prot · G809108 · 1984-12-31 00:00:00 — När hänvisar till den debatt omskogsvårdsuvgiflen som skatteutskottet förde härförleden och säger all vårtalesman använde ordet tvångsmedel så är icke delta korrekt. Han sade attskogsvårdsuvgiflen kan vara ett incitament för en bättre skogsvård, och hanpåpekade alt avgiften är avdragsgill. Att det finns pengar i skogsbruket kan vi avläsa påutvecklingen av de medel som är insatta på skogskonton. Det finns över 3miljarder kronor på de enskilda skogsägarnas skogskonton. Enbart räntan geröver 300 000 milj. kr. När det här stödet - som alltså hade lill syfteall få eit bättre markutnyttjande där vi hade glesa skogar - infördes för någraår sedan var det en centerpartist som hade signerat förslaget i . Såhär skrev vid del tillfället: "Förslagen syftar till att öka utbudet av virke bådepå kort och lång sikt. Syftet är också att stärka underlaget för sysselsättningoch service i skogsbygderna. Satsningar av det här slaget kan inte inskränkastill ett enskilt år. Det tar tid att realisera dem fulll ut. Dessutom, och delär det väsentligaste, behöver alla berörda kunna planera förarbetskraftsförsörjning, utbildning, försörjning med plantor m. m. Starkttidsbegränsade åtgärder på detta område kan ge effekter som är motsatta deönskvärda. Så t. ex. kan en kortvarig stimulans av arbelsdryga åigärderresultera i resursförflyttningar från mindre arbelsdryga med minskalvirkesutbud som följd. För att undvika dessa olägenheter och för att möjliggöraresursplanering och arbetskraftsrekrytering föreslår jag alt de åigärder jagredovisar i det följandeplaneras för en ." Det här skulle alltså vara en långsiktig satsning, helt ilinje med de krav man skall ställa i dessa sammanhang. Det var enligt vårmening en vettig satsning, som hade som syfte att utnyttja markernasproduktionsförmåga till gagn för kommande generationer. Men för varadeden här satsningen bara . Det är en häpnadsväckande brist pålångsiktig skogspolitik. Den skogspolitiska propositionen 1979 var signerad av enfolkpartistisk jordbruksminister. Om det är detta eller något annat som hargjort att folkpartisterna i sina förslag går litet försiktigare fram än andravet jag inte. Men de sjunger ändå med i kören av dem som med olika förtecken nuvill luckra upp den skogspolitik som de själva varit med om att arbeta fram. Men har också hittat en liten nisch, där mankan vara värst. är mest precist i sina förslag när det gäller attsälja ut delar av domänverkets skog. vill också ha vissaförändringar av skogsvårdslagen men preciserar ingenting av detta. Det är dockintressant att konstatera att inte heller för del höll den egnaskogspolitiken . I en motion föreslår man en ny utredning för ensamlad översyn av skogspolitiken. Jag har velat ge den här bukgrunden lillnågra uv de borgerliga reservationer som finns med i det betänkande vi nubehandlar. Men jag har velat ge den också därför att många i dagensSkogssverige nu ställer frågan: Vilken skogspolitik ämnar de borgerligapartierna föra om det skulle gå så illa att de får en majoritet i den härkammaren? Personligen har jag mycket svårt att tro att skogsägare kankänna något större förtroende för den kortsiktighet som präglar deborgerliga partiernas agerande på skogspolitikens område. Den skogspolitiska debatt som med viss hetta fördes förett par år sedan handlade i allt väsentligt om hur man skulle få de passivaskogsägarna att sköta sina skogar på ett bättre sätt. I den debatten fördes -inte minst från de borgerliga partiernas sida men även från skogsägarnas håll -fram att det var skogsvårdslagen som var det rätta styrmedlet för att få depassiva skogsägarna mer aktiva. Se till att skogsvårdslagen tillämpas bättre,sades det. Skogsvårdslagen är kungsvägen till en bättre skogsvård och ökadavverkning, hördes det från gator och torg. är alltså beredda att i grundenförändra den här s. k. kungsvägen. De frågor som dettageranledningatt ställatill och företrädare är: Var står ni ? Kommer ni attansluta er till den moderata nedrustningen av samhällets skogspolitik? Kan nige besked om delta ? Det kan vara viktigt för utskottets fortsatta arbetemed de skogspoliliska frågorna. Jug kan för vår del säga att vi med fasthetoch konsekvens kommer att fullfölja den skogspolitik som har fastlagti ganska stor enighet. Del förs en hygglig skogspolitik som börjar geresultat. Så kort några ord om reservationerna. Reservationerna 14,15 och 16 illustrerar i sina detaljer just den oenighet som jag tidigarenämnde. Men syftet är detsamma - all man skall dra ned resurserna tillskogsvården. 10 protokoll 1984/85:107-108 naturligtvislika förvånad som över agerande. Hur kan man förstlägga fram ett förslag om att skogsvårdsavgifterna skall avskaffas, förattsedan föreslå en trygghetsförsäkring till skogsägarna vilken skall betalas medde skogsvårdsavgifier som , såvitt jag förstår, socialdemokraterna och vpksnart står ensamma bakom. Utskottet har sagt att det finner det angeläget utt desjälvverksamma skogsägarna också blir delaktiga av en irygghetsförsäkring.Utskottet säger att regeringen och skogsbrukets organisationer bör sökaåstadkomma en lösning på dessa frågor. Frågan om stödet till byggande av skogsvägar är en gammalbekant från budgetdiskussionerna. Detta stöd utgår ju endast om de enskildaskogsägarna har del i vägföretag eller om det är en stor del främmande trafikpå de skogsvägar som byggs på statens och kyrkans mark samt på bolagsmark.Byggs vägarna enbart på dessa marker utgår inget stöd. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna 12-19 och 37. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL68 () replik: Jag skall inte diskutera min motion omskogsvårdslagstiftningen. Den står inte med på dugens ärendeförteckning, menvi får väl tillfälle alt diskutera den . En sådan diskussion skulle ocksåla betydligt än den vi kan disponera här. Det är emellertid ingenradikal sak, utan det är fråga om att återinföra lönsamhetskrav och annat i detskogspoliliska beslutet. Den debatten kan vi alltså föra när frågan behandlashär i kammaren. Frihet innebär inte på något sätt att göravad man vill. Den motion som vi behandlar handlar egentligen om att ägaren inomde ramar som görs upp har möjlighet att disponera sin fastighet och det kapitalsom är nedlagt i den. Jag står, , helt bakom del uttalande somgjordes . Men låt mig tala om att det var ett statligthandlingsprogram , där man ville avveckla de lägproducerande skogarna.Det var aldrig tal om att skogsägarna själva skulle finansiera del hela inomsitt kollekliv, utan det var en statlig satsning statliga budgetmedel. Del ären avsevärd skillnad. Det är verkligen finurligt att vidta åtgärder i det statligaskogsprogrammet och att sedan lägga över kostnaderna på skogsägarna.Finansieringen skulle ju ske via budgetmedel. I den debatt som fördes här omskogsvårdsuvgifterna sade talesmannen för socialdemokraterna utt de var ettincitament. Mun kom också i diskussion om vad incitament betydde. Jug användeinte det ordet i mitt anförande, utan jag sade att talesmannen kallar detincitament och jag kallar det tvångsmedel. Den debatt som försöker dra i gång tänkerjag ta upp den dag min motion behandlas här i kammaren. AnL 69BÖRJE () replik: Vad vi föreslår i vår motion beträffandeskogsvården är ju en återgång till skogsskötsellag och avskaffande avgallrings- och avverkningstvång i socialistisk tappning. talade om långsiktig och konsekventskogspolitik från socialdemokraternas sida. Själv var han litet grand inne påatt påminna om den kamp vi fick kämpa mot nya former av avverkningskonton ochavverkningstvång . Det förslaget stoppades sedan i någonlåda. Jag tror att det var väldigt skönt för svensk skog och svenska skogsägareatt det då fanns partier och grupper som bekämpade socialistiska inslag iskogsvårdslagstiftningen. Om nu det här lagförslaget ligger i någon låda, skall vimöjligen plocka fram det när det blir en annan regering och visa det som ettexempel på vad svensk skog och svenska skogsägare slapp att uppleva, tack vareatt