prot · G80929 · 1984-12-31 00:00:00 — Därmed skulle den här frågan kunna fåen bättre lösning än vad som var fallet då grundstötte. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation1984/85:40 om säkerhets- och försvarspolitiken 28 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: OswaldSöderqvist har ställt följande frågor till mig. Vilka åtgärder kommer försvarsministern att vidtaför att i fortsättningen förhindra att militära chefer i särskilda befattningargör "säkerhetspolitiska uttalanden" på det sätt som skett undersenare tid? Hur stor är den nu beräknade kostnaden förJAS-projektet? Vilka förändringar/bantningar av hargenomförts/planeras? Hur många nya arbeten har tillförts den svenskaindustrin genom ? Vilken uppfattning har försvarsministern om densvenska energiförsörjningens inverkan på eventuella militära operationer? Vilka planer finns inom försvarsdepartementet föratt minska sårbarheten i det svenska samhället ur militär och civil synvinkel? Enligt den svenska grundlagen är varje medborgaregentemot det allmänna tillförsäkrad friheten att i tal och skrift uttryckatankar, åsikter och känslor. Den friheten får begränsas endast för atttillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Om säkerhets- och försvarspolitiken Det är naturligtvis väsentligt attmilitära företrädare visar omdöme när de uttalar sig i känsliga,säkerhetspolitiska frågor. Det är dock - som jag pekade på - en rättighetför var och en att föra fram sina personliga åsikter. Några planer på attinskränka den rätfigheten, som är av grundläggande värde för demokratin, finnssjälvfallet inte. När det sedan gäller frågan om de nu beräknade kostnadernaför vill jag erinra om den ekonomiska analys av somredovisades i prop, 1982/83:119 om riktlinjer för , Medutgångspunkt i de metoder för uppräkning av planeringsramen för JAS-projektetsom härvid fastställde uppgår ramen fill i prislägefebruari 1983. Jag vill härvid bl. a. erinra om att följer sammaregler för priskompensation som all annan materiel inom försvarsmakten. På grundval av förslag i prop. 1983/84:112 om det militäraförsvarets fortsatta utveckling, m.m. beslöt att öka den militäraramen med 600 milj. kr. Detta motiverades bl. a. avnödvändigheten att kompensera försvaret för den kraftiga ökning av vissaväxelkurser, särskilt kursen på dollar, som skett försvarsbeslut. Mot bakgrund av de nu redovisade beräkningsmetoderna blirplaneringsramen för i pris- och valutaläge 36,6miljarder kronor. Svaret på fråga 3 är att inga förändringar ellerreduceringar av har genomförts. I enlighet med vad som anfördes ipropositionen om riktlinjer för skall emellertid planeringsramenpå sikt minskas med 800 milj. kr. Överbefälhavaren och chefen för flygvapnethar därför fått i uppdrag att redovisa hur och när en anpassning till den lägreplaneringsramen kan ske. Beslut om sådana åtgärder behöver dock inte, fattasnu. Jag går så över till frågan om nya arbetstillfällen medanledning av . I samband med beslutet om utlovadeföretagen bakom att man skulle skapa ca 800 nyaarbetstillfällen . Av den årsrapport som lämnat över till industridepartementet framgår att beslut om 870 nyaarbetstillfällen har fattats. Av dessa är det meningen att ca 560 skallåterföras från utlandet. har 320 av de 870 anställts. ÖvrigaarbetstillfäUen kommer att skapas i takt med att beslutade investeringarförverkligas, I fråga om kan nämnas att en bilglasfabrik med 45 nyaarbetsfillfällen skall upprättas i samt att tillverkning avdatorprogram, som beräknas ge sysselsättning åt ca 50 personer, kommer attsättas i gång i . Jag viU i det här sammanhanget också nämna att regeringenkommer att redovisa tekniska och ekonomiska nuläge i denkommande budgetproposifionen. Frågan om den svenska energiförsörjningens inverkan påmilitära operationer vill jag helt kort besvara med att peka på attförsvarsmaktens behov av drivmedel, elenergi och andra förnödenheter ges en högprioritet i våra planer. Samhälletssårbarhet är en fråga som har kommit alltmera