prot · G80922 · 1984-12-31 00:00:00 — IHS 90 - utredningen om hälso- och sjukvård inför 1990-talet - kan vi förrestenläsa ut att människor med psykiska problem är den diagnosgrupp som förorsakarflest vårddagar i sluten vård. Det finns mycket i dagens samhälle som gör attmänniskors psykiska sårbarhet ökar. Närdet gäller den psykiatriska vården arbetar man ute i landstingen med attförändra denna i riktning mot öppnare vårdformer. I denna process ställs storakrav på sjukhusen och även på den miljö dit patienterna flyttas. Men mångapatienter blir kvar på sjukhusen - och det blir de vårdtunga patienterna somstannar. Somjag ser det, krävs ett större antal tjänster för andhg vård vid sjukhus för attfillgodose den angelägna verksamhet som sjukhuskyrkan bedriver. Jag är medvetenom att det kan vara problem förknippade med att utvidga verksamheten - inteminst prästbristen kan vara ett problem. Men det är ändå mycket vikfigt attarbeta vidare. Även om kulturutskottet delar min uppfattning om vikten avsjukhuskyrkans verksamhet, avstyrks nu min motion. Utskottet hänvisaremellerfid till att den fråga jag aktualiserat ägnas stor uppmärksamhet ikyrkokommitténs arbete. Det är viktigt att så sker. Den här frågan är värduppmärksamhet. Det är angeläget att hitta lösningar som ger en väl fungerandesjukhuskyrka. 115 (): Jag skall be att med några ord få komplettera om det framtida arbetet när det gäller sjukhuskyrkan. SomKersti sade gör man i de olika pastoraten en beräkning. Om det finnsmer eller mindre än 1 200 vårdplatser blir avgörande för om en särskildkomministertjänst skall inrättas för den andliga vården i sjukhuskyrkan. Minkomplettering är att kyrkokommitté, som här övertagitutredningsuppdraget från prästtjänstkommittén, gav ut ett diskussionsbetänkande,där stor uppmärksamhet ägnades åt den nya lokala organisationen. Man betonadeatt detta var just en diskussionspromemoria och att arbetet fortsätter. Mantänkte sig inte i första hand att sänka talet 1 200 för att därmed ge möjlighettill inrättande av heltidskomministertjänster även i de pastorat där antaletvårdplatser är under 1 200,1 stället har man diskuterat möjligheten att bildas, k. stiftssamfälligheter. Grunden för beräkningen skulle i första handutgöras av befolkningsstorieken i sfiftssamfälligheterna, och sedan skulle manräkna ut filläggspoäng beroende på vilken typ av akfiviteter som skullebedrivas. Detta skulle naturligtvis göra att sfift eller pastorat med stortäthet av vårdplatser - psykiatriska eller andra - skulle få fler tilläggspoängoch därmed skulle kunna få fler tjänster tillsatta. Alhdetta är emellertid under utredning kyrkokommitté, och därför harutskottet inte velat föregripa behandlingen. Däremot har man. som sade,hållit med motionären om att det här är en fråga av stor betydelse. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Föredrogs betänkande 1984/85:4 Sportdykarutbildning 14 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid ett senaresammanträde, 15 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1984/85:36 Svenska kyrkanscentralstyrelses rättsliga ställning m, m, 1984/85:63 Regelsaneringpå det kyrkliga området 1984/85:71 Räntetilläggför räntefritt eller lågförräntat lån 1984/85:77 Koncession förförsäkringsrörelse 1984/85:79 Förslag tilltandvårdslag m, m. 1984/85:84 Allmänplaceringsplikt och utlåningsreglering, m.m, 16 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:93 av BengtWesterberg m.fl. 1984/85:94 av m.fl. 1984/85:95 av . 1984/85:96 av m.fl. Riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m. m, (prop. 1984/85:32) 17§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1984/85:59 av () till bostadsministern om handläggningen av ärenden om lån tillgrundförstärkning av bostadshus: biföll regeringensproposition om ett bostadsförsörjningsprogram. Här ingår även tilläggslån tillgrundförstärkning av bostadshus i kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Förändamålet har reserverats 15 milj. kr. och lika mycket 1985. Med tanke på det behov som bör finnas noterar man medöverraskning att endast en låneansökning inkommit . I iGöteborg finns nämligen flera hus vars ombyggnad fördröjts iavvaktan på de nya statliga lånen. Enligt minuppfattning är orsaken till de uteblivna låneansökningarna