörande för hur man skallkunna lyckas begränsa de försurande utsläppen. För detta krävs både politiskvilja och ekonomiska resurser. Ett allvarligt problem är de länder i somhar en svag ekonomi. För att få till stånd utsläppsreduktioner också i dessaländer krävs gemensamma insatser. En tänkbar möjlighet är aft bygga upp en fond genom avgiftsuttag på fossila bränslen. Efter enprioritering bland befintliga fossilt eldade anläggningar och med beaktande avländernas ekonomiska förutsättningar kan en fördelning göras av fonderademedel. Det är också angeläget aff kunskap sprids om bästa möjligatillgängliga reningsfeknik. Genom fidigare internationella erfarenheter vet viatf det kan initiera investeringar i miljöförbättrande teknik. Svenska företagligger långt framme på detta område. Den borde driva påarbetet med att sprida kunskap om bästa tillgängliga reningsteknik genom atf tainitiativ fill internationella teknik- och indusfrimässor på miljöområdet. Ur svensk synpunkt är det särskilt angeläget atf närafölja utvecklingen i de länder som starkt bidrar fill försurningen i isyfte aft där få i gång effektiva reningsåtgärder. Den bordedärför vidta åtgärder vid svenska beskickningar för aff skärpa bevakningen ochöka kunskaperna om försurningsproblemen i länder av särskilt intresse ur svensksynpunkt. I vissa fall bör särskild personal avdelas för aft bevaka svenskamiljöintressen. Med hänvisning fill det anförda vill jag ställa följandefrågor fill jordbruksministern: Är regeringennu beredd aff fa initiativ till en utvidgning av ECE-konvenfionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar så aft den också kommer aff uttryckligenomfatta utsläpp från befintliga anläggningar? År regeringenberedd aft fa initiafiv till en internationell miljöfond för kampen motskogsdöd och försurning med utgångspunkt i de alarmerande och snabbt ökandeskogsskadorna i den industrialiserade världen? Vill regeringenfa inifiafiv till spridning av kunskaper om bästa fillgängliga teknik för affrena utsläpp från främst fossileldade energianläggningar, exempelvis genominternafionella teknik- och industrimässor? Är regeringenberedd aft vid svenska beskickningar och i länder av särskilt intresse försvensk miljövård höja beredskapen och bevakningen när def gällerförsurningsfrågorna? 1984/85:42av () fill jordbruksministern om skogsdödens ekonomiskakonsekvenser: Skogen är en av de nyckelresursersom mänskligheten behöver. är det en av de resurser som hårdastbrandskaftas världen över. Skövling och felaktiga metoder gör att skogarnaförsvinner från jordens yta. I har vi lyckats sköta skogen på ettsådant sätt atf vi i historisk fid aldrig haft så mycket skog som vi har . hotar luffföroreningarna och försurningen attbrandskatta skogarna i , och . I början av1970-talet kunde man i observera aft silvergranen var skadad ochdog. Sedan 1980-talefs början syns skadorna också på vanlig gran. Även tall,bok, ek och andra lövträd skadas och dör. Till en början var det bara äldreträd som drabbades, men skador finns nu även på mycket unga bestånd och plantor.Den senaste bedömningen av skador i visar på långtöver 40-procenfiga skador. Även och , men inte minst öststatersom och , har drabbats av omfattande skador ochskogsdöd. ISverige har en översiktlig inventering gjorts av skogsskadorna i södra de 244 skadade bestånden man inventerade hade 137 omfattande skador. Def finnsfog för atf misstänka att kommande inventeringar kommer aft visa på ökandeskador. I en jämförelse med är våra marker över lag mindremotståndskraftiga gentemot den sura nederbörden. Stora värden står på spel. Densvenska nafionalinkomsfen är mycket beroende av skogsbruket. Ca 300 000svenskar får sin utkomst genom skogsbruk och skogsindustri. 