i Nr 29 När man diskuterar sårbarhet är det viktigtatt diskussionen r- j j förs frånen genomtänkt uppfattning om tänkbara hotbilder och från . , iqo/i sårbarhetensinverkan på säkerhetspolitiken, Om säkerhets- och försvarspolitiken Utan tvekan har det svenska samhället - liksom f, ö, allaandra industrialiserade länders samhälle - efter hand blivit allt sårbarare.Orsakerna till denna ökade sårbarhet är flera. En är det ökande beroende avhögteknologi, särskilt datorer. En annan orsak är strukturomvandlingen sommedför att samhällsviktiga verksamhetsgrenar koncentreras till ett fåtalanläggningar och platser. Dessa problem är uppmärksammade och på bred front skersatsningar på att minska samhällets känslighet för störningar. Jag vill peka pånågra. En av uppgifterna försvarskommitté är attföreslå de åtgärder som behövs för att verksamhet i fred i erforderlig gradskall kunna fullföljas i krig och att därvid redovisa ett samlat program förhur samhällets sårbarhet under kris och krig skall bemästras.. På olikasamhällsområden pågår sårbarhetsstudier. Inom ramen för arbetet med att ta fram de perspektivplanersom skall ligga till grund försvarsbeslut studeraselförsörjningens och telekommunikationernas sårbarhet. Elförsörjningens sårbarhet har dessutom utretts särskiltav en kornmission som tillsattes mot bakgrund av elavbrottet den 27 december1983, Beredning av kommissionens betänkande pågår. Inom dataområdet verkar sårbarhetsberedningen med uppgiftatt utarbeta ett handlingsprogram och en närmare precisering av vilkasårbarhetsfaktorer och sårbarhetsproblem som kräver särskild uppmärksamhet ochåtgärder från samhällets sida. har på uppdrag avöverstyrelsen för ekonomiskt försvar utrett sårbarheten i krig hosfjärrvärmeanläggningar och föreslagit vissa åtgärder som är ägnade att minskarisken för långvariga effekter av skador i fjärrvärmeanläggningar. har på regeringens uppdragutrett hur totalförsvarets intressen skall kunna tillgodoses i den fredsfida samhällsplaneringen.Chefsnämnden föreslår i ett betänkande, som lämnades , bl, a,att myndigheterna skall vara skyldiga att ta beredskapshänsyn i denövergripande, fredstida planeringen. Betänkandet är f, n, ute på remiss, livsmedelskommitté, som har slutförtsitt arbete, har enligt sina direktiv haft fill uppgift att studera och föreslååtgärder för att minska sårbarheten inom livsmedelsförsörjningen. Som denna redovisning visar pågår ett omfattande arbeteför att minska samhällets sårbarhet, 29 (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret påmin interpellation. Jag uttryckte den i förhoppningen att vi skulle kunna få en något vidare och mer övergripande försvarsdebatt än vad som brukar vara vanligt i , 7] Omsäkerhets- och förs varspolitiken Försvarsdebatternahar oftast ensidigt inriktats mot den militära sektorn och frågan om de militäraanslagen. Det är enligt min uppfattning en sak som vi måste komma ifrån. Vimåste väga in betydligt mycket fler andra faktorer i säkerhets- ochförsvarspolitiken än som hitfills har skett. Tillviss del är svaret från försvarsministern inne på detta område genomredovisningen av de olika utredningar, planläggningar osv. som pågår inomsårbarhetsområdet. Detta är viktigt, och jag vill återkomma därtill och tilllitet mer konkreta frågor just på detta område. Jaganser, vilket jag har framfört åtskilliga gånger, att den militäraorganisafionen tar i anspråk alltför stor del av de svenska försvarsansträngningarna.Totalförsvarsbegreppet är urholkat. Det är inte så bra beställt som det sägs ipromemorior, propositioner från regeringen, försvarsutredningar osv., utan detfinns en mycket stor ojämlikhet mellan och inom de olika totalförsvarsgrenarna.Detta förhållande kan inte upphävas genom att man ökar de militära anslagen.Man kan inte lösa försvars- och säkerhetspolifiska problem genom attensidigt ge efter för de krafter i det här landet som ständigt ropar på högremilitära anslag. Därförär det beklagligt att socialdemokraterna på sin partikongress återgick