prot · G809166 · 1984-12-31 00:00:00 — Föratt informera om grundläggande synsätt i förändringsarbe-fet harregeringen avlämnat skrivelsen om den offentliga sektorns förnyelse. Vi harockså avlämnat flera viktiga propositioner när det gäller statenspersonalpolitik, datapolitiken, försök med ny länsförvaltning i Norrbottenslän, förslag, om enklare regler för kommunalförbund och förslag om närvarorätt- men ej beslutanderätt - för personalföreträdare i kommunala nämnder ochstyrelser, , Härtillkommer ett stort arbete från verksledningskommitténs sida som innebär, hoppasjag, att får ett kvalitativt bra och intressant material och att manfår möjlighet att diskutera och ta ställning fill relationerna mellanregeringen och statliga förvaltningsmyndigheter. Vidare bedriverstaf-kommun-beredningen ett arbete och ger forflöpande intressanta förslag.Demokratiberedningen har bl. a. i uppgift att se över frågan om en principskissoch att möjliggöra en sådan när det gäller en ny och enklarekommunallagstiftning. Vidare har man att lägga fram förslag fill decentraHseringav beslut i kommuner. Dessutom skall man finna nya vägar för medborgarnasdelaktighet i dessa sammanhang. Utredningen har att med särskild uppmärksamhetstudera folkrörelsernas kooperafiva möjligheter. Vidsidan av utredandet har, inom ramen för förnyelseprogrammet, en rad försökinletts. Man samarbetar med kommuner, landsfing och myndigheter. Låtmig för er här i kammaren redovisa att det är oerhört intressant att besöka demyndigheter och kommuner som bedriver sådan här försöksverksamhet. En tjänstemani regeringskansHet har sagt fill mig att när han åkte ut med tidigare statsrådbörjade man med att presentera en förteckning över gnöl. möter man inteenbart gnöl, och man börjar inte med aft tala om aft man ser tio problem utanatt man ser tio möjligheter, Def tycker jag är ett bevis på att en oerhörtpositiv attitydförändring är på gång hos våra myndigheter, kommuner ochlandsting. Redan nu finns def alltså åtskilliga exempel på attförsöksverksamheten har stimulerat till nya initiafiv, Def gällerockså andra kommuner och myndigheter än dem som ingår i försöksverksamheten. Niokommuner och tre landsting ingår i frikommunsprojektet. Tre kommuner deltar isärskilda serviceprojekt. Vidare har ett sjuttiotal kommuner inlett projekt ochförsöksverksamheter, avsedda att åstadkomma förändringar inom barnomsorgen.Syftet är att delegera ansvar och beslut till de enskilda människorna pådaghemmen och atf öka föräldrarnas möjHgheter att påverka och delta i arbetet.Ett hundratal projekt med nya former av ökad individuell valfrihet i hemvårdenprövas. Sju stafliga myndigheter ingår i ett särskilt serviceprojekt.Ytterligare drygt 40 myndigheter har på eget initiativ startat liknandeprojekt. Jagser allt detta som ett gott bevis på att regeringens intentioner tas upp på ettkonstruktivt sätt, att det finns - vilket är positivt- en vilja till förändringinom svensk offentlig verksamhet. Socialdemokratinhar som regel varit pådrivande i fråga om utvecklingen av den svenskavälfärdsmodellen, I stora delar har reformerna kunnat genomföras i enighet-ibland har ett eller flera borgeriiga partier senare slufit upp bakomreformerna. Mättsom andel av bruttonationalprodukten har den offentliga sektorn aldrigexpanderat snabbare än den gjorde med borgerliga regeringar.Fördelarna av ett gott samförstånd och, för de borgerliga partiernas del, avansvaret för den expansion som den offentliga sektorn har genomgått bordemotivera gemensamma tag i detta arbete. Så är, tyvärr, inte fallet heh igenom,I stället driver nu kravet på ett systemskifte och på enprivatisering. Bortsett från vad någonting sådant skulle leda till i form avorättvisor och sociala skillnader för debatten därmed in på ett antal oHkasidospår. Denoffenfliga sektorn har drygt 1,4 miljoner anställda. Jag har inte kunnatuppfatta hur många av dem det är som skulle kunna beröras - eller privatiseras- om fick sin vilja igenom. Inte heller vet jag om moderaternasjälva har