1983 bidrogskogsnäringen med i rena exportinkomster. Skogen har värdensom inte heller kan mätas i pengar. Människor sätter stort värde på aff hafillgång fill en frisk och grön skog och aff få plocka bär och svamp ur dessskafferi. Vi har också eft ansvar att sköta skogen sä atf den blir minst likavärdefull för kommande generationer som skall bruka den. Vidden studieresa som arrangerade till FörbundsrepublikenTyskland träffade jag en förtvivlad västtysk skogsbrukare som konstaterade"aff den skog som min far planterade dör". Skogsdöden i Västtysklandär en ekonomisk katastrof för många inom skogsbruket och för landet i sinhelhet. Iår beräknas föriust i skogstillväxt bli flera miljarder kronor.Ekonomer inom har beräknat aff landefs förlust som en följdav skogsskadorna uppgått till tiofals miljarder kronor. Inom ett parår väntas sågindustrin få brist på sågbart timmer. Oronsprider sig också bland svenska skogsbrukare och skogsindustriarbe-fare affdefta också skall drabba den svenska skogsnäringen. Med hänvisning fill defanförda vill jag fräga: Hur bedömer regeringen skogsskadornas ekonomiskakonsekvenser för den svenska nafionalinkomsfen, skogsindustrin och skogsbruket,och är regeringen beredd atf vidta åtgärder för atf begränsa de ekonomiskaförlusterna för enskilda skogsägare? 1984/85:43 av () till jordbruksministern om övergång fill blyfri bensin, m. m.: Skogsdöden sprider sig på ett skrämmande sätt.FörbundsrepubUken redovisar skogsskadornas omfattning med följandesiffror: 1982 , 1983 och 1984 sannolikt . I har viinfe ännu skaffat oss det underlag som krävs för aft säkert fastsfällaskadornas omfattning. Klart är atf också vi har mycket betydande skador, somhar och kommer aff fä mycket stora miljömässiga och ekonomiska konsekvenser. Defär bevisat att luftföroreningarna har ett avgörande inflytande påskogsskadorna. ansågs S02-utsläppen vara de värsta, men efter hand somS02-ufsläppen minskar och våra kunskaper ökar om kväveoxider- nas betydelse framstår dessa som nog så farliga. Dettaförstärks av den skadliga ozonbildning som uppstår i kombinafion avkväveoxider, kolväten och smufsparfiklar. Det är bilavgaserna som svarar förhuvuddelen av kväveoxidufsläppen. Därför är en bättre rening av bilavgaserna enbrådskande nödvändighet. Med känd och tillämpad teknik kräver sådanrening blyfri bensin. Redan blyets giftighet är mofiv nog för blyfri bensin.Detta var ett huvudmotiv i när blyfri bensin infördes där. Tas blyet bort från bensinen sänks okfanfalet. I har isamband med införandet av blyfri bensin blyet i betydande omfattning ersattsmed inblandning av etanol. efanolinblandning ger i princip sammaoktanhö-jande () effekt som bly per liter bensin. Enligt uppgifterfrån har inblandningen av etanol infe inneburit några tekniska ellerpraktiska problem. Det finns t.o.m. undersökningar som tyder på något minskadbränsleförbrukning i samband med etanolinblandningen. I varje fall innebär infe"utspädningen" av bensinen med etanol någon ökad bränsleförbrukning. Def finns i inhemska råvaror för attproducera den etanol som behövs för inblandning i all motorbensin, samt fört. ex. ren efanoldriff av bussar i tätortstrafik. Den industriella uppbyggnadentar självklart några är, men ger en betydande sysselsättning. Def finns tillämpad teknik för produktion av etanolav spannmål, och den ger utöver etanol en rad intressanta produkter som i dagimporteras, t. ex. profeinfoder, stärkelse, kolsyra. Inhemsk produkfion avetanol betyder alltså en mycket positiv påverkan av bytesbalansen, och dessutombevaras och ökas sysselsättningen, som vi pä ett rationellt sätt kanutnyttja fillgängliga jordbruksprodukter. Ekonomiskt krävs aft etanolen befrias från skatt, omindusfri och råvamproducenfer skall vara beredda aft göra den omfattande ochsnabba satsning som krävs. Skattebortfallet vid efanolinblandning i allmotorbensin blir då ca 200 milj. kr. Fördelat pä 4,5 miljoner m bensin blir detca per liter. Detta motsvarar i huvudsak det mervärde som etanolen hargenom sin oktanhöjan-de effekt. Någon egentlig merkostnad skulle alltså inteuppstå för bilisfen. Däremot möjliggörs katalytisk rening (eller motsvarande),vilket är en förutsättning för bilismens fortbestånd och utveckling.Oljebolagens reserverade inställning är därför mycket svär aff förstå. Ettsnabbt och effektivt