prot · G80945 · 1984-12-31 00:00:00 — Dessamyndigheter har bestritt att fel eller försummelse skulle kunna läggas statenfill last genom att hävda att det föreligger "brister ikausalitetsprincipen" och att man därför ännu mer än tre och ett halvt årefter skadan inte har funnit något skäl till omprövning av sina beslut. Mankan förstå att flygvapenchefen, som häftigt reagerat mot försvaretscivilförvaltnings för mitt sätt att se ovanligt stryktäcka formuleringar,funnit det oacceptabelt att ärendet ännu inte har fått en positiv avslutning.Är det verkligen ingenting försvarsministern kan göra här? Omhandläggningen av ärenden om ersättning till värnpliktig personal som skadatsi tjänsten 41 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: Låt mig säga att jag delar i uppfattning om detviktiga med frågeinstitutet och också att massmedia skall titta på sådana härfall, Å andra sidan vet mer än väl att vi inom frågeinstitutetsram inte brukar ta upp enskilda fall utan i stället diskutera principer, Ifall av den art som frågan gäller betalar trygghetsnämnden normalt utersättning för sveda och värk m, m, efter hand som skadornas omfattning kanfastställas. betalar ut sjukpenning.Båda dessa saker har skett i det fall avser. Detkan emellertid också uppstå fråga om ersättning i form av livränta vidbestående nedsättning av arbetsförmågan. Att fastställa om det föreligger Om en snabbtågsförbindelse i privatregi beståendenedsättning av arbetsförmågan brukar normalt ta , framför allt omvederbörande återgår till arbete, och det har skett i detta fall, I sädana fallkan det vara fråga om inkomstförluster på grund av utebliven befordran e, d,som följt på grund av skadan, I det aktuella fallet är det just fråga om sådanaersättningsyrkanden. Myndigheterna kan då behöva ha litet tid på sig för attutreda ett sådant yrkande, 42 i (m): Jag tackar för detta svar också. Jag villemellertid säga att jag inte har velat diskutera det enskilda fallet. Minformulering av frågan var om statsrådet var beredd att vidta åtgärder för att idetta och liknande fall handläggningen skall ske med sådan skyndsamhet attvederbörande verkligen får hjälp. Det är ju detta som inte skett, samtidigtsom myndigheterna försvarar att de kan hålla på och traggla med ärendena. Jag har motionsvägen, herr talman, två gånger försökt fåriksdagen att i förvaltningslagen skriva in att alla som är i offentlig tjänstskall visa medborgarna respekt och omtanke, såsom det ärföreskrivet för sjukvärdens personal. Men har efter vanlighetenavslagit motionerna. Jag har frågat vilken åtgärd som försvarsministern avseratt vidta. Försvarsministern har i viss mån duckat och överlämnat uppgiftenfill de civila myndigheterna. Efter att ha läst vad försvarets civilförvaltning skriviti detta ärende skulle jag för min del vilja rekommendera försvarsministern attvara just försvarsminister: befälet! Gör som : far till ,eller var myndigheterna är, och inspektera när de inte vetom det och skaka om dem ordentligt! Jag har varit i , Jag har inte talatom detta specifika fall. Men i fråga i anknytning tilltidningsartikeln och den korrespondens vi redan nu har haft med myndigheten pägrund av frågan tror jag har spelat en viss roll i det fallet, liksom bådeGunnar och mitt agerande i samband med svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1984/85:215 om en snabbtågsförbindelse iprivat regi har frågat mig om jag är beredd att positivt prövagenomförandet av en snabbtågsförbindelse mellan och i privat regi. Även jag harsett uppgifter i massmedia om att det skulle finnas privata intressenter som ärberedda att bekosta en snabbtägsförbindelse till , Jag har emellertidinte haft fillfälle att ta del av något sådant förslag. Jagvill erinra om att frågan om en spärförbindelse till övervägdes isamband med förhandlingarna mellan staten, SJ och omspärutbyggnaden i så sent som och attparterna då inte fann någon anledning att ta upp frågan till närmarebehandling. Om det emellertid visar sig att förutsättningarna ändras så kommergivetvis frågan att prövas igen. Närdet gäller privatfinansiering har jag tidigare här i kammaren deklarerat attjag inte vill stänga ute det privata näringslivet från järnvägstrafiken. Detmåste emellertid då gälla väl avskilda bandelar där SJ inte bedriver egentrafik. För banor med enbart godstrafik kan man ocksä överväga en överföringfill företagsägda industrispår. Däremot ser jag inget skäl att låta privataintressenter driva egen trafik pä spår som trafikeras av SJ, Sådan trafik börbedrivas i egen regi eller på entreprenad av SJ, som också bör stå för deinvesteringar som är nödvändiga. Omen snabbtågsförbindelse i privat regi 45 (): Jag tackar kommunikationsministern för det principiella och positivasvaret. Det måste alltså vara fråga om en väl avskild handel. Jag harnaturligtvis respekt för att en förhandlingssituation kan förhindra ett svar. Somjag påminde om i min fråga beslöt att flyttajetflyget till , uttalade då i enlighet med ensocialdemokratisk reservation att det enligt utskottets uppfattning var enabsolut förutsättning för att linjetrafiken skulle kunna flyttas över frånBromma flygplats fill att kollektivtrafikförbindelserna mellanStockholms city och förbättrades. Vidare sade man att de kollektivatransporterna till på kort sikt kunde göras snabbare med ganska enklaåtgärder genom att den nuvarande busstrafiken skulle ges en smidigareutformning, annan s-reservation följdes ett uttalande i den socialdemokrafiskapartimotionen upp. Där står följande: "Enjärnvägsförbindelse fill skulle innebära en väsentligt bättre serviceför flygresenärerna och för dem som arbetar på ," Att en snabbtågsförbindelse till är angelägen tycks alla varaeniga om, men det är knappast realistiskt att en sådan nu skulle kunnaförverkligas med statUga anslag. Vi har helt enkelt inte råd. Enligtmin mening är det ett bättre alternativ att finansiera en snabbtågsförbindelsepå privat väg. En snabbtågsförbindelse i privat regi kan bli ett teknisktintressant utvecklingsprojekt av stort värde vid t. ex, förhandlingar omexport. Referensobjekt i är- det har vi erfarit i flera sammanhang -nödvändigt för svensk industris möjligheter på exