prot · G80934 · 1984-12-31 00:00:00 — Härvid blir detfråga om ett formellt tillbakadragande av de ensidiga koncessionerna, somlämnades EG 1972 avseende frysta fiskfiléer och fiskkonserver samt ett systemför avgifts- och tullbeläggning som kan flexibelt anpassas till olikasituationer. Frågan kommer sedan att beredas gemensamt mellan jordbruks-ochutrikesdepartementen." Jagvill erinra om regeringens förslag i budgetproposifionen /84 "attriksdagen godkänner att regeringen - för det fall svensk sillexport tiU EECskulle tullbeläggas - får besluta om att under fid som regeringen bestämmeråterta helt eller delvis de i skriftväxling mellan och EEC den 21 juli1972 omnämnda svenska åtagandena avseende tullar samt avgifter med samma verkanför vissa fiskvaror med ursprung i EEC:s medlemsländer". Riksdagenhar genom att bifalla propositionens förslag givit regeringen medel attbehandla EG på samma sätt som EG behandlar svenskt fiske. Enannan fråga som man ställer sig i detta sammanhang är hur regeringen kommer atthandla när det gäller , som utträtt ur EG och begär samma tullfrihetsom EG åtnjuter. Kommer regeringen att lämna den svenska marknaden öppen förfri import, eller kommer man på något sätt att skydda fiskerinäringen? Ianledning av vad jag anfört anhåller jag att till utrikeshandelsministern fåställa följande frågor: 1, Vad avser regeringen att vidta föråtgärder gentemot EG:s införande av silltuUar? Ämnar regeringen skydda svenskfiskerinäring mot en fri import av fisk från ? 1984/85:70 av PerWesterberg (m) till statsrådet om verksamheten vid : Sjöfartssektorn påverkas av den sjöburnavärldshandelns omfattning och UtveckUng och av det totala sjötransportsarbetet.Även om handelsförskjutningar mellan transportmedlen sker i ett långsikfigtperspekfiv, bestäms den sjöburnahandelns utveckling främst, och i synnerhet i ett kortare perspektiv, av dentotala världshandelns förändringar. Världshandeln är i sin tur i stort knutentill världsekonomin och dennas utveckling. Kortsiktigt kan handelns utvecklingskilja sig från ekonomin till följd av politiska eller andra ingrepp sompåverkar handelns frihet. Detkan konstateras att det finns ett överskott på fartyg inom ett flertaldelar av sjöfartssektorn. Inom några delmarknader finns utöver det nuvarandeöverskottet ett betydande antal nya fartyg i beställning till varven. Det ärmindre sannolikt att vi får se någon snabb ökning i densjöburna världshandeln. De fraktsatser som redarna kan uppnå kommer därförredan under överskådlig fid troligen att förbli låga. är i särklass största rederi med ett fyrfiotalfartyg och tillika det mest förlusttyngda. Zenits uppgift - enligt riksdagensdirektiv - är att sälja sitt fartygsinnehav så förmånligt som möjligt innan marknadenpå nytt försämras. Detta i syfte att minimera statens samlade förluster inomZenit . Filosofinmåste därför vara att väga dagens marknadsvärde och driftsförluster motförväntade värdestegringar . Om man räknar med att värdestegringarnaöverstiger en viss nivå, lönar det sig teoretiskt att vänta med en försäljningav fartygsenheterna. Som en illustration kan nämnas att priset behöver vara ca25 % högre för att det skall motsvara en försäljning . Under1982 förlorade ungefär 940 milj. kr. Motsvarande siffra för 1983blev 747 milj. kr., och beräknas förlusterna uppgå till ytterligare400 milj, kr, realisationsförluster undantagna. Av det statUgakapitaltillskottet pä från fidigare riksdagsbeslut återstårdärmed i storleksordningen fortsatta förluster. Med tanke på attden s, k, högkonjunkturen på fartygsmarknaden förefaller ha passerats ungefärvid den tidpunkt jag senast interpellerade statsrådet om ZenitShippings ställning och framfidsutsikter, torde det bli svårigheter att medbefintliga prognoser som bakgrund kunna se någon ny uppgång. Medledning av ovanstående önskar jag ställa följande frågor till statsrådetCarlsson; Hur bedömer statsrådet för att kunna avveckla sitt fartygsengagemang inom givna ekonomiska ramar? Har statsrådet för avsikt att underinnevarande budgetår föreslå ytterligare kapitaltillskott fill Zenit ShippingAB för den fortsatta