det fanns icke-socialistiska partier som bekämpade ett lagförslag av denkaraktären, ett förslag som vi inte riktigt fick se i levande livet utan fickana oss till. AnL 70 (vpk) replik: sade att reservationen om stödtill byggande av skogsvägar var en gammal bekant. Det är nog sant, menreservationen blir inte sämre för det. Tvärtom tycker jag att skälen blir allttyngre för den omfördelning som vi har föreslagit, nämligen att man skallminska anslaget Stöd till byggande av skogsvägar med 10 miljoner och i ställetlägga dessa pengar på den tillsynsmyndighet vi har, nämligenskogsvårdsstyrelserna. Inte minst i den proposition som jordbruksministern nysshar lagt fram om försurningen betonas det hur viktigt det är när det gällerskogsskadorna med information och bättre skogshygien och det påvisas vilkabetydelsefulla uppgifter skogsvårdsstyrelserna har. Vi vet ju att skogsstyrelsenhar äskat 18 nya miljoner till skogsvårdsstyrelserna och att merparten av dessapengar skulle gå till rådgivning och information när det gäller att följaskogsvårdslagens föreskrifter. Man vet också att om det inte harförändrats på den allra så går en mycket stor del av de härpengarna för skogsvägar just till storskogsbruken. Vi menar att när de kanredovisa en vinst på 9 miljarder bör det gå att ändra bestämmelsernaså att de åtminstone får en mindre del. Betydelsen för det privata skogsbruketförstår vi, och därför anser vi också att man kan ändra förordningen. Den härgamla bekantingen blir bara bättre . AnL 71 JANFRANSSON (s) replik: Låt mig först korrigera mitt yrkande där jag,bortsett från de reservationer som jag yrkade avslag på, yrkar bifall tillutskottets hemställan med undantag för reservationerna 10 och 21. Jag förstår att Lorentzon gärna vill skjuta på debatten,för ju mindre bitar man portionerar ut den här radikala förändringen avskogsvårdspolitiken i, desto bättre blir naturligtvis utgångsläget förLorentzon. Vi har vid utskotls- behandlingenhänvisat till de övriga skogsmotioner som väckts i frågan; Vad del egentligen handlar om är att vi harlagt fast en skogspolitik, där det i lagen finns inskrivet ett samhällsunsvurför dem som äger skogsmark. Det är mycket enkelt. Den som äger skog skall setill att den växande skogen röjs och gallras. Den skall avverkas når den blirgammal och tillväxten avtar. Marken skall på nytt planteras med skog. Varken iera motioner eller i era anföranden här har ni kunnat peka på en endapunkt där en skötsam skogsägare skulle drabbas på något sätt av de minimikravsom skogsvårdslagen på dettu område föreskriver. När det gäller Lorentzons fullkomliga kovändning i dennafråga - vi sitter ju tillsummans i och har varit med om attutforma tillämpningen av skogsvårdslagen - år det ganska häpnadsväckande atthan kan ställa sig bakom de motioner som vi nu behandlar och kommer uttbehandla. Jag vill fråga Lorentzon igen, när han försöker att göra även dennu frågatill en frihelsfråga: Frihet för vud? Vems frihet är det som Lorentzon villvärna om? Är det den passiva skogsägaren som skall skyddas igen? AnL 72LENNART BRUNANDER (c): Jug skall inte beröru skogsfrågornu, för detkommer att göru . Jag vill bara till sagaatt den socialdemokratiska omsorgen om skogen kan man ställa sig litet tveksamtill, när man ser på de förslag som lagts fram om försurningen. Där hur juhänsyn lill bilindustrin varit övervägande. Omsorgen om skogen hur inte varitså stor. Här hade det krävts betydande åtgärder. Det tycker jag hude rimmat välmed vad här talat om. De övriga frågorna kommer bemöta. Jag skall resonera litet kring reservationerna 23 ochframåt. Den första jag tar upp gäller bekämpningen av smiltosanima sjukdomar.På den punkten har riksdagsmajoritelen. med socialdemokraterna i spetsen, redanförra året förändrat en del av lagstiftningen om salmonella. tar man stegetfullt ul och inkluderar både fjäderfä och nöikreuiur. Det anser vi är enfeluktig väg. Det är inte för intet som vi haft en ganska bestämd lagstiftningpå dettu område, där sumhällel gått in