prot · G80978 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:78 1§ Omröstning om misstroendeförklaring Anf.1 (c): Vi instämmer återigen i den utrikespolitiska deklaration somstatsministern gjorde under onsdagens allmänpolitiska debatt. Någon oenighetom den utrikes- och säkerhetspolitiska linje som har fastlagts finns inte.Strid om den fastlagda utrikes- och säkerhetspolitiken kan uppkomma endast omregeringen förändrar denna politik på ett sådant sätt att den kanvinna vår anslutning. Detfår inte finnas någon tvekan om fastheten och kontinuiteten i den svenskautrikespolitiken. Dess främste uttolkare, vid sidan av statsministern, ärutrikesministern. Dennes möjligheter att på ett trovärdigt sätt företrädasvensk utrikespolitik har undergrävts. Det är därför, herr talman, som vi seross nödsakade att ställa och rösta för yrkandet om misstroendeförklaring motutrikesministern. Idetta anförande instämde () och (). 2 (): begärdeUlf Adelsohn att skall uttala sitt misstroende mot utrikesministernoch att denna skall tvingas lämna regeringen. Till denna begäran anslöt sigcenterledaren och folkpartiledaren . Detär viktigt att klargöra med vilken motivering detta i vår parlamentariskahistorias unika krav restes. Det enda som kan ge ett korrekt svar på den fråganär en granskning av vad verkligen sade i det anförande där hanväckte misstroendeförklaringen. Adelsohn sadeuttryckligen: "Frågan är just om det föreligger ett "Och i samma andetag erinrade han om en tidigare s. k. affär som gälldefrågan om dubbla budskap. Han syftade uppenbarligen på den s. k. SvenskaDagbladet-affären. Det var där som det moderata huvudorganet och den moderatapartiledningen tillsammans försökte driva tesen attSveriges regering förde fram ett slags budskap till i offentligasammanhang, men att man sedan via dolda kanaler förde fram ett helt annatbudskap till den sovjetiska statsledningen. står alltså fast vid sina anklagelser motregeringen för att föra fram dubbla budskap till i ubåtsfrågan.De fortsätter att ifrågasätta att regeringen har en entydig uppfattning i dessaför svensk säkerhetspolitik centrala frågor. Och genom att vidta den mestdramatiska parlamentariska åtgärd som kan tänkas vill man uppenbarligenfortsätta att driva detta misstänkliggörande. och har varit klara anhängaretill den traditionella svenska neutralitetspolitiken. Vi socialdemokrater harmed tillfredsställelse noterat detta och ansett det vara en tillgång för vårtland att denna politik därmed fått ett mycket brett stöd i riksdag. har situationen dess värre förändrats. ThorbjörnFälldin och har instämt i Adelsohns förslag ommisstroendeförklaring. Och inte nog med det - dessa två har därmed också ställtsig bakom Adelsohns motivering. Det innebär att även ledarna för och folkpartietnu riktar anklagelser mot för att föra fram dubbla budskap. Detta är det allvarliga som hänt under de senaste dagarna.En enig borgerlighet ifrågasätter ett av de mest centrala elementen i Sverigessäkerhetspolitik. Man vill avskeda regeringens utrikesminister med motiveringenatt regeringen för ett dubbelspel i fråga om relationer motSovjetunionen. Och även om man försöker sikta in sig på personen är det helt klart, efter den angivna motiveringen, attden samladekritiken riktar sig rnot regeringens säkerhetspolitik. Det är därför som vi medstor besvikelse tvingats konstatera att borgerligheten har rivit broarna. Det är inte till gagn för att denna strid förs.Och det är inte någon strid som vi socialdemokrater eftersträvar. Tvärtom harvi i alla möjliga sammanhang sökt verka för breda lösningar inomsäkerhetspolitiken: genom försvarsöverenskommelsen, i utrikesnämnden, iriksdagens utrikesutskott Ändå blir denna debatt nu heltnödvändig att föra. När den traditionella politiken ifrågasätts på ett såuppseendeväckande sätt som , måste också vi socialdemokrater säga ifrån.Detta kräver vårt ansvar för . Vi betraktar denna omröstning som enförtroendeomröstning om den traditionella svenska säkerhetspolitiken. Dessutgång kommer att bli en misstroendeförklaring mot den borgerligaoppositionens säkerhetspolitik. Den socialdemokratiska riksdagsgruppendeklarerar sitt fulla förtroende för den säkerhetspolitik som med fasthet ochkonsekvens förs av , och vi deklarerar därmed också vårt fullaförtroende för samtliga ledamöter i denna regering. 