till engammal dålig tradition - tyvärr var försvarsminister en av de drivandekrafterna i sammanhanget - och på nytt valde att försöka lösa problemen genomatt gå med på högre militärutgifter. Har man en gång återgått till ett sådantsystem och börjat höja militärutgifterna är risken stor att man blir tvungenatt fortsätta på den inslagna vägen. Och den möjligheten finns inte för Sverigei fortsättningen. Vi måste få till stånd en omstrukturering och enomfördelning inom totalförsvaret, som jag har påpekat. Någraav frågorna i interpellafionen är ställda mot den bakgrunden. Vi kommerexempelvis inte att ha råd att fullfölja och ha ettvärnpliktsförsvar, om vi inte fortsätter att mycket kraftigt öka de militäraanslagen. Det är en realitet som vi måste se i ögonen och börja planera förredan nu. Låt mig ta uppfrågeställningarna i tur och ordning. Denförsta frågan, om olika officerares uppträdande den senaste fiden, är oerhörtviktig. Jag menar självfallet inte att man skall inskränka yttrandefriheten.Men vi skall inte ha några polifiserande officerare här i landet. Det har vihaft under tidigare decennier, och det har i många fall varit mycket olyckligtför , Det har också i många fall varit ytterst nära att det lett tillkonsekvenser som kunde ha blivit mycket allvarliga. Detär alltså inte fråga om att inskränka yttrandefriheten; det är en fråga omomdöme, som försvarsministern säger. Det är klart att det är en rättighet förvar och en att föra fram sina personliga åsikter. Men gäller det också itjänsteutövningen? Jag vill ställa den frågan fill försvarsministern. Detär nu ganska länge sedan vi hade det gamla tjänstgöringsreglementet, där detklart och tydligt var fastslaget att politiska värderingar eller politiskayttringar av olika slag inte fick framföras i tjänsten, som det hette. Detanvändes ofta mot mera radikala strömningar. Det användes mot det fast anställda befälet när organisera sig fackligt, det användes mot vänsterströmningar; det varanvändbart i många olika avseenden. Finns det inga som helstbegränsningar för en officer i tjänsteutövning, i uniform, när det gäller attframföra helt politiska värderingar, t. ex. peka ut den ena av stormakterna somdet stora hotet mot ? Det har han naturligtvis full rätt att göra somenskild, civil person i olika sammanhang, men har han denna rätfighet vidtjänsteutövning? Det är en fråga som jag vill att försvarsministern skallbesvara. Det är alltså en fråga om omdöme, men hur vederbörande uppträder kanockså vara en fråga om lämplighet. Det har enligt min uppfattning intenågonting med yttrandefriheten att göra, - Detta om detta. Sånågot om , som jag anser är en viktig del när man talar omfördelningen av försvarskostnaderna; jag ser där mycket allvarliga problem. Jagvet att försvarsministern och regeringen naturligtvis är medvetna om dem, menman glider undan dem - så också i dagens interpellationssvar - och försökerinta en opfimistisk attityd. Jag har inte samma optimistiska attityd som densom kommer till uttryck i interpellationssvaret och i en intervju som gjorts isenaste numret av , vilken kommit ganska lägligt inför den härdebatten. Vadsom är viktigt när det gäller kostnaderna för är -bortsett fråndollarkurser och andra sådana saker - inte bara ramen. Vi har också storakostnader som lagts utanför ramen och som det varit mycket svårt att få någonkonkret redovisning av. Försvarsministern talade om att man inte behöver fattanågra beslut om åtgärder nu när det gäller hur den framtida kostnaden skall seut och om det skall bli några nedskärningar eller förändringar i ,osv. I intervjun i hänvisar försvarsministern bl. a. till frågan ommotorn, som är mycket viktig i det här sammanhanget. Jag skulle då vilja frågaförsvarsministern; Är det inte så att det finns kostnader för JAS-projektetutanför ramen - bl. a. för motormodifikationen - som i ärlighetens namn börläggas till den ram som vi räknar upp med vissa procent tillår? Införbesluten och 1983 redovisades från mycket auktoritativt håll