fillgång till några sådana beräkningar. Jag hyser inget större hoppom att skall ändra sig på den punkten, Privatise-ringsinitiativenkanske passar- om det är så, att def förekommer nyliberala strömningar som intetar Hka hårt på kraven på jämlikhet och rättvisa. Det är själva kärnan som deangriper. De vet att det är härifrån som jämlikhets- och broderskapstankarnakommer, som Per sade i sin bok. Isamband med def här arbetet har jag - det vill jag gärna säga - också stött påmoderata landstings- och kommunalpolitiker som med kunnighet och engagemang,och även med inlevelse i sitt arbete, ställer upp för de kommunalafjärrvärmeverk som man sparat ihop till. Detsamma gäller pengar, som användstill att modernisera sjukhus och andra byggnader inom den offentligaverksamheten. Jag beklagar att den Hnje som jag möter bland moderater ikommuner och landsting inte slår igenom i agitation centralt. Jagvill säga till att jag ute i landet möter allt fler centerpartistersom reagerar negativt på systemskifte. Jag har hört mycket litetfrån på den punkten . Vi vet inte var står. Arcenterparfiet på väg atf bli profillöst i ytterligare en fråga - systemskifteeller ej i fråga om den svenska modeHen, Jaghar träffat centerpartister som skall åka fiH iÖstersund . De har analyserat förslag om aft ersättaden nuvarande ordningen med landstingsfinansierad sjukvård med ettförsäkringssystem. Jag kan försäkra att de är djupt oroade över attsådana tankegångar skulle kunna slå igenom i svensk politik. Centerpartietcentralt är emellertid oerhört tyst i dessa frågor. Moderaternahar i en mofion lagt fram eft förslag om aft kommunerna skall fråntas storasummor pengar samt atf det skall införas ett tillfälligt skattestopp förkommuner och landsting. Inte heller när def gäller denna typ av storaförändringar har jag hört atf reagerar. Det är förvånande atfcenterpartiet centralt inte tar avstånd från sådana här förslag. Jaghar lyssnat på den debatt som har förts här, fru talman. De borgerliga sägeratf det inte blev mycket av regeringens förnyelsearbete för den offentligasektorn. kan vi läsa i reservafionen fill detta betänkande, atteftersom "det enligt utskottets mening är centrala problem, som regeringentar upp" kan inte nu fa ställning till frågan. Det måste varaså, aft det antingen tas upp centrala problem i denna skrivelse eller också ärskrivelsen helt betydelselös. Eftersom jag förstår att def är insiktsfulladebattörer jag har aft göra med, tolkar jag detta så, atf de mycket väl inseraft def är centrala frågor som regeringen här tar upp, aft det är betydandeförändringar och förnyelsearbete som regeringen vill åstadkomma. Men valetnärmar sig, och då är det taktiskt atf säga aft def inte blev så mycket avregeringens arbete på denna punkt. Antagligen hade de borgerliga hoppats att fåstå ensamma på scenen och säga att svensk socialdemokrati står för byråkratioch inte vill förändra i den offentliga sektorn. möter ni en socialdemokratisom infe kommer att försvara stinsen om tåget går . Det kanske var effstreck i räkningen i den taktiska uppläggningen av valdebatten när det gällerden offentliga sektorn. Jaghoppas att vi skall få fill stånd ett konstruktivt förnyelsearbeteför den svenska offentliga sektorn, därför att stora delar av förslagen fillförnyelse trots allt har atf göra med instrumenten för politikens genomförande.Det skulle vara en styrka för oss om vi vore överens om instrumenten förgenomförandet av politiken. 