driften? Är statsrådet beredd att förorda enomgående avveckling av befintliga fartygsengagemang i ? Nr 34 21 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:224 av () till utbildningsministernom reglerna för intagning till gymnasieskolan: fattade beslutom att man fr. o. m. /86 skulle prioritera 16- och 17-åringar vidintagning till gymnasieskolans grundskoleanknutna linjer. Riksdagsbeslutetsynes ute i landet tolkas så att elev som intagits i gymnasieskolan inte kanbegära ledighet från undervisningen för att som sfipendiat ellerutbytesstuderande bedriva studier i annat land under ett läsår utan att heltförlora sin plats i gymnasieskolan. Samma förhållande tycks gäUa för elev somvill varva sina studier med arbete eller praktik i arbetslivet. Dessa tolkningsbestämmelser synes inte överensstämma medriksdagsbeslutets innehåll. Vilka åtgärder avser statsrådet vidtagaför att riksdagsbeslutet skall få rätt tillämpning? 1984/85:225 av () tillkommunikafionsministern om placeringen av cisterner för förvaring avflygfotogen på : I samband med pågående arbete medny dispositionsplan för vill jag aktualisera placeringen av cisternerför förvaring av flygfotogen. som placerats inne pä terminalområdet på Arlanda.Cisternerna har fått en högst olycklig placering, nämligen högst 25 m från trafikledningsbyggnaden.En explosion eUer brand skulle med all säkerhet orsaka stora skador - delsförmodligen personskador, dels skador på den ömtåliga flygsäkerhetsutrustningen.Trafiken skulle stoppas för åtskillig fid. Såväl den hetta som kan komma attuppstå som den tjocka fotogenrök som kan utvecklas skulle skada såväl människorsom utrustning. En parallell kan dras fill den aktuella tragedin i . Stanken av fotogen i närheten av cisternerna är påtaglig,och vid vissa vädertyper kan man klart urskilja gasen omkring behållarna. Förde 300 personer som arbetar i flygtrafikledningsbyggnaden kan närheten tillcisternerna knappast vara särskilt trivsam. Enligt min uppfattning ärplaceringen av cisternerna såväl en säkerhetsfråga som en arbetsmiljöfråga. Är kommunikationsministern bereddatt närmare informera sig om den beskrivna situafionen och i anslutning tilleventuella förändringar på medverka fill en flyttning av cisternerna? 1984/85:226av () till utrikesministern om den politiska utvecklingen iZimbabwe: premiärminister strävarnumera öppet efter att införa en enparfistat, parfi, ZAPU, har fått enallt starkare ställning, medan regeringen förpassats fill en andraplansrollunder parfiet. Vid parfikongressen med ZAPU i augusfi antogs enresolufion, som krävde enparfistatens införande. Vilken bedömning gör utrikesministern med anledningav utvecklingen i inför de allmänna val som skall hållas ? 1984/85:227av () till finansministern om viss uppgiftsskyldighet vidtaxeringsrevision: I svar på en enkel fråga frän mig för ett och etthalvt är sedan, , utlovade finansministern att rådande oklarhetom möjligheterna att vid taxeringsrevision framskaffa uppgifter ombanktillgodohavanden m, m, skulle undanröjas. Attdöma av pågående pressdebatt är det uppenbarligen motiverat att fråga: 1984/85:228av (vpk) till utrikesministern om den politiska situationen iChile: har situafionen i Chileytterligare skärpts. De som verkar för att demokrafiska rätfigheter skallförverkligas spärras åter in, torteras och mördas. Fackliga organisationer tillsammansmed alla progressiva krafter har organiserat sig i ett brett folkligt motståndsom manifesterats i demonstrafioner, strejker, m. m. Pinochetjuntans förtrycktar sig många uttryck. En föga uppmärksammad fråga är minoritetsgruppernasvillkor i . En av dessa, mapucheindianernas företrädare, besökte nyligenStockholm. Mapucheindianerna utgör en stark minoritet i , en grupp sominte bara motsätter sig regimens förtryck utan också söker kämpa för att bevarasin egen kultur och idenfitet. Motbakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga tiU utrikesministern: På vilket sätt söker regeringen uttrycka sinsolidaritet med folk, och hur vill regeringen i internationellasammanhang verka för minoriteternas rätfigheter i ? 