och bestämt när utslaktning av djur ochsanering skall ske och beordrat utt hålla upp med produktionen under en visstid för all smittan skall försvinna. Delta hur skett med omtanke omkonsumenten, för utt smittan inte kan spridas vidure. Därvidlag har vi lyckatsväldigt bra i , långt bättre än man gjort på andra håll, ju exempel på sådant, vilket vi också visat i motioner tidigare, 1 Hollandhar man t, ex, 71 sjukdomsfall när det gäller salmonella per I 000 invånare,medun vi i har mindre än ett sjukdomsfull. Om och nar mun nu genomför den här förändringen och läggeröver det ekonomisku ansvaret för dessu frågor på den enskilde producenten, ärrisken mun inte får sammu noggrannhet när del gäller bevukningen. Dåutsätter man konsumenterna för en onödig risk, och det tycker vi är felaktigt, Alla de instanser som har haft med detta att göra harockså utlulut all del har varit ett bru system som vi hur huft. Men vill den sociuldemokrutisku regeringen spuru pengurpå detlu område, och då gör man på samma sätt som man har gjort i en hel delandra fall och vältrar över kostnaderna på den enskilde producenten och säger:Det här får ni sköta genom försäkringar. Regeringen bygger dock på ett underlugsom inte finns när den säger utt jordbrukets orgunisutioner får se till ull dendjurhälsokontroll som skull liggu lill grund för verksamheten kommer tillstånd. Att under de förutsättningar som ges få i gång en sådan husdjurskonl-rolloch skapa ett förtroendefullt samarbete mellan producenter och dem som skallsköta om den är myckel svårt, för att inte säga omöjligt. Jag hur dessutomväldigt svårt utt se hur mun skull få i gång ett sådant försäkringssystem somkrävs, och att få det torde vara nästan omöjligt. Det är samhället som har haft och hur ansvaret för detta,och det måste då också vara statens uppgift att se till utt det finns ettsystem som kun fungeru när den inte längre själv vill ta unsvuret. De pengar man vill spara är inte särskilt storu belopp. Påomläggningen beträffande fjäderfäna har man spurut 4-5 milj. kr. i statligakostnader, men det har medfört kostnader för producenten som i sintur har medfört kostnader för konsumenterna i kanske tredubblastorleksordningen. Sådan är den besparing man har åstadkommit. När det gällernötkreaturen är den statliga kostnaden ännu mindre - inte mer än ungefär enhalv miljon . För dessa små pengar utsätter nian alltså konsumenterna förde ökade risker att bli smittade av salmonella som det här fuktiskt innebär! I sitt sparnit pä delta område har regeringen också velatspara stora pengar på statens maskinprovningar. Här har man inte bara gjort denvanliga tvåprocentiga neddragningen, utan man har tagit till ännu mer. Dettakommer att innebära att mycket av de frivilliga provningar av maskiner som skeri dug inte kommer till stånd. Det är mycket viktigt för jordbrukurnu ult fåbesked om hur olika maskiner verkligen fungerar, eftersom det handlar om storainvesteringar. Det gäller att välja rätt maskin, med så låga underhållskostnaderoch så lång livslängd som möjligt. Men detta gäller inte bara jordbruket utanäven skogsbruket och kommunerna, för deras maskiner för grönytorna. Här föreslårvi ett anslag som är . högre än vad regeringen har föreslagit. Vi har också framfört den synpunkten atl Sverigeslantbruksuniversitet borde ha litet mer pengar än vad regeringen föreslagit ipropositionen. har en ganska bred och omfattandeutbildning, som också kvalitativt sett är bra. Man hur ett ökande antalstuderande, och det finns ett ökande behov av utbildning. Därför är detanmärkningsvärt atl regeringen inte har tillskjutit de resurser som behövs,som man ställer mycket stora krav pä jordbruket, såväl urproduktionssynpunkt och miljösynpunkt som på andra sätt. För att kunna uppfylladessa krav krävs både utbildning och forskning inom alla de områden som har uttgöru med jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Jag tycker också att det är anmärkningsvärt - och del hurvi påtalat i en reservation - att det beslut fattade