en fillämpningsföreskrift,enligt vilken "Avräkning mot medelsramarna görs efterdet att länsbostadsnämnderna skriftligen anmält att ansökningarna är klara förbeslut om lån" (i Skrivelser till länsbostadsnämnderna,nr 4/84). Regeln ställer den som planerar att bygga om ett hus medskador i grunden i en svår situation. Genomförbarheten kan ju vara beroende avatt statliga tilläggslån beviljas, men ansökan behandlas inte innan preliminärlåneansökan föreligger. har i allmänhet redan drygakostnader för projektering, evakuering etc, uppstått. Visserligen kan redan på ett tidigtstadium ge besked om medelstillgången. Det finns dock en risk att årets anslagredan är förbrukade då ansökan inkommer. Byggherren löper i såfall risk att förlora betydande belopp, vare sig han väljer att fullbordaombyggnaden eller inte. Jag anser att det bör vara möjligt att acceptera ettförenklat ansökningsförfarande. Länsbostadsnämnderna borde i samråd medförmedlingsorgan och länsantikvarie kunna göra en bedömning av byggvilja ochangelägenhet. Därefter skulle en framställan om avräkning inom medelsramenkunna göras, redan innan låneansökan föreligger. När avräkning skett kunde länsbostadsnämndenlämna byggherren preliminärt besked härom. Enligt uppgift tolkas de uteblivna ansökningarna påmånga håll så, att intresset för grundförstärkningslån skulle vara svagt. Detdiskuteras därför att i nästa budget överföra anslaget fill de kulturhistoriskatilläggslånen. Varken kulturhistoriska filläggslån eller s. k, förhöjtlåneunderlag kan dock ses som ett alternafiv. Det råder dessutom redan stormedelsknapphet på dessa områden, varför det finns stor risk att renagrundförstärkningsåtgärder får svårt att hävda sig i konkurrensen från hus ibyggnadsminnesklass. En sådan förändring skulle kunna få särskilt olyckhgaföljder för , De två områden som i första hand kommit i fråga förgrundförstärkningslån är i och i . IGamla stan är i stort sett hela bebyggelsen att betrakta som ett byggnadsminne.Vid bevarande av enskilda hus i skulle det kulturhistoriskavärdet däremot behöva vägas mot andra ansökningar . Vadslutligen förhöjt låneunderlag beträffar kan denna låneform av fastighetsekonomiskaskäl inte fillämpas för de aktuella husen i . Jag menar att ett särskilt lån till grundförstärkning ärett nödvändigt komplement till de nuvarande bostadslånen. Skulle lånetförsvinna blir en rättvis fördelning av bidragen svårare att åstadkomma. Mankan i så fall redan förutse att ett tiotal hus med stort värde förmiljön i stenstad kommer att rivas . Är bostadsministern beredd attverka för en förenklad handläggning av ansökningar om lån tillgrundförstärkning? 1984/85:60av Margö (vpk) till socialministern om den ekonomiska situationenför vissa ATP-pensionärer; Regeringen har haft en uttaladambition att värna om svaga grupper i som präglats av åtstramning avoffentliga utgifter. Men den förda politiken har medfört att många äldressituation kraftigt försämrats. Deras inkomster har försvagats och deras utgifterhar ökat. Höjda sjukvårdsavgifter, införande av differentierade vårdavgifter,höjda taxor för social hemtjänst och färdtjänst har inneburit att många äldreförsatts i en ohållbar ekonomisk och social situation. Drygt 600 000pensionärer har ingen eller så låg ATP att de är berättigade fillpensionstillskott. De fick mycket blygsamma höjningar av sina pensioner under1984, höjningar som åts upp av hyreshöjningar och ökade utgifterför sjukvård och social hemtjänst. Som en följd av att riksdagsmajoritetenslopade hyresstoppet fr. o. m. höjdes hyrorna. Ytterligarehyreshöjningar kommer fr. o. m. . Dessutom höjssjukvårdsavgifterna ytterligare . Den enskilde pensionären kan knappast kompensera sig genomatt öka inkomsterna. Det återstår oftast att minska matkostnaderna, avstå frånfotvård, tandläkarbesök och hjälp av hemsamarit. Att hålla sig informerad omvad som sker i landet och världen genom att prenumerera på en dagstidningbedöms av många i denna situation som alldeles för dyrt. En pressad ekonomisksituation leder ofta till isolering och passivitet. Detta skall ses mot deökade kunskaper vi nu har om den sociala situationens betydelse för psykisk ochfysisk hälsa. Kvinnorna dominerar den grupp som saknar ATP eller har sålåg ATP att man är berätfigad till