3 (vpk): kommunisternas partigruppkommer i den förestående förtroendeomröstningen att avvisa den borgerligamisstroendeförklaringen mot utrikesminister . Misstroendeförklaringenär, efter utrikesministerns och statsministerns klargörande och samstämmigauttalanden, ett led i den pågående valrörelsen, som den får formenav en politisk demonstration mot den svenska neutralitetspolitiken. Vibeklagar att man från de borgerliga partierna söker strid om utrikespolitikenpå ett sätt som i omvärlden kan uppfattas som en nyorientering. Vänsterpartietkommunisterna stöder och försvarar den alliansfria svenskaneutralitetspolitiken. Vi beklagar också och ser med oro på att ,som tidigare med konsekvens och fasthet stått bakom denna politik, nu görgemensam sak med och högerkrafterna. Denalhansfria neutralitetspolitiken har bidragit till långa fred. Den äri dag ett både viktigt och internationellt erkänt bidrag för att främja fred,avspänning och nedrustning. demonstrerar de borgerliga partierna, främstav valtaktiska skäl, mot denna politik. kommunisterna uttalarsitt stöd för den hittillsvarande linjen, mot den borgerliga poHtiskakampanjen, för fred, avspänning och nedrustning och för den alliansfria svenskaneutralitetspolitiken. 4 (): Med anledning avLilly inlägg vill jag meddela att har angivitbakgrunden och motivet till det misstroendeförklaringsyrkande vi har ställt. Idet replikskifte jag hade med har icke ingått någon gemensammotivering, varför försök att påstå att det där skulle varanågot slags gemensam förklaring emot den förda utrikespolitiken är felaktigt. Precissom har sagt, står vi bakom den utrikespolitik somregeringen har fört. Det är enbart utrikesministerns sätt att föra denna talanvi vänt oss emot. Överläggningenvar härmed avslutad. Ärendetom misstroendeförklaring mot utrikesminister kommer attavgöras. För bifall till yrkande om misstroendeförklaring fordras enligt RF 12kap. 4 § att mer än hälften av ledamöter, dvs. minst 175 ledamöter,förenar sig därom. Jag får vidare erinra om att beslut som fordrar anslutningfrån särskilt flertal enligt föreskrift i RO 5 kap. 3 § alltid skall fattasgenom omröstning. Omröstningen kommer att verkställas med voteringsapparat utanföregående uppresningsförfarande. Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom bifaller yrkandet om misstroendeförklaring mot utrikesminister den det ej vill röstarnej. Om inte mer än hälften avriksdagens ledamöter röstar ja har kammaren avslagit yrkandet ommisstroendeförklaring. Om överenskommelsen om skydd för kaskelotvalen Omröstningenutföll med 160 ja-röster och 182 nej-röster. Eftersom erforderlig majoritet sålunda inte uppnåtts förja-propositionen, hade kammaren avslagit yrkandet om misstroendeförklaring motutrikesminister . 2§ Justerades protokollet för . 3 § Svarpå interpellation 1984/85:82 om överenskommelsen om skydd för kaskelotvalen har frågat mig vilka initiativsom är berett att ta för att förmå att respekteraöverenskommelsen om skydd för kaskelotvalen. Valfångsten regleras internationellt inom ramen förkonventionen om reglering av valfångsten och genom beslut av konventionensbeslutande organ, . Kommissionen harhittills vid sina årliga sammanträden fastställt högsta tillåtna fångstkvoterför de valarter som anses kunna tåla en viss beskattning. beslöt kommissionen om ett totalstopp för allkommersiell valfångst fr. o. m. fångstsäsongen 1985-1986. Som ett steg i dennaavveckling har kommissionen dessutom beslutat om förbud mot kaskelotjakt från1984. Mot totalstoppet har de tre stora valfångarländerna , ochSovjetunionen reserverat sig. har dessutom reserverat sig mot beslutetrörande kaskeloter. Länderna är därmed inte bundna till kommissionens beslut. Alltsedan i om den mänskligamiljön antog en resolution om ett tioårigt stopp för all kommersiell valfångst,har frågan om ett totalskydd för de stora valarna varit något av en symbol fördet internationella naturvårdsarbetet. Från svensk sida har vi hela tidenaktivt stött detta arbete, bl. a. inom FN:s miljöprogram och