för ungefär ettår sedan om avgifter på handelsgödsel och på kemikalier inte har lett till attregeringen har kunnatpresentera på vilket sätt pengarna skall användas. Det finns stora behov avdessa pengar för att kunna göra någonting för att förbättra miljövården och föratt förbättra förutsättningarna för alternativa odlingsformer, som regeringengärna pratar om men i praktisk handling inte gör så mycket åt som man borde ochsom man faktiskt har möjlighet att göra, med de här pengarna. Vi tycker att del är felaktigt, för atl inte säga atl manbrukar sitt förtroende dåligt, när man på inte kunnat presenteranågonting av det som har begärt. Från sida har vi också i det härsammanhanget föreslagit en professur vid som specielltskulle handha frågorna om alternativa brukningsformer. Vi är helt på det klaramed att detta arbete ändå utförsvid lantbruksuniversitetet-det är inte dettasom det handlar om. Men en professur bör ändå inrättas för att ge frågorna denstatus som de bör ha. Vill vi någonting med delta måste vi också satsa-annarsblir det ingenting av det hela. Det finns också i betänkandet en del frågor om miljövårdoch naturvård. Från sida har vi i en motion föreslagit stöd tillmiljöorganisationerna. En utredning lade fram förslag omhur detta skulle se ut. har regeringen inte gjort någonting. Vi kräver nu i en reservation att vi får ett förslag frånregeringen som bygger på det förslag som utredningen lade fram. Det ar viktigt att miljöorganisationerna har möjligheteratt kunna beräkna och vela vilket stöd som de kan få. Utan tvivel utför de ettviktigt arbete när det gäller opinionsbildning på olika fronter. Det har också talats en hel del om mark- och naturvård.Från sida har vi den uppfattningen att det är bra att anslagethar ökats till 40 milj. kr. Men vi tycker, precis som det har sagts tidigare,att man borde använda mer pengar för skötsel av dessa områden. Man borde kunnaha avtal med markägare för att på det sättet effektivisera och förbilligaverksamheten. Vi tycker också att man kan ta en del av dessa pengar, 10milj. kr., och lägga på skötsel. Vi tycker dessutom att man kan användaAMS-medel i betydligt större utsträckning, nu som tidigare, i det här arbetet.Det är mycket viktigt, och majoriteten i utskottet har också understrukitvikten av detta - men inte följt upp det med något tillkännagivande tillregeringen. Vi är också av den uppfattningen att man bör kunna föraöver vissa delar av domänfonden till naturvårdsfonden för att på det sättet fåpengarna att räcka längre, och det har vi även föreslagit i en reservation. Vi föreslår också att de miljöforskningspengar som manhaft på skall stanna kvar där och inte föras över till STU.Vi menar att de då inte kommer att få samma effekt för miljövård och naturvårdsom de kan få genom . I varje fall är det så . Jag vill yrka bifall till alla reservationer medcenternamn i utskottsbetänkandet. AnL 73HAKAN () replik: fördes skyddet försalmonellubekämpning över till näringen när det gälldesluktkycklingproduktionen. Också då kom det propåer från de borgerligareservanterna om att delta inte skulle fungeru. har vi haft systemet snartett år, och vi har hört alt det fungerar väl. Näringen har tagit hand om dettavia ett försäkringssystem. visste vi att det kanske skulle bliproblem med att lika snabbt införa detta system beträffandeslaktnötsproduktionen, och därför sköt vi på det förslaget . Men näringenkan nu inte vara ovetande om att man har haft på sig att klara ettförsäkringsskydd, som självfallet skyddar också den enskilde som drabbas avsulmonellaepidemier. Det är självklart, , att näringen måsteta ansvar och bygga ul ett nödvändigt skydd för att man skall kunna producerarikligu och bra produkter. Det kan inte vara samhällets sak utt i alla delurstå för ull den kontroll och allt det skydd som behövs - det måste också ankommapå näringen. Jag tror att näringen också känner sitt ansvar och att detinte finns någon risk, vilket befarar, att det skulle kunnasläppas ut salmonellasmittade produkter. Jag