36 ()replik: Låt mig först till civilminister säga att man i och för sigkan anse atf regeringen i denna skrivelse tar upp centrala problem. Men det görden på ett pratigt och mycket oprecist sätt, som omöjliggör varje definifivtställningstagande, Def var en av de svårigheter som vi hade när skrivelsen komoss till banda. Jagvill än en gång, fru talman, till civilministern rikta de frågor som jagställde i mitt anförande : Hur var det med handläggningen? Varför fattade regeringenett beslut , anordnade en presskonferens medanskrivelsen till var oss fill hända först ?Det vore mycket bra med ett svar på den frågan. Innebärskrivelsen också förslag om privata alternativ, eller tar regeringen efternågra rader tillbaka tanken på privata alternativ? Vilket är det som gäller?Kan tänka sig att man prövar olika privata alternativ eller kan handet inte? Hur är det med tjänstemännen? Är det, som många kan tolka texten, såatt tjänstemännen fr, o, m, byråchef och uppåt skall politiseras? Skall vi gåmot ett amerikanskt system, ett s, k, split sysfem, eller skall vi behålla dengamla fina svenska ämbetsmannafraditionen? Hurär det med de ekonomiska förutsättningarna? Varför saknas varje form avekonomisk analys i denna skrivelse? Varförvalde man atf lägga fram denna i form av en skrivelse och inte i form avproposition, som oppositionen hade haft möjlighet att väcka motioner till ochsom vi sedan hade kunnat föra en allmän debatt om här i kammaren? Låtmig sedan, fru talman, ta upp ytterligare en punkt. Civilministern anknytertill Per och talar om aft angriper själva roten tillsystemet, och det är rätt om man menar atf roten till systemet är att detendast är folkrörelserna som skall få föra allmänhetens talan. Varför får inteenskilda individer eller andra föreningar också föra allmänhetens talan ellersöka bidrag? Varför får t, ex, inte Nöbbelövs värmesamfällighet ansöka ombidrag; varför måste det bara ske i folkrörelseform? Är socialdemokraternarädda för atf andra alternativ skall växa fram i samhället? Jag tycker defluktar litet grand av monopol, Är socialdemokraterna rädda för att enskilda,självständigt tänkande människor skall ta saken i egna händer? Def får mantydligen inte göra. Vad gäller lagar och förordningar nämnde civilministern att det är såmånga som 16 000 på försäkringskassesidan. Då gäller enligt min uppfattning atfman skall ha klara och enkla regler, Def har vi eftersträvat från moderat håll.Det kan man inte lösa, som civilministern har antytt, genom att föraanteckningar om hur man tillämpar alla dessa paragrafer och förordningar.Rättssäkerheten måste vara def främsta motivet, och om det taladecivilministern dess värre inte alls. Den enskilde har rätt att kräva deflagstiftningen föreskriver, men också att den anställde skall följa lag ochrätt. En människa skall inte kunna kräva och infe få mer än en annan människa,Alla skall behandlas lika. 37 ()replik: Jag blev något förvånad över de frågor som civilministern ställde tillmig och . Den ena gällde fortbestånd, I den frågan gick vårpartiledare ut när lade fram sitt handlingsprogram och gav klartbesked om att icke kunde vara med och tänka sig en aweckling avlandstinget som sjukvårdskommun. Jag har också i mitt anförande sagtatt vi anser det självklart aft skall ha def övergripande ansvaretför hälso- och sjukvården. Beträffandeskattestopp i kommunerna undrar jag: Har infe civilministern uppmärksammat attvi från konsekvent har sagt nej fill s, k. skaftestopp och att viunder i regeringsställning också hävdade detta? JagviH också gärna koppla över till utvecklingen i den offentiiga sektorn. Vi frånmittenregeringen lade fast principen om att vi skuHe vara återhållsamma med deoffentliga utgifterna, så att vi skulle få resurser att satsa påsysselsätfningsfrämjande åtgärder. Trots allt är den avbalanseringen viktig. Vimåste ha resurser om vi skall bygga ut välfärden för de många människorna. Jagskulle vilja ställa en fråga direkt till civilministern. Under de sexborgerliga åren växte den kommunala sektorn något mer än regeringenlade fast i finansplanen eller hade i sina intenfioner. Men vi viHe inte tatill skattestopp, vi ville inte gå den vägen. Vi uttalade däremot fastainriktningar. Jag vill fråga: Kan civilministern peka på någon detalj inom denoffentliga sektorn som var aktuell och förklara attsocialdemokraterna ville gå längre i återhållsamhet än regeringens ambifionervar? Det skulle vara mycket intressant att få ett besked härvidlag. Jagvill framhålla att självfallet är resurserna avgörande för utvecklingen somsådan. Civilministernsade