lösande av bilavgasproblemen måste rimligen vara ettexistensvillkor för dem. Det är märkligt aft man förstorar upp problemen med attblanda in etanolen vid depå i stället för vid raffinaderi. Visst kan det gevisst merarbete, men sparas beredskapslagringskosfnader. Etanolenblir en inhemsk produkt, och nägon beredskapslagring krävs därför infe. Dådenna produktion bedöms kunna ske i full omfattning även vid avspärrning(delvis pä skogsråvara) och inblandningen utan större olägenhet kan ökas mednågra procent - vid behov -, så kan även beredskapslagringen av bensin minskas.Detta innebär kostnadsbesparingar för oljebolagen som sannolikt väl kompenserarkostnaderna för inblandning av etanol vid depå. I olika utredningar har förslag framställts om atf de s.k. 83-kraven för bensindrivna fordon resp. för tunga dieselfordon skallvara införda resp. bilmodeller. har med goda skäl hävdat atf åtgärderna är såbrådskande att 1986 resp. 1987 bör gälla. Regeringens senfärdighet kan fördröjatidsschemat, men defta får infe förhindra atf vi via stimulansåtgärderåstadkommer en frivillig övergång till blyfri bensin och katalytisk rening. Detär den väg som har valt, och vi bör i vart fallinte ha lägre ambifioner än västtyskarna. Det finns många källor fill kväveoxidutsläpp och flera sättatf bearbeta problemet. Som jag berört fidigare kan man genom reningsåtgärderockså på dieseldrivna fordon skära ned kväveoxidutsläppen. Sådana åtgärder tersig än vikfigare med hänvisning till den ökade betydelse som utsläppen fråndieselfordon är på väg atf få. Genom övergång från tung biltransport tilljärnvägstransporter kan också utsläppsmängderna påverkas. Övergäng till renefanoldriff för bussar i tätortstrafik är en annan möjlighet. Slutligen vill jag framhålla aft förbättradförbränningsteknik i förbränningsanläggningar också är av stor betydelse. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jagaff fill jordbruksministern få ställa följande frågor: Vilka åtgärderavser regeringen att föreslå/vidtaga för atf möjliggöra övergång fill blyfribensin, katalytisk rening och förbättrad avgasrening på dieseldrivna fordon? Är regeringenberedd aff föreslå skattefrihet för etanol producerad på inhemska råvaror föraft stimulera en snabb industriell uppbyggnad och underlätta övergången fillblyfri bensin? 1984/85:44av andre vice talman () till jordbruksministern om åtgärderför aff begränsa försurningen av mark och vatten, m. m.: Utvecklingen av skogsskador harmedfört en tilltagande oro över vad som händer som en följd av försurningen.Behovet av kunskap om skogstillstånd och skogsskador i förhållande tillluftföroreningarnas effekter är nu större . Farhågorna för enminskad skogsprodukfion och en försämrad markbördighet är nu en realitet iCentraleuropa, och dess nationalekonomiska betydelse kan bli omfattande.Diskussionen om skogsbruksmetodernas bidrag fill försurningen kräver ytterligareklarläggande. De biologiska och ekonomiska konsekvenserna av en fortsattutveckling kan bli mycket allvarliga. Def är ingen överdrift atf kallaförsurningen ett av 1980-falets allvarligaste miljöproblem, eftersom den griperin på så mänga sätt i eko-systemet. Försurningen måste hejdas . I annat fallkan mycket väl forskares vision om delar av vårt land som "kemisköken" bli en verklighet. har flera orsaker fill försurningen nämnts.I dag är emellertid forskarna överens om att det är flera faktorer somsamverkar fill skogsskadorna och att def gäller eft samspel mellan denaturgivna förutsättningarna och av människan påverkade faktorer. Försurningenuppkommer genom indirekta och direkta effekter av svaveldioxider ochkväveoxider. Def är beroende av hur stort det försurande nedfallet är ochvilken motståndskraft marken eller vattnet har. Försurningseffekferna kanuppträda såväl mycket nära som på stora avstånd från utsläppskällan. Till dedirekta effekterna av svavel och kväveföreningar hör effekterna på människorshälsa, skador på växter samt korrosion fill följd av hög svaveldioxidhalt i luffen. De naturgivna förutsättningarna