pensionstillskott. En undersökning från 1981visar att manliga pensionärer hade en genomsnittspension på57 , medan kvinnorna i samma ålder fick . Regeringen har nubeslutat att tillsätta en utredning som skall se över hela pensionssystemet. Idirektiven ingår bl. a. att pröva frågan om efterlevandepensioneringen. Medhänvisning till ovanstående hemställer jag att få ställa följande frågor: Kommer regeringenatt föreslå några åtgärder som förbättrar den ekonomiska situafionen förpensionärer som saknar eller har en låg ATP? Planerarregeringen förändringar av pensionssystemet som förbättrar kvinnornaspensioner? Anserregeringen det befogat att kompensera pensionärerna för inträffadeoch kommande hyreshöjningar? 1984/85:61av () fill utrikesministern om hanteringen avimportstödet; I en rapport från riksrevisionsverketriktas allvarlig kritik mot hanteringen av det s, k, importstödet, RRV konstaterar bl. a, att "SIDA;s kunskap om hurimportstödet används och om effekterna av stödet är ringa. Detta är allvarligtmed tanke på de stora belopp som utgår i form av importstöd." Importstöd utgör värdemässigt en betydande del av detsvenska biståndet fill enskilda länder. Importstöd utgick /84 till 13 av de18 programländer na. För 6 av dessa utgjorde importstödet mer än hälften avlandramen. Importstödets andel av det utbetalade landprogrammerade biståndetvar , dvs, ca 1 200 milj. kr. /72-1981/82 har ca 16200 milj. kr. utbetalats i importstöd. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att fillutrikesministern få ställa följande frågor: Vilkaslutsatser drar utrikesministern av om hanteringenav det s. k. importstödet? Ärutrikesministern beredd att föreslå förändringar i inriktningen av det svenskabiståndet med anledning av RRV:s rapport? 18 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:171av () till utrikesministern om vissa krediter fillNicaragua: Enligt tidningsuppgifter harstatsminister vid ett besök i lovat detta land 40 milj. kr. Sedermera har denna kredit garanterats mot biståndsanslaget. Skall statsministerns löfte om enkredit till ses som ett gängse inslag i regeringens hantering av detsvenska biståndet? 1984/85:172 av () fill statsrådet om följderna av Dagmaröverenskommelsen: Genom den s. k. Dagmarreformen harpatienternas fria läkarval allvarligt beskurits. Det är numeralandsfingspolifikerna, inte pafienterna, som i realiteten avgör om pafientenskall få tillgång till specialist- eller allmänläkare. Öppenvården inom bl. a.gynekologi och obstetrik överförs i växande utsträckning tillprimärvårdfcentraler. I ett stort antal landsting kommer dessa enbart attbemannas idcd allmänläkare. stryptmöjligheterna för patienterna att gå till privatpraktiserande läkare, eftersomsjukförsäkringen inte längre följer patienten utan går direkt till landstingen.Detta innebär enligt en stor patientopinion en allvarlig försämring avsjukvården, inte minst för kvinnorna. Allmänläkare har inte tillfredsställandekompetens i gynekologi och obstetrik. medicinska experter har fastslagit attdet inte är tillfredsställande att gynekologiska och obstetriskakonsultafioner handhas av allmänläkare ute på primärvårdscentralerna. Med hänvisning till det anförda ber jag att få ställaföljande fråga till statsrådet ; Avser att vidtaåtgärder, så att en medicinskt önskvärd läkarspecialisering säkerställs ute iprimärvården, alternativt säkerställs på annat sätt? 1984/85:173 av () fill utrikesministern omvissa krediter fill ; Via en fidningsartikel har jagtagit del av att regeringen beordrat SIDA att gå i borgen för en exportkreditpå 40 milj. kr. Regeringen påstås vidare ha instruerat SIDA attkrediten skall garanteras via biståndsmedel. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till utrikesministern: Vilka är kriterierna för attbevilja en SIDA-garanterad exportkredit på 40 milj. 1984/85:174 av (m) fill utbildningsministernom kårhusprojektet i : Kårhusfrågan har länge varitbrännande för studentkåren i , Gång efter annan har man väntat påklartecken från regeringen att få sätta i gång bygget. När avser statsrådet att tainitiativ till ett igångsättande av kårshusprojek-tet i ? 