tror att det hår går att klaramycket bra via ett eget försäkringssystem, och det är étt sådant som viföreslår skall införas. AnL 74LENNART BRUNANDER (c) replik: Det är riktigt som säger, attdet infördes ett system för slaktkyckling . Vi har inte föreslagitatt det skall tas bort , men vi vill ha en utvärdering av vad det harinneburit i fråga om problem. Vi vet att försäkringssystemet inte är så därbergsäkert och riktigt utformat som man kanske föreställer sig. Det finnsproblem med det fortfarande, och vi vill ha en utvärdering innan man gårvidare. Vad det ytterst gäller är ett skydd för konsumenten. säger att näringen inte kunnat varaokunnig om vad som var att vänta. Det har den naturligtvis inte varit, men dethot, om jag får kalla det så, som legat över näringen har ju försvåratinförandet av en husdjurskontroll. Många är rädda för att gå med i ett sådanthär system. Jag skulle vilja uppmana och regeringenatt ta kontakt med jordbrukets organisationer och diskutera frågan med dem föratt komma fram till den bästa lösningen, i stället föratt ochregeringen diktatoriskt bestämmer hur näringen skall göra. Man sparar heller inte så mycket statliga pengar påändringen. Man tar en väldigt stor risk utan att vinna särskilt mycket. Vi harhaft ett bra system, och det finns all anledning att behålla det. Jag glömde en sak förut. Det pågår en smittskyddsutredningsom kommer med förslag. Det hade ju varit förnuftigt att inväntavad den har att säga, innan man beslutar sig för en ändring. Det kan ju händaatt utredningen har helt andra uppfattningar. Den kanske tycker att vår syn pådet hela är bättre än den som regeringen har. Är det möjligtvis rädslan för det som göratt man har så bråttom? Risken för atl få ut smittat kött på marknaden ligger juinte i att organisationerna skulle föra ut något sådant. Däremot skulleenskilda djurägare kunna försöka göra det, om de enligt det system somregeringen nu föreslår skulle få ta på sig ansvaret för sanering, utslaktning osv.,vilket innebär mycket stora ekonomisku påfrestningar. Den risken får vi intenonchalera. Därför anser vi att den metod inte skall tillgripas som regeringennu har föreslagit. AnL 75LARS (): Naturvården, ansvaret för att bevara vårnatur för kommande generationer, är en alltmer aktuell fråga.Hoten mot vår natur är många. Vi liberaler har här i kammaren gång efter gångdiskuterat hoten mot de outbyggda älvarna, fjällskogarna, urskogarna,hagmarkerna, utrotningshotade växter och djur, våtmarker ni. Vi har ihärdigt framhållit att naturvården i förhållundetill sin betydelse hur otillräckliga resurser. harfolkpartiet prioriterat naturvården, trots den totalt snäva budgetsyn som vihar för att skall komma i balans. Vi menar att naturvården egentligenfår nålpengar i budgetsammanhang och föreslår anslagsökningar på sammanlagt ca40 milj. kr. Jag skull nu kommentera några av de behov som vi anser inte blirtillräckligt tillgodosedda. Det finns många ideella organisationer som gör storainsutser på miljövårdsområdet. Inte minst gäller det informationen. Jag nämnernu särskilt och ,men även andra organisationer behöver ökat stöd. Anslagen har urholkats, och viyrkar på en höjning i enlighet med förslag, alltså ca 500 000kr. mer än vad regeringen vill anslå. Socialdemokraterna har under sin regeringstid tagit bortposten för överföring från domänfonden lill naturvårdsfonden. Vi anser att detklurt skall frumgå att de delar av de fjällnära skogarna som skall skyddasöverförs till naturvårdsfonden. behövs dessutom för markbyten. Från sida menar vi att denna överföringsposii årets budget bör vara 15 miljoner. Vi har dessutom, i partiniotion och i engruppmotion, tagit upp att reglerna för ersättning för mark behöver omprövas.Vi anser utt ersättning för mark som skall avsättas för naturvård bör kunnufördelas över en längre tidsperiod. Detta underlättar reservalsbildningen ochförbättrar villkoren för mänga av dem som skall avstå mark. Av flera skäl kundel ju vara en fördel alt ersättningen slås ut över .