kan vi inte förändra.Däremot kan vi begränsa de utsläpp som förorsakas av människan. Vi måste göradet både genom åtgärder i vårt eget land och genom insatser i internafionelltarbete. Ända sedan försurningsproblemen uppmärksammades i slutetav har intresset fokuserats på svavlets roll. Under en tioårsperiodlyckades också halvera svaveldioxidutsläppen fram fill 1981. Detarbetet måste fortsätta, och jag delar naturvårdsverkefs bedömning att en 65-proeenfigreduktion av svaveldioxidutsläppen borde vara möjlig till 1995, medutgångspunkt i 1980. Kväveoxiderna ökar i atmosfären som en följd av ökadförbränning vid höga temperaturer. En av de verkliga grundorsakerna tillkväveodixutsläp-pen är bilismen. Kväveoxiderna är giftiga i högrekoncentrationer men förorsakar skador också genom att de i förening och starkt solljus, genom fotokemiska oxidationer, bildarozon. Ozon har en direkt och stark giftverkan på växter. Vid undersökningar har man funnit atf svaveldioxidfillsammans med kväveoxid ger negafiva effekter på tillväxt även vid lågakoncentrationer. Det har uppstått en försfärkningseffekf. Denna effekt befararman kan förstärkas ytterligare om dessa gaser blandas med ozon. Gasskadornaleder till sämre fillväxt och sämre motståndskraft mot t. ex. svampar ochinsekter. Det skapar också sämre förutsättningar för träden aft klara sig motnaturliga variationer som torka m. m. Representanter för förefog enresa till för aft studera försurning och särskiltskogsskador. För bara fre år sedan trodde myndigheterna där att avFörbundsrepublikens skog hade skador. har kommit rapporter som visarpå befydligt mer än 40-procentiga. Trots den skrämmande höga siffran kanomfattningen vara ännu större, detta beroende på undersökningsmetoderna. Vid enskogsinventering i delstaten uppskattades skadorna fill vidobservationer från marken. Vid infraröd fotografering från hög höjd värderadesskadad skog till . har intagit en tätposition i arbetet motförsurningen. Det gäller framför allt åtgärder för aff begränsa bilavgasernaseffekter pä försurningen. har beslutat införa kravpå katalytisk rening för tyngre fordon fr. o. m. modeller och pålättare personbilar års modeller. Redan nu sänks skatten på blyfribensin och höjs skatten på blyhaltig bensin. Likaså byggs ett nätverk upp av bensinstationer som tillhandahåller blyfri bensin.Förbundsrepubliken driver också på de andra för att få fill ständåtgärder mot utsläpp. har på installerat avanceradmätutrustning och teknik för kartläggning av skadorna. har sedan regeringsskiftet mist tätpositionen imiljöarbetet - och infe minst i försurningsarbetef. När var i regeringsställning tog vi mycketallvarligt på försurningen. Vi drev på arbetet med atf få till stånd deninternationella konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar.Den följdes upp av ett internationellt arbete som kulminerade iStockholmskonferensen om försurning- Miljö 82. Vi fog fram förslag om skärptaufsläppskrav för koleldade anläggningar i , skärpta bilavgaskrav, ettkalkningspro-gram och informationsresurser som möjliggjorde bl.a. upprättandetav miljöorganisationernas internationella försurningssekrefariaf. Kunskapen om försurningen har ytterligare ökat, ochomfattningen av skadorna har visat sig vara mycket allvarligare än vad somtidigare förutsågs. Det ger erfarenhet både i och internationellt vidhanden. Den har dock förblivit förvånansvärt passiv. I ett interpellafionssvar som lämnades sadejordbruksminis tern bl.a. "--- def blir nödvändigt med fortsatta kraftfulla åtgärder i framtiden.Detta kräver insatser av såväl olika myndigheter och organisationer som övrigaberörda. De insatser som görs på olika områden måste naturligtvis samordnas.Jag anser atf det är en uppgift för regeringen att svara för detta." För min del anser jag atf regeringen varken vidtagit någrakraftfulla åtgärder eller skött samordningen. Aff regeringen sammankallar degeneraldirektörer som fill vardags har att bevaka försurningsfrågan och kallardem för aktionsgrupp är en sak. En annan är aft den s. k. aktionsplanenutmynnade i eft meddelande från . Statsministerns uttalande i regeringsförklaringen omåtgärder mot försurningen får visserligen tillmätas intresse, men ingaåtgärder redovisas i proposifionsförfeckningen. Med hänvisning till ovan anförda vill jag till statsrådetoch chefen för framställa följande fråga: Vad avser regeringen konkret aftgöra under denna hösfriksdag på det nafionella resp. internationella planet föratf begränsa de försurande utsläppen, begränsa effekterna av försurningen ochöka kunskaperna om orsaker och omfattning av försurningen? 