1984/85:175av () fill kommunikationsministern om planerna på en bromellan och : SJ har slutit ett avtalom tågfärjetrafik mellan och , Därmed läggs tågfärjanMalmö-Köpenhamn ned. Många fruktar att det från dansk sida medför ett minskatintresse för en bro mellan och , Vad ämnar kommunikafionsministerngöra för att påminna sin danske kollega om dennes löfte vid Nordiska rådetssenaste möte "pro bro"? 1984/85:176 av//«go//ege/anrf(m) till finansministern omförutsättningarna Nr 22 förtillämpning av allmänna prisregleringslagen: Allmänna prisregleringslagen är enberedskapslag som alltid är i kraft men som får tillämpas endast i vissasärskilda lägen såsom i fall av krig och krigsfara eller om av annan orsak farahar uppkommit för allvarlig prisstegring inom riket på viktigare varu- ellertjänsteområden. Regeringens målsättning för är emellertid attprisstegringarna skall bli lägre än och ej överstiga . Med anledning härav frågar jagfinansministern: det inte emot lagens syfte att begära förlängd tillämpningnär utvecklingen enligt regeringens uppfattning kommer att bli rakt motsatt densom förutsätts i prisregleringslagen för dess tillämpning? 1984/85:177av (vpk) till justitieministern om lagstiftning om friköp av vissaarrendegårdar; Enligt beslut av - ochmed korrigering av arrendelagskommit-téns fidigare negativa inställning ifrågan - har regeringen beslutat utreda frågan om friköp av arrendegårdar. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern; Kommer regeringen att föreläggariksdagen förslag till lag om friköp för t. ex. så kallade historiska arrenden,och i så fall när? 1984/85:178 av () till socialministernom vårdbidraget till barn med diabetes: Enligt tidningsuppgifter harförsäkringskassan i beslutat att dra in vårdbidraget för ett barn medsvår diabetes. Beslutet fattades med stöd av en uppgift från en lärare somuttalat sig om hur det går för barnet i skolan. Flera läkarintyg fanns ,som talade för att fortsatt halvt vårdbidrag borde utgå. Det förefaller som omförsäkringskassorna gör en alltför restrikfiv bedömning av möjligheterna tillvårdbidrag för barn med diabetes trots att vårdbehovet ibland är stort. drog in bidraget i oktober 1983.Försäkringskassans beslut har överklagats fill försäkringsrätten för södraSverige, men ärendet kommer enligt uppgift inte att tas upp förrän ,dvs. Möjligheten att överklagaurholkas i realiteten när väntetiderna blir så långa, och detta måste betraktassom ett allvarligt rättssäkerhetsproblem. Mot dennabakgrund vill jag fråga: Avser statsrådet att vidta någraåtgärder för att få en mindre restriktiv bedömning av behovet av vårdbidrag förbarn med diabetes? Avser statsrådet att vidta några åtgärder så attöverklaganden av beslut till försäkringsrätt kan behandlas innan orimligt långtid förflutit? 1984/85:179av vall (m) till statsrådet om besvarandet avinterpellationer i : , omkring , emottog jag interpellationssvar av statsrådet . Jag hade dåväntat i i . Redan då statsrådet läste upp sittsvar kunde jag iakttaga hur hennes medarbetare lämnade kammarsalen. Under mittförsta anförande, efter statsrådets svar, började statsrådet städa i sin bänkoch packa sin väska. Interpellationsdebatten uteblev eftersom, sin rättlikmätigt, statsrådet lämnade kammarsalen sedan jag slutfört mitt anförande. Statsrådet har handlat likartat nyligen.Statsrådet synes ha gjort sådant uppträdande till en vana. Anser vice statsministern attsådant beteende står i överensstämmelse med god parlamentarisk arbetsordning? Har regeringen överenskommit att generellt iakttaga ensnävare hållning till oppositionens riksdagsmän genom ett sådant uppträdande? 19 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare 1984/85:22 (Siffrorna avser sida i protokollen) Talmannen4, 41, 46 An"dersson,() 86, 94 ,, i (m) 38, 66 Bergander,() 102 Björzén,() 75, 79 Chrisopoulos,(vpk) 69, 71 ,() 100 ,() 104, 106 ,() 57, 62, 64 ,() 50, 61, 64, 72 ,(vpk) 15, 21, 22, 27, 30, 52, 56, 57, 61, 63 ,() 64 ,() 105, 107 Högmark,() 31, 34, 35 ,Kersfi (c) 108 ,() 76, 79, 80 ,(vpk) 35, 84, 85, 86 ,() 13, 26, 29, 51 Josefson,() 76, 79, 80 ,, i (c) 11, 13, 25, 29 ,() 102 ,() 97 ,() 42, 45 ,() 99 ,Hans, i (vpk) 90, 91, 92 Poromaa,() 77, 80 Rembo,() 4, 12, 15, 21, 24, 28, 46, 55, 56, 60, 63, 68, 71 Rämgård,() 88, 91, 92, 95 ,() 109 ,() 92, 94, 95 ,() 82, 83, 85, 86 ,(vpk) 81, 83 Ulander,() 22, 27, 31, 34, 35, 70, 71 ,() 89, 94 Wennerfors,() 41, 45 Virgin,() 103, 106, 107