alltsedanSverige 1979 återinträdde som medlem i valfångstkommissionen inom dennaorganisation. Från svensk sida hälsade vi därför med stortillfredsställelse valfångstkommissionens beslut om ett minst femårigtstopp för all kommersiell valfångst. Detta skulle enligt vår mening ge de olikavalarterna möjlighet att åtminstone i viss mån återhämta sig från den tidigarealltför stora beskattningen, som det skulle ge möjligheter tillfördjupade studier över de olika valbeståndens status. Den tidsfrist somskapades genom att ikraftträdandet av beslutet sköts till 1985/86 bordeockså ge de valfångande länderna rimlig tid att anpassa sig till beslutet. Jag kan därför inte annat än djupt beklaga att de storavalfångarländerna inte ansett sig kunna följa valfångstkommissionens beslut. Manhar därvid ställt sig utanför ett beslut, fattat med stor majoritet ikommissionen och med stöd av en överväldigande internationellnaturvårdsopinion. förhoppningatt dessa länder fram till beslutets ikraftträdandeskall ompröva sina beslut och dra tillbaka sina reservationer och därmed visaatt man är beredd att hörsamma kraven på ett slut på den kommersiellavalfångsten. Vad beträffar fångsten av kaskeloter har genom att idecember påbörja jakten visat att man inte heller i detta avseende ärberedd att följaf valfångstkommissionens beslut. Man har utan hänsyn tillkommissionens vetenskapliga kommitté och dess rekommendationer ensidigtbeslutat om en kvot på 400 valar . Man har dessutom från japansk sidaaviserat att man avser att fortsätta kaskelotfångsten även . Detta är djupt beklagligt. Det japanska beslutet är också enligt minmening allvarligt i så måtto att det på ett allvarligt sätt hotarvalfångstkommissionens auktoritet och därmed dess möjlighet att i framtidenfungera som en effektiv organisation till skydd för valarna. Från svensk sida kommer vi att fortsätta att aktivt stödjaolika strävanden till skydd för valarna, bl. a. vid valfångstkommissionenskommande möte i . Den svenska inställningen ligger fast.Den kommersiella valfångsten måste upphöra, om vi skall kunna säkra de storavalarnas fortbestånd. Om överenskommelsen om skydd för kaskelotvalen 7 PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min interpellation. Den fråga jag har tagit upp i interpellationen har kanskeinte riktigt samma dramatiska räckvidd som den vi har behandlat, men intedess mindre vill jag påstå att skyddet för utrotningshotade djurarter ärnågoiiting som vi måste ägna mycket stort intresse i vårt internationellaarbete. Kaskelotvalen hör till dessa utrotningshotade djurarter.Det är en orsak till att man inom valfångstkommissionen i huvudsak har kunnatenas om ett totalförbud. Men totalförbudet undergrävs naturligtvis allvarligtav att en av de absolut största valfångarnationerna, nämligen , tänkernonchalera det. Fångst av kaskelotval har inte någon vital,försörjningsmässig betydelse. Man kan inte äta kaskelotvalens kött. Man kanutnyttja en del produkter från valen för olika ändamål, men för dem finns godaersättningsråvaror, och man kan därför klara sig utmärkt väl utan att jagadenna val. Det är allvarligt att tänker fortsätta jakten med enkvot på 400 valar . Vad som dessutom är mycket allvarligt är att iett bilateralt avtal har godtagit att t. v. fortsätter denna jakt. USAhar tidigare hotat med sanktioner mot de länder som överträdervalfångstkommissionens beslut, men har alltså därefter i ett bilateralt avtallovat att inte sätta in några sanktioner mot . Enligt amerikanskauppgifter skulle uppgörelsen inkludera att upphör med sin valjakt 1988,men detta har sedan förnekats från japanskt håll. Det tyder på att hargjort medgivanden som möjliggör fortsatt jakt på kaskelotval utan några säkramotåtaganden från japansk sida. Om överenskommelsen om skydd för kaskelotvalen Det svar jag har fått tycker jag har en mycket positivton. Det är en kraftig markering av den svenska uppslutningen bakom beslutet omförbud mot jakt på kaskelotval. Något annat hade jag inte heller väntat. Jagutgår ifrån att står mycket fast på denna grund. saknar jaglitet grand en initiativvilja. Visserligen uttalar jordbruksministern attSverige är berett att stödja olika strävanden till