1984/85:45av () till jordbruksministern om inventering avskogsskadorna på grund av luftföroreningar: I arbetet med atf upptäcka ochidentifiera olika miljöproblem och miljöskador har man använtsatellitfotografering. Den har i många sammanhang visat sig vara framgångsrik. Också infraröd fotografering från vanliga flygplan harvisat sig komma till I använder man infrarödfotografering för att upptäcka och bedöma omfattningen av de aktuellaskogsskadorna. Genom utnyttjande av flygfotografering med denna teknikkan man upptäcka förekomst och omfattning av skador som är svåra aftupptäcka och överblicka från marken. I har man också på mycketkort fid byggt upp ett nät av avancerade mätstationer som på olika sätt kanbedöma och analysera de föroreningar som drabbar skogarna. I används den moderna tekniken långsammare och imindre omfattning. Lbakgrundsmaterialef till den aktionsplan motluftföroreningar som publicerats av konstateras t. ex. attflygbildsfotografe-ring kommer aft utnyttjas med som försöksområde ochatt det -eventuellt - kan bli aktuellt med en mer omfattande kartering medutnyttjande av denna teknik först . På samma sätt sägs i aktionsplanen atf en värdering avsambandet mellan de gasformiga föroreningarna och skogsskadorna försvårasstarkt av bristen på mätningar. Det finns t. ex. bara två stationer utanförtätorterna som mäter ozon. Def betecknas som "heltotillfredsställande". Mot bakgrund av den snabbhet och "aggressivitet"med vilken man i på bara nägra få år givit sig i kast medförsurningsproblemet och problemet med luftföroreningarna ter sig den svenskaregeringens agerande som direkt handlingsförlamat. Motbakgrund av def anförda vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder ämnarjordbruksministern vidta för att främja en snabb och effekfiv inventering av desvenska skogsskadorna med utnyttjande av bl. a. def som jag redovisat? 1984/85:46av () till jordbruksministern om vidgad forskning angåendeförsurningen av mark och vatten: Skogsdöden breder ut sig.Mellaneuropa är hårt drabbat. Vi börjar också se skador här hemma i Sverige.Orsakerna till skogsdöden kan vara många -markförsurning, luftföroreningareller kombinationer av detta samt annat som stressar träden fill döds. Genompåverkan fär också trädet en sämre funktion, som slutar med aft trädet dör avstress, men det kan också dö av ett virus- eller insektsangrepp, som i sin turberor på atf trädet haft nedsatt motståndskraft. Vi vet fillräekligt om försurningen för aft kunnasätta in kraftfulla åtgärder för aft begränsa försurningens orsaker. Utandröjsmål måste vi minska utsläppen av ämnen som förvärrar försurningen eller påannat sätt är skadliga. måste också forskningen byggas ut för att viskall få klarhet om orsaken till skogsdöden och om vad vi kan göra för affförbättra situationen nu och framöver. Det är emellerfid nödvändigt att vigenom forskning ökar kunskaperna, så atf kommande åtgärder kan sättas in på ettalltmer underbyggt och effektivt sätt. Det är fråga om forskning såväl när detgäller försurningens orsaker och effekter som när det gäller åtgärder för atf minskakonsekvenserna av försurningen. Rent allmänt kan sägas aft de fysikaliska, kemiska ochbiologiska effekterna av luftföroreningarna är så komplicerade aff def infe ärtillräckligt att studera de uppkomna skadorna och deras orsaker. Skall vi kunnaförutsäga och förebygga skador måste vi analysera de bakomliggande orsakernaoch processerna mer i detalj.