1984/85:229 av JörnSvensson (vpk) till industriministern om statliga företags beställningarutomlands: Mot bakgrund av det aktuella läget för Uddevallavarvetvill jag ställa följande fråga tiU industriministern: Nr 34 Vill statsrådet medverka till att statliga företag inte medvetetförlägger den storabeställningar utomlands, när motsvarande kapacitet och kompetens 22november 1984 '""* ' andra - likaledes statliga - företag iSverige? 1984/85:230 av OswaldSöderqvist (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder mot sydafrikanskt deltagandei idrottstävlingar i ; Enligt pressuppgifter i sydafrikanska tidningardeltog flera sydafrikanska bågskyttar i världsmästerskapen i denna idrottsgreni . Enligt FN-beslutet om sanktioner mot skall sådantdeltagande och utbyte undvikas. Arrangörerna var också tydligen medvetna omdetta eftersom vissa "neutrala" redovisningar av de deltagandesydafrikanernas resuUat och organisationstillhörighet skedde. Jag vill frågaarbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder kommer arbetsmarknadsministern attvidta för att förhindra ett upprepande? 1984/85:231av (vpk) till statsrådet om : Det s, k. , import av naturgas frånSovjet via , har på nytt avskrivits av regeringen. De förhandlingar somförts av Swedegas med sovjefiska och finska representanter och demarknadsundersökningar som bolaget genomfört i verkade länge positiva. Jag vill frågaenergiministern: Vilka är de avgörande orsakerna fill att regeringennu inte är beredd att genomföra detta projekt? 1984/85:232 av RuneTorwald (c) till utrikesministern om information om den sovjetiskemedborgarrättskämpen : Den sovjetjudiske medborgarrättskämpen arresterades och dömdes fill sammanlagt 13års fängelse och arbetsläger med hård regim. löpte hansfängelsestraff ut, och han skulle överföras till ett arbetsläger någonstans inärheten av , Han är i mycket dålig kondifion beroende på uteblivenvård efter en hungerstrejk . Den22 oktober åkte hans mor - - fill fängelset för attsöka hjälpa honom vid ovan nämnda förflyttning till arbetslägret den 26oktober. Myndigheterna vägrade henne att träffa och hävdade att hanredan flyttats till för vidare transport därifrån fill lägret. De lovadeockså att hon skulle informeras när transporten var fullbordad. Färdenfrån Chistopol fill arbetslägret borde normalt ta omkring i anspråk. ' En hel månad har nuförlufit utan någon information om vistelseort och hälsotillstånd.Anatolijs mor har även vänt sig till den ansvarige för alla arbetsläger ochfängelser i , men ännu har inget svar Sjtjaranskij har heltenkelt försvunnit! Jag ber därför att få ställa följande fråga; Är utrikesministern beredd attomedelbart söka få fram uppgifter beträffande nuvarandeadress och hälsotillstånd? 1984/85:233 av () till statsrådetBirgitta om den planerade aluminiumproduktionen i : Enligt en av tillindustridepartementet överlämnad rapport beträffande ett aluminiumsmältverk iPiteå är berett att koppla elpriset fill aluminiumpriset på så sättatt elektrolysströmmens pris skall utgöra av aluminiumproduktens pris. Av uttalandet framgår att energiministern i ett tal iPiteå uttalat sig positivt när det gäller projektet. Industriminister uttalade i en frågedebatt i , attregeringen har en positiv grundinställning till förslaget om ett smältverk iPiteå. Medanledning härav vill jag ställa följande frågor: Kan den kommandekärnkraftsavveckUngen och den med anledning härav knappa tillgången på billig el motivera uppförandet av ett smältverk i ? 2, Anser energiministern attsmältverket i och kommer att arbeta enligt samma företagsekonomiska förutsättningar om Piteåprojek tet realiseras på det sätt föreslagit? 1984/85:234 av Per () till finansministern omarvsbeskattningen: I det uppmärksammade fallet ombeskattningen av framlidna kvarlåtenskap har upprepademärkliga turer kommit att belysa gällande skattelagstiftnings mer bisarrainslag, inte minst i jämförelse med vad som gäller i vår omvärld. Med hänvisning fill detta och mina tidigare obesvaradefrågor från vår "debatt" - i samma ämne - önskarjag fråga finansministern: Vill finansministern medverka tillsådana ändringar i skattelagstiftningen så att inte, som är fallet, arvetefter en av landets största privata förmögenhetsägare belastas med sä storskatt att dödsboet måste begäras i konkurs? 