skydd för valarna, bl. a.vid valfångstkommissionens kommande möte , men några initiativfrån svensk sida finns inte aviserade i jordbruksministerns svar. Det tyckerjag är beklagligt. Vad som skulle behövas är naturligtvis påtryckningar elleri varje fall mycket skarpa erinringar mot frän svensk sida - gärna isamarbete med andra länder. Det kunde också finnas anledning att vi från svensksida - också i det fallet gärna tillsammans med andra länder - klargjorde förUSA vår reaktion på det bilaterala avtalet, som ju är det som möjliggör dennavalfångst. Det är väl mycket sannolikt att man, om med kraft hade ställtsig bakom förbudet och hotat med de sanktionsmöjligheter som finns, hade kunnatfå stopp på den här jakten. Jag vill alltså, trots det positiva svar som jag fått,ändå återigen fråga: Är den beredd att ta några egnainitiativ för att tillsammans med andra länder försöka påverka dels Japandirekt, dels indirekt via ? Vi kommer inför det här mötet att överläggamed de länder som har samma uppfattning som vi i denna fråga. När vi vetresultatet av de överläggningarna får vi sedan bedöma hur skall agera. 9 (): Det låter bra, men det är klart att detspelar en viss roll på vilket sätt går in i överläggningarna. Man kantänka sig att intar en passiv och lyssnande attityd. Man kan ocksåtänka sig att vi kommer till överläggningarna med konkreta förslag om attSverige tillsammans med likasinnade länder skall rikta initiativ gentemot Japanoch och försöka påverka dem till en annan ordning. Min konkreta fråga är: Kommer att gå till dessaöverläggningar med andra likasinnade länder med konkreta förslag om gemensammainitiativ för att söka påverka och ? Det kan vara välbetänkt att man först tar uppdiskussionen med de andra länderna, innan man här i kammarens talarstolbestämmer sig för vilka eventuella initiativ som vi från svensk sida skall ta.Det viktiga är ju att få en så bred uppslutning kring de initiativ som möjligenskall tas och som det finns förutsättningar för. Det är den vägen manvanligtvis når de bästa resultaten. 11 (): Det är naturligtvis riktigt att vi vill habredaste möjliga uppslutning för de initiativ som vi tar, men det kan vara braom vi har klart för oss vad det är vi vill ha bredaste möjliga uppslutning för.Jag begär inte att jordbruksministern här i så att säga på förhand skallpresentera något slags förhandlingsbud från svensk sida. Vad jag önskar mig ärett uttalande från jordbruksministern att vid dessa överläggningarkommer att försöka verka för något slags gemensamt initiativ gentemot ochUSA i syfte att få stopp på jakten på kaskelotval. Om ändrad lagstiftning för A-traktorer kommer att verka för att man skall fåen efterlevnad av de regler som valfångstkommissionen har uttalat sig för. Detvore en angelägenhet av högsta grad när det gäller just det beslut som tidigarefattades med de reservationer som tyvärr följde beträffande den här valjakten. 13 (); Även om svaret kanske inte är alldeleskristallklart, hoppas jag att jag vågar tolka det så, att vid dessaöverläggningar kommer att verka för ett initiativ av det slag som jag harefterlyst. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1984/85:85 om ändrad lagstiftning för A-traktorer har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder i trafiklagstiftningen beträffande A-traktorer. En är en bil, vanligen tung lastbil, som harbyggts om så att den passar in på definitionen på en traktor. Det sker genomatt flaket tas bort, en dragkrok monteras och motorn modifieras eller byts ut,så att högsta hastighet blir . Detta fordon får köras av den som har traktorkort. För attfå traktorkort skall man ha fyllt och ha avlagt ett godkänt teoriprov.Det krävs inte något körprov. A-traktorerna användes ursprungligen inom jordbruket. Iskattehänseenden anses de därför som jordbrukstraktorer, vilket innebär attvägtrafikskatten är låg, . A-traktorerna har emellertid också blivit ett alltpopulärare fordon för ungdomar som ännu inte uppnått åldern för bilkörkort.Fordonen används då vanligen för nöjeskörningar. Många anser - liksom ThureJadestig - att det är betänkligt från trafiksäkerhetssynpunkt att ungdomar sominte ens har körkort för personbil på