i många fallökade kostnader. Det var ökade kostnader inom FMV, det var tal om förskottutanför ramen, och det var tal om extra kostnader för motorer. Hur är det meddetta? Finns det kostnader som inte redovisats eller är det bara båg det somsägs av förre arméchefen i detta sammanhang? Det borde i ärlighetensnamn redovisas för svenska folket, om man skall ha en debatt, som är värdnamnet, om kostnaderna och om prioriteringarna av olika verksamheter inomtotalförsvarsramen. Dethar sagts att det här är ett svenskt plan. Jag har tagit upp den frågan mångagånger tidigare. Det är fullt klart att vi blir beroende av framför allt idetta fall. Det finns i en faktaruta i siffran som visar attberoendet av har ökat. Försvarsministern påstår motsatsen. Men det är svårtatt komma ifrån att dollarandelen - utlandsandelen - ökar såsom det redovisas iNy Teknik, Jag vill gärna med hänvisning fill uppgifterna i och detjag sagt i min interpellation få ett svar också på den här frågan Omsäkerhets- och förs varspolitiken Om säkerhets- och försvarspolitiken Sedan över till detta med jobben, som vi också tidigaretalat om. Det finns mycket luft i dessa siffror. säger försvarsministern attdet redan har placerats 320 jobb. Jag har haft denna fråga uppe tidigare, menjag tror att det är viktigt att upprepa en gång till att många av dessa s, k.nya jobb är överflyttningar av arbeten från den ena platsen till den andra iSverige. I den redovisning som getts och som försvarsministernhänvisar till talas det t.ex; om 50 arbetstillfällen i . Det är enflyttning inom av framaxelmontering från tillFalun. Man kan inte ta jobb från och flytta dem till och sägaatt det därmed har skapats nya arbetstillfällen. Men det är inräknat i denredovisning som IGJAS har gjort. Det är samma sak med Flygmotor i Trollhättari. Därövertog man en verksamhet från i , Också där vardet fråga om 50 jobb som flyttades över från i tillVolvo Flygmotor i , Men det ger ju inga nya jobb, utan det är i detena fallet en överflyttning av arbeten från en koncern till en annan på sammaort och i det andra fallet en överflyttning av arbetstillfällen från en ort iSverige till en annan ort. Det har IGJAS räknat in i sina beräkningar, ochdetta blir därför en falskdeklaration, som försvarsministern enligt minuppfattning borde ta avstånd från. Vidare är det fråga om en massa jobb inom bilindustrin,som jag tidigare talat om. Det har gällt artiklar till nya personbilmodeller iKristinehamn, som skulle ge 65 jobb. Men det är jobb som inte enbart kanhänföras till utan som mycket väl skulle ha kunnat skapas påannat sätt. Sedan till detta om tillkommande jobb som nämns i svaret.Det har precis samma effekt. Det talas om en bilglastillverkning i ,som skall ge sysselsättning åt 50 personer. är det så att det redan finnsbilglastillverka-re i på tre platser, bl. a. i min egen hemkommunUppsala. Dessa bilglastillverkare tog mycket bestämt avstånd från statensindustriverks hjälp till etablering av verksamheten i . Vi har redanen överproduktion av bilglas. Vi måste exportera på en mycket hårdinternationell marknad, och det är mycket osäkert om dessa 50 jobb iSvappavaara, i fall de kommer till stånd, kommer att medföra några nya jobb,eftersom kanske Sietex i måste lägga ned sin verksamhet på grund av attföretaget bUr utkonkurrerat. Det förekom mycket starka protester, bl. a. frånLO-distriktet i - från egna partikamrater där - närdessa projekt offentliggjordes. Det är fråga om en typiskomflyttning av jobb från en ort till en annan, och det ger inga nya jobb. Detär alltså oärligt att redovisa på det sättet. Sedan över till detta med sårbarheten. Det är ju bra attdet här ges en redovisning av vad som pågår. Det är naturligtvis oerhörtviktigt att den här verksamheten kartläggs. Men vi måste också komma förbisjälva kartläggningsperioden, komma fram till reella beslut som förändrar dethär läget. Jag tycker då att det lilla som försvarsministern här säger omenergifrågan är ett mycket dåligt svar. Jag har tidigare