att när han kommer ut i landet och träffar centerparfis-ter och andra -det var kanske kommunalmän i allmänhet civilministern syftade på - finner hanatt, medan man under tidigare regeringar gnolade ute i kommunerna, så tar mannu emot budskapet positivt. Civilministern och jag möter tydligen olikakommunalmän. Vi för vår del hade från regeringens sida positiva överläggningarmed kommunalmännen. däremot är många kommunalmän besvikna över att det intehänder någonting, och att inte alla de löften som ställts ut ges konkrettappning. Jagbeklagar, fru talman, att vi inte kan föra en fullständig debatt , så att detkan ges besked i de många olika frågorna. Men vi kanske kan fortsätta efter detatf talarlistan är genomgången. 38 ()replik: Def var intressant att lyssna till civilministern, som ju är en sällansedd gäst här i kammaren. Jag kan instämma i ganska många av de allmännavärderingar som civilministern gav uttryck för: om behovet av en demokrafisktstyrd förvaltning med medborgarintressef i centrum, om riskerna med långtgåendecentral reglering och centralstyrning, om behovet av aff förnya formerna förstyrningen av förvaltningen. Detta är intressant. Jag håller med om attramlagarna skapar problem, därför att de ger ökat spelrum för särintressen. Mentyvärr följde inte civilministern upp dessa allmänna talesätt med någrakonkreta förslag om hur man skall tackla problemen. Detär därför inte så lätt att svara på frågan, om vi kan ställa upp påförnyelseprogrammef, innan vi har de konkreta förslagen på bordet. Den chansenhar vi ju inte fått under detta . Det är därför vi varit kritiska motcivilministern när det gäller formfrågan. Varför tog det så ? Varförkom det inte några konkreta förslag? Varför valde ni att redovisa def här iform av en skrivelse och fa en debatt under näst sista dag? 5Riksdagens protokoll 1984/85:166 Mot den bakgrunden är det alltså svårt att ge ettsvar på i vilken grad vi från sida kan ställa upp påförnyelsearbetet. Vi har ett förflutet, som man i skrivelsen över huvud tagetinte låtsas om, genom atf vi arbetade fram ett program föratt få bort byråkrati och onödiga regleringar. Detta tycker jag är en viktigslutsats. Vidaresade civilministern faktiskt, aft def i stort sett bara är inom barn-ochäldreomsorgen som det finns köer. Jag vet inte om def var en ren felsägning.Men om man inom regeringen tror att det förhåller sig på detta sätt, är välförklaringen att man icke har införskaffat en central statistik över hur detligger till med köerna inom sjukvården. Jaghar haft anledning att debattera detta med företrädare för regeringen tidigare- inte med statsrådet , Men det här borde regeringen veta. Då kanskeman inte hade hanterat den privata sektorn inom sjukvården så oklokt som mangjorde i samband med Dagmarreformen, Jag tycker att civilministern, som bordeha ett öppet sinnelag, skulle försöka ta reda på hur det är med väntetidernainom sjukvården. Om man modifierade Dagmarreformen skulle kanske flermänniskor kunna få läkarvård. Då skulle regeringen inte behöva envisas med attmotverka den privata läkarvården. Jag vill bara kort till säga, atf jag har hört mångaföreträdare för de borgerliga partierna framhålla att det gäller att se tillatt man får en annorlunda mix i tillväxten när det gäller privat och offentligverksamhet - det behövs mer utrymme för investeringar inom industrin. Då villjag bara för egen del konstatera, att denna mix lyckades de borgerliga intesjälva åstadkomma då de var i regeringsställning. Däremot harvi för vår del vi nu regerat lyckats åstadkomma en sådan mix. Detvar detta jag menade när jag tog upp den här problemställningen. Jagär glad över att svarar konkret på viktiga frågor som gäller denoffentHga sektorn, när man uppmanar honom att göra detta, och att han taravstånd från program på flera vikfiga punkter. Men det skullekanske vara litet mer klädsamt för om dess representanter gjordede markeringarna litet mer spontant och infe saft och tryckte på dem så aft manfår mer eller mindre tvinga fram