1984/85:235av () till utbildningsministern om möjlighet för komvuxeleveratt söka till högskolans vårintagning; För vårintagningar vid högskolangäller olika regler i fråga om sista datum för komplettering avansökningshandling med betyg från höstterminen inom komvux. Den statligahögskolan kräver att få in betyg , den kommunala ochlandstingskommunala senast den 1 decem- Därtill kommer att den tillåterelever från vårdlinjen, sociala servicelinjen, vårdinriktadekompletteringskursen, undersköterskekursen samt kursen för skötare i psykiskvård att komplettera med betyg . Dessa senareutbildningar finns inte inom komvux. Då höstterminen i komvux sträcker sig fram till den 20december, är det praktiskt taget omöjligt för komvuxeleverna att lämna in sinabetyg för värintagningen. Jag ber därför att till utbildningsministern fåställa följande fråga; Avser utbildingsministern attvidtaga några åtgärder för att ge komvuxeleverna samma möjligheter att sökatill högskolans vårintagning som övriga elever? 1984/85:236 av Rime () till försvarsministernom skyldigheten att göra värnplikt: I pressen cirkulerar just nu uppgifteratt tennisstjärnor håller sig borta från mönstringen och på så sätt ocksåslipper göra värnplikt. Inte minst bland idrottsfolket uppfattas detta förhållandesom stötande. Att tennisstjärnor smiter ifrån värnplikten har som exempel endemoraliserande effekt på andra värnpliktiga. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till försvarsministern: Vad avser försvarsministern göraför att täppa till de exemplifierade kryphålen i värnpliktslagen som möjliggörundanhållande från skyldigheten att fullgöra värnplikt? 1984/85:237 av () fillkommunikationsministern om monopolställning: Enligt tidningsuppgifter har enhemlig utredning från SPK visat att missbrukar sinmarknadsställning. Man tar ut för låga priser på produkter som säljslkonkurrens med privata företag, vilket sedan kompenseras med för höga priserpå produkter där verket har monopol. Vilka åtgärder avserkommunikationsministern vidta för att förhindra utnyttjande av sittmonopol? 1984/85:238av () till finansministern om hemvistbegreppet iskattelagsfiftningen: Den skiftande praxis som fillämpasi fråga om bedömning av medborgares hemvist i skattelagsfiftningen resp, pä detsociala området kan leda fill orimliga konsekvenser. En medborgare kan enligt skattelagstiftningen anses bosatti och därmed betala svensk skatt. kan han enligt praxis på detsociala området anses bosatt utomlands och därmed mista sociala förmåner. Även om folkbokföringskommittén har i uppdrag attbl, a, söka skapa enhetligare regler kommer förslag inte att framläggas inom denärmaste åren, , Jag vill därför frågastatsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för attskapa enhetlighet i fråga om bedömningen av medborgares hemvist? 1984/85:239av () till finansministern om skattekontroller m,m, via bankersoch försäkringsbolags dataregister: Av en rapport framlagd av universitetframgår att skattemyndigheterna och försäkringskassorna gör masskontroller viadataregistren på bankerna och försäkringsbolagen. Detta sker trots att detstrider mot datalagen. Medanledning av dessa uppgifter ber jag att få ställa följande fråga tillfinansministern: Vilka åtgärder kommer finansministern att vidta föratt snabbt få slut på skattemyndigheternas stötande brott mot människorsgrundläggande krav på integritet? 1984/85:240av () till industriministern om sysselsättningen iUddevallaregionen: Uddevallavarvet är nedläggningshotat. I en stad avUddevallas storlek utgör arbetena på varvet så stor del av sysselsättningen,att arbetstillfällen måste tillskapas som ersättning för dem som går förloradeom den socialdemokratiska regeringen nu beslutar att varvet skall försvinna. På vilketsätt avser industriministern tillse att sysselsättningen i Uddevallaregionenkan vidmakthållas? 