ställt en fråga fillförsvarsministern i det Den lämnades över till energiministern, vilket i och för sigmotiverades med att det gällde energiministerns område inom regeringen. Mendetta är någonfing som angår totalförsvaret - hur den svenskaenergiförsörjningen skall fungera. Det kan man inte bara avfärda genom att sägaatt man har hög prioritet för olika åtgärder inom försvaret. Vad händer exempelvis i en mobiliseringssituation omenergisysternet brakar samman, vilket det mycket väl kan göra? Det är mycketsårbart, som redan medges i den här texten och i andra sammanhang. Hur tänkerman sig då att lösa frågan om den svenska mobiliseringen? Vi fårtransportavbrott, vi får elavbrott av annan karaktär. Det blir kanske mycketstora svårigheter att få fram drivmedel genom att pumpar och anordningar föratt ta fram materiel från lager osv. kommer att strejka. Även om det finnsreservaggregat kan det alltså bli mycket stora svårigheter. Detta har med det svenska totalförsvaret och den svenskasäkerhetspolifi-ken att göra. Och det har med det civila samhälletsmotståndskraft att göra, vilket måste intressera också en försvarsminister. Detmilitära systemet, som försvarsministern svarar för, måste bygga på ett starktcivilt samhälle. Därför tycker jag att man inte bara kan avfärda denna frågamed att säga att vi har hög prioritet i våra planer för service fill denmilitära sektorn. Det är inte det som är det intressanta - att försörjningen avenergi fill den militära sektorn har hög prioritet. Energifrågan för helasamhället måste tas in i dessa förberedelser och planläggningar, om det skallbli något hållbart och reellt underlag för den militära verksamheten. Denkommer att braka ihop om man inte har en sådan beredskap för hela samhället. Jag vill alltså ställa ytterligare en fråga fillförsvarsministern. Anser försvarsministern att man genom att öka de militäraanlslagen, vilket ni uppenbarligen har börjat med och tydligen inomsocialdemokratin är beredda att fortsätta med, kan förbättra Sverigessäkerhetspolitiska och försvarspolitiska läge, öka vår motståndskraft, öka denavskräckande effekten, allt det som vi alltid talar om i dessa sammanhang - omsamtidigt det civila samhällets sårbarhet, som medges här, minskar? Man har i varjefall ännu inte kommit längre på vägen än till planläggning av en omprioriteringav medel. Vad jag efterlyser är reella insatser för att stärka hela samhälletsmotståndskraft, så att vi därigenom också kan bära upp ett nödvändigt militärtförslag, . Om säkerhets- och försvarspolitiken Jag skall ta upp några av de frågor somOswald här har kommenterat. När vi talar om vårt försvar bör vi vara medvetna, om attsjälva idén med det är, att vi aldrig över huvud taget skall råka i krig - detär den krigsavhållande effekten som är avgörande. Vad vi gör när det gällerbåde det militära försvaret och det civila försvaret innebär helt enkelt att viskall skydda oss mot krig, att vi skall lyckas med vår linje - den svenskaalliansfriheten i krig, syftande fill neutralitet i krig. Om vi sertill civilt resp. militärt försvar, så är det litet för enkelt att bara ta Omsäkerhets- och förs varspolitiken uppde olika siffrorna som anges i budgeten. I det civila samhället har vi allt detsom är civilt att utgå ifrån. Vad som läggs på som eventuella extra kostnaderför att minska sårbarheten innebär oftast att man skall ställa om det civilasamhället, med alla de resurser det har, till ett krigssamhälle. Även om manser på anslagen och på vad som har skett , finner man,, att anslagen fill det ekonomiska försvaret har fyrfaldigats,om man räknar bort inflationen, och att anslaget till civilförsvaret harfördubblats. Däremot har anslaget till det militära försvaret legat stilla.Detta kan kanske säga någonting om omprioriteringen, men har vi ändå problemmed att klara våra gränser - beträffande och på ubåtssidan - får vinaturligtvis göra saker och ting på det området för att visa att vi är herrar ivårt eget hus. Närvi talar om officerare i deras egenskap