dem. Låtmig sedan ta upp formfrågan, som flera talare-Björn och -berört. Varför valde regeringen formen av en skrivelse och inte en proposifion?Ja, skälet var helt enkelt att vi ville ha mer av utarbetade, beredda ochremissbehandlade konkreta förslag om vi skulle lägga fram en proposition. Mensamtidigt menade vi atf vi hade tillräckligt mycket aff säga när det gällde atfpeka ut brister i den offenfliga sektorn och formulera målsättningar förförändringar, peka på lagda proposifioner, försök och kommandeutredningsförslag för att det skulle vara intressant för att få enredovisning och kunna föra en diskussion. har ju haft en arbetsgruppdär man diskuterat hur man skall förnya arbetsformer; man vill atfriksdagen i större utsträckning skall bli forum för debatt. Av def skälet kanman väl också se positivt på att regeringen prövat den här formen genom en fylligskrivning och därmed givit möjlighet till en debatt i vikfiga principfrågor,Def tycker jag infe kan vara någonting negativt för eller någontingnegativt för demokratin. Av skrivningarna i de propositioner som sedan kommerkan man klart se vad det är för avsikter regeringen har på den här punkten. Jagvill också göra några kommentarer i övrigt, tog upp chefspolitiken,Def förslag som jag vänfar skall komma från verksledningskommittén går ut påaft regeringen och skall få större möjligheter att styramyndigheterna i viktiga avseenden och att myndigheterna själva i störreutsträckning skall kunna få bestämma om den egna inre verksamheten. Dettagäller också tillsättning av tjänster. En del som sker centralt skullemyndigheten själv kunna klara av. Vidare väntar jag förslag från verksledningskommitténockså när det gäller chefspolitiken i övrigt och när det gäller formerna förtillsättande av generaldirektörer. Det är, , ingen avvikelse frånsvensk praxis. Jagvill också säga några ord till , Jag använde ordet köer - vad jagmenade var att det är två områden som uttalat har prioriterat,nämligen barntillsynen och äldrevården. Jag är naturligtvis klart medveten omatt vi har bristsituationer och köer inom akutvård och annan verksamhet, mendet finns inte - vare sig man ser def från verksamhetens synpunkt eller frånekonomisk synpunkt - anledning atf fillgodose de behoven genom volymutvecklingi sjukhusvården totalt. Dem får man tillgodose genom omprioriteringar inombefinfliga ramar. Det kan bli ett hårt jobb för landstingen att klara det, menjag menar att det är fullt möjligt att åstadkomma en sådan förändring. Anf.40 () replik: Vi fick egentligen inte någon riktig förklaring av civilministern fillaft man valt den här handläggningsordningen. Han sade att man infe hade kommittillräckHgt långt i arbetet för atf kunna lägga fram utarbetade, konkretaförslag, men man hade tillräckligt mycket, ansåg han, för att lägga fram enskrivelse. När man läser den här skrivelsen är det en sak somslår en: Def finns ju inget konkret i den, utan def är eft allmänt prat -allmänt tyckande, om man vill använda det uttrycket. Man kan verkligen frågasig om det är rimligt att man lägger fram en skrivelse av den här karaktärenför för aft vi skall ta ställning till och behandla den. Denpåminner, som jag sade i mitt anförande, om en socialdemokratisk valbroschyr.Och anledningen till att den har kommit fram är antagligen just aff det ärmycket nära fill ett val. 41 () replik: Jag vet infe vad civilministern kräver i fråga om spontanitet. Närpartiordföranden reagerar på ett moderat utkast tillhandlingsprogram är det väl en spontan handling. När jag i mitt inledningsanförande,utan att ha blivit tillfrågad, redovisar vår ståndpunkt, är det också enspontan handling. Självfallet finns det anledning aft fundera över mångafrågor. Civilministern säger att en del propositioner är framlagda och aftandra skall framläggas. Jag noterar atf några propositioner har framlagts, mendet finns ett inslag i dem som jag anser atf man bör fundera över. Det harnämligen framkommit mycket av korporativistiska tankegångar i den framfidsskisssom