1984/85:241 av () till utbildningsministern om utbildningen på gymnasieskolans vårdlinje: behandlade riksdagensocialutskottets betänkande 1984/85:3 om medicinteknisk säkerhet, I detenhälliga betänkandet pekas bl, a, på utbildningens betydelse för denmedicintekniska säkerheten. Enbrist på utbildningsområdet gäller inriktningen av utbildningen pågymnasieskolans vårdlinje. Som den nya vårdlinjen utformats har situationeninte förbättrats. Fysik och kemi studeras ej specifikt och matematik kan väljasbort till förmån för språk. Detta är ur många synpunkter otillfredsställande.Har de studerande inte grundläggande kunskaper på nämnda områden får de svårtatt tillgodogöra sig fortsatt utbildning, Isamband med en samlad översyn på det medicintekniska området ansersocialutskottet att det "bör övervägas att pröva utbildningsfrågorna isärskild ordning". Med hänvisning till detanförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka initiativ avserutbildningsministern ta för att få till stånd en översyn av vårdutbildningarnasinnehåll i angiven riktning? 1984/85:242 av () till utbildningsministernom utbildningen i onkologi; Av snabbstatistik frånLandsfingsförbundets framgår attantalet förstavalssökande till hälso- och sjukvårdslinjens inriktning motonkologi 90 p, för var 4 behöriga sökande till 22 platser.Även fidigare har sökandefrekvensen varit lika katastrofalt låg. För sjukvårdshuvudmännen börjar situationen bli ohållbarom man inte kan rekrytera personal med adekvat utbildning till ett sä viktigtområde som onkologin utgör. För de cancersjuka är det helt otillfredsställande omsjukvårdshuvudmännen inte har tillgång till välutbildad personal. Dessapatienter har det svårt nog ändå. Flera olika åtgärder behövs för att få fram fler sökandetill utbildningen i onkologi. Utbildningens innehåll liksom behörighetskravenför att få söka utbildningen behöver ses över, men det är bråttom. Inom utbildningsnämnden i har mantagit fram ett förslag till försöksverksamhet rörande utbildning i onkologi 130p, UHÄ har tillstyrkt förslaget fr, o. m, /86. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärderavser utbildningsministern vidtaga för att antalet sökande till onkologilinjenskall öka? Ärutbildningsministern beredd att i positiv anda pröva förslaget från Malmöhusläns landsting? 1984/85:243 av () fill utbildningsministernom i : i harsedan länge undermåliga lokaler. Lokalproblemen gör arbetet tungrott,försvårar studierna och innebär i många fall att det blir hälsofarligaarbetsmiljöer. Förslag till lösningar på de oacceptabla lokalförhållandena harförhalats . Är utbildningsministern beredd attta initiativ till en snar lösning av lokalfråga? 1984/85:244av () till industriministern om remissbehandlingen avbetänkandet "Regional utveckling och mellanregional utjämning": I en skrivelse till deremissinstanser som skall remissbehandla den regionalpolitiska kommitténsbetänkande Regional utveckling och mellanregional utjämning (SOU 1984:74)framhåller industridepartementet att kommittén inte kunnat finna finasieringför samtliga sina förslag. stanserna uppmanas därföratt angelägenhetsgradera förslagen. Medanledning av detta vill jag till industriministern ställa följande fråga; j- a a Vadär avsikten med detta påpekande frän industridepartementet? 1984/85:245av () till bostadsministern om handläggningsfi- Meddelandeom derna i ärenden om räntefillägg; frågor Senaste infördes nya bestämmelseravseende räntebidrag. Det retroaktiva räntebidraget togs bort och ersattes avett räntetillägg, I proposifionen 1983/84:40, som ligger till grund för deändrade reglerna, anges att det måste vara en målsättning att förkorta fidenmellan färdigställande och utbetalning av det statliga stödet. Någonsådan förkortning av väntetiderna tycks dock inte ha kommit till stånd.Handläggningstiden varierar också mycket kraftigt om man jämför olika delar avlandet. Mot denna bakgrund villjag till bostadsministern ställa frågan: Vilka åtgärder är bostadsministern beredd vidta föratt, när det gäller ärenden om räntetillägg, minska och utjämna handläggningstidernahos förmedlingsorgan och länsbostadsnämnden? 22§ Kammaren åtskildes .