detta sätt får köra vad som i praktikennärmast är en tung lastbil. Jag delar dessa betänkligheter. Om ändrad lagstiftning för A-traktorer Det har i skilda sammanhang förts fram olika förslag somsyftar till att begränsa användningen av A-traktorerna och höja kompentensen påförarna. Ett sådant förslag är att höja vägtrafikskatten för deA-traktorer som används utanför jordbruket. Det förslaget behandlas f. n. ivägtrafikskatteut-redningen. Andraförslag som förts fram är t. ex. - bilkörkort föratt få köra - höjdåldersgräns till 18 år - årligkontrollbesiktning av A-traktorer. Samtliga förslag förutsätter kan dels skilja ut A-traktorerna från vanliga traktorer, dels skilja ut deA-traktorer som används i jordbruket från dem som används huvudsakligen förnöjeskörningar. Därefter kan man se omfattningen på problemet och bättre bedömavilka åtgärder som man lämpligen bör vidta. Enligt vad jag har erfarit håller trafiksäkerhetsverket påatt bl. a. via bilregistret göra en sådan kartläggning av de olika traktorerna.När den är klar får vi ta ställning till hur man kan gå vidare. Anf.IS (): Jag tackar för svaret. Det var väl ungefärsom jag hade väntat mig. Kanske var slutsatsen i svaret ändå, från min synpunktsett, litet passiv. Men jag noterar att statsrådet delar mina betänkligheternär det gäller trafiksäkerhetsaspekterna. Att blivit ett populärt fordon för ungdomar somännu inte uppnått åldern för vanligt körkort är i och för sig inte särskiltmycket att oroa sig över. Jag är medveten om att det i detta sammanhang ocksåfinns en social bit, något som är värt att notera. I och för sig är det alltsåinte åldersgränsen -- som oroar mig. För min del tycker jag att det börkrävas någon form a v körkort. Att enbart ha teoretiska prov är intetillräckligt, utan det behövs också praktiska förarprov. Med hänsyn till atthastigheten för A-traktorer är begränsad är det skäligt attåtminstone kräva körkort av det slag som gäller t. ex. för lätt motorcykel.Trafikintensiteten på våra vägar är sådan att detta synes vara ett rimligtkrav. Vidare tycker jag att det är skäligt att kräva att dessafordon behandlas på samma sätt som andra fordon som trafikerar våra vägar -dvs. att de besiktigas . Som jag ser saken verkar det vara ganska onödigt att såatt säga förlänga utredningsapparaten med den undersökning som görs avtrafiksäkerhetsverket över bilregistret. Jag är övertygad om att såvältrafiksäkerhetsverket som departementet har tillräckligt underlag för en avmånga förväntad lagstiftning på det här området. Jag vill ställa en enkel och rak fråga till statsrådet:Hur beräknar statsrådet att det tar innan en förändring kan ske? Vi har redan bestämt oss för att genomföra ettprojekt om reglerna för motorredskap. Vad vi nu kommer att göra är att utvidga det projektet till attgälla även A-traktorer. Jag kan inte ange någon exakt tidpunkt, men jag harsagt att detta arbete skallutföras , och jag utgår från att våren är den tid som vi måste användaoss av för att komma fram till ett resultat. 17 (): Herr talman! Jag tackar försvaret! Om ändrad lagstiftning för A-traktorer Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § På förslag avtalmannen beslöt kammaren att ajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggning anmälda utskotts-betänkandena väntadesföreligga. 6 §Förhandlingarna återupptogs . 7 § Anmäldes ochbordlades Motionerna 1984/85:2828av och 1984/85:2829av m.fl. 1984/85:2830av m.fl. Förslagtill lag om vissa bulvanförhållanden m.m. (prop. 1984/85:111) 8 § Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:21 Överlåtelse av vissaoffentligrättsliga uppgifter till internationella organ (prop. 1984/85:61) 1984/85:14 Ändring i lagen omhandelsbolag och enkla bolag (prop. 1984/85:99) 1984/85:15 Godkännande av endeklaration angående om tillämplig lag beträffandeinternationella köp av lösa saker (prop. 1984/85:102) 1984/85:16 Ändring av riksgränsenmellan och (prop. 1983/84:202) 1984/85:12 Förbättringar inomföräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inomsjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78 delvis) Fredagenden /85:9 Anslag på tilläggsbudget II (prop.1984/85:101 delvis) 9 §Kammaren åtskildes .