socialdemokraterna för till torgs beträffande stora sektorer i samhället.Från rent politisk och parlamentarisk synpunkt finns def kraftiga invändningaratt göra mot en sådan inriktning. Vi kan inte och får aldrig gradera rösträtteni det här landet, så att någon utöver vanlig och lika rösträtt i allmänna valpå ett särskilt sätt i sitt ämbete och i sin yrkesutövning kan utöva enpåverkan som ger intryck av att man har en förstärkt rösträtt. Den typen avsamhällsutveckling kommer vi i verkligen att vara observanta på. Närdet gäller utvärdering av kommundelsnämndernas verksamhet är det oerhörtviktigt aft fundera över om intentionen i lagen har fullföljts, Eller har denpolifiska majoriteten skaffat sig möjligheter att öka den centrala styrningen ikommunerna? Det skulle göra mig mycket besviken om den fina lagstiftning somjag ändå bär huvudansvaret för, i praktiken skulle användas på ett helt annatsätt än vad som varit avsikten. Beträffandefrizonspropositionen och dess tillämpning hade det varit bra om def gettsmöjligheter aft arbeta med större frihet i stället för aft vid varje tillfällevara tvungen att fråga regeringen om lov. Även detta är en form av centralstyrning. 42 ()replik: Jag kan förstå civilministerns ståndpunkt atf man inte kan klarakösituationen inom sjukvården genom en volymökning. Men om man har denuppfattningen är def desto mer oförklarligt atf man har slagit till mot defrifidsprakfiserande läkarna. Den delen av Dagmarreformen innebär ju eft direktbortfall av sjukvård, Hitfills har lasarettsläkare haft möjlighet atttillgodose en del vårdbehov genom frifidsprakfik. Om man således haruppfattningen att def infe atf går aft åstadkomma en volymökning, blir det ettbortfall av sjukvård. Jag hoppas atf det blir möjligt aft ompröva detta beslutnär debatflägef är lugnare. Vikan instämma i en del allmänna synpunkter i denna skrivelse, men vi efterlyserkonkreta förslag i den kommande proposifionen, Det är vi tydligen inte ensammaom. Jag skall läsa upp ett litet betyg, som civilministern fick i en tidning . Där står: "Civilminister betyg fortsätter att sjunka.Han vill så väl. Men få är de konkreta reformer han genomfört och vaga är deexperiment han rekommenderar, Hans språk har också tagit doft av den byråkrafi,som han vill bekämpa," Vadär det för ett illvilligt pressorgan som har skrivit detta? Jo, det är detsocialdemokrafiska regeringspartiets huvudorgan, tidningen , Tyvärrmåste jag instämma. Civildepartementefs verksamhet under ledninghar präglats av god vilja men dålig förmåga. Om skulle bekväma sig aft fittaigenom vad som har skett och studera den grund som har lagts, skulle han nogvara litet mera aktsam med orden. Jag kritiserade inte för att hon fick till"friggeboden", ett sådant där litet tomtebloss, men vi har lärt ossaft det går icke att åstadkomma en förnyelse av svensk offentlig sektor genomatt göra en enstaka lagändring eller regeländring. Vi har dragit erfarenheterav de borgerliga regeringarnas misstag, och därför vill vi inte göra om dem,utan vi vill lägga fram ett förnyelseprogram där man mera på djupet fittarefter var bristerna finns, diskuterar dem ordenfligt och lägger fastmålsättningar. Jag vet mycket väl att det är något av en sjukdom hos osspolifiker att vi tycker atf det är bekvämare att diskuteraorganisationsförändringar och medel - 2 miljoner och 5 miljoner - men det ärbetydligt svårare att ta en diskussion om och lägga fast en målsättning för hurman vill ha det. är det här en svår fråga, och då får ocksåriksdagsledamöterna, om skall behandla den på ett seriöst sätt, taden som en svår fråga. Vi måste först ordentligt titta på vad det är sombrister och lägga fast målsättningarna, sedan kommer organisafionsförslag ochmedel. Jag tar lätt på den krifik som säger att det har häntväldigt litet. Man skall inte försöka atf inbilla svenska folket inkl, sigsjälv aff man klarar dessa frågor med en enstaka lagändring, för frågoma haricke den karaktären. Jag fick en fråga av en journalist som påminner om den härdebatten.