av lärare och instruktörer är det välen självklarhet att de, med tanke på deras tjänst, har att utgå frånstatsmakternas syn på svensk säkerhetspolitik och på svensk försvarspolitik.Detta måste vara grunden för arbetet. Enligtvåra bedömningar tar JAS inte i anspråk avförsvarsanslagen. Om vi hade haft anledning att misstänka att JAS skulle trängaut den allmänna värnplikten, hade jag inte föreslagit regeringen attJAS-projektet skulle fullföljas. Jag var ju själv som statssekreterare ansvarigför och från attack-Viggen till jakt-Viggengick utlandsandelen upp från ungefär en tredjedel till . När jagefter kom tillbaka och började syssla med upptäckte jagatt utlandsandelen var ungefär en tredjedel. Den hade alltså minskat frånjakt-Viggen till JAS, Och så ligger det till fortfarande. Atten så stor del har varit dollarberoende har inte bara orsakats av att denamerikanska tekniken har varit bra. När projektet lades upp låg dollarn mellan4 och 4:50, Det var alltså fråga om billiga projekt. Mot bakgrund av dollarnshöga läge märker man att en del av det som i början skulle förläggas fillUSA måste av ekonomiska skäl gå över fill , och andra länder. är det ju självklart att motorn finns med. Det gäller direktköpav en motor från . När det gäller sysselsättningsbitarna harvi ett mycket bra motköpskontrakt, vilket gör att placerarorder i fill ett värde som t. o. m. är större än vad som motsvararpriset på motorn. Siffrorna har vi inte alls lagt in i sysselsättningspaketet. Motornskulle vara ett problem, heter det. Får jag då bara säga en sak. Den förstakontrollstationen när det gäller motortekniken visar att motorn har bättreprestanda än vad den skulle ha enligt planerna. Motorsidan var ett frågetecken- och är det kanske fortfarande -, men här går det alltså bättre än enligtplanerna. Herr talman, jag tror attjag slutar här. Anf.31 (vpk): Jag har inte alls någon annan uppfattning än försvarsministern när detgäller huvudändamålet med de avsevärda kostnaderna för vårt försvar. Framförallt gäller det den militära delen av försvaret, men naturligtvis ocksåtotalförsvaret. Poängen i mitt resonemang är den att försvarets struktur - bl.a. genom beslutet på den socialdemokratiska partikongressen, ochförsvarsministern var ju en pådrivande kraft - minskar avskräckningseffekten.Är man inte beredd att på ett reellt och påtagligt sätt visa att man vill satsapå att stärka det civila samhällets resurser, kommer alla som bedömer atträkna med detta. Man bedömer inte en stat enbart utifrån det antal soldater somkan mobiliseras, antalet flygplan i luften eller det antal stridsvagnar somenbart kan sättas upp, utan man gör självfallet -det behöver jag naturligtvisinte tala om för försvarsministern - en helthetsbedömning. Om dennahelhetsbedömning pekar mot att det svenska samhället blivit så sårbart somförsvarsministern själv medger och som alla måste medge är det mycketallvarligt, för det minskar den avskräckande effekten även när det gäller denmilitära delen. Vi kan ha hur bra utbildade soldater som helst och försökaskaffa oss så bra teknik vi har råd med, men det hjälper inte omhelhetsbedömningen visar att det finns svagheter och att inte kommeratt klara av en kris- eller krigssituation. Det är detta som är det allvariiga.Ändå skall vi år behålla den nuvarande strukturen, och som jag i allafall ser det framför mig är man från socialdemokratiskt håll och regeringshållberedd att på nytt fortsätta att utveckla denna struktur i stället för attförsöka tänka om och komma fram till ett nytt tänkesätt. Jagvill påpeka än en gång, vilket jag gjort fidigare, att jag anseratt vi skall ha ett starkt militärt försvar som också är effektivt och somnaturligtvis även innebär att vi kan avvisa alla slags kränkningar,oavsett om det är på land, under vatten eller i luften. Det är självklart. Menjag anser också att den militära sektorn i har så pass stora anslag attdet finns utrymme, om man är beredd att göra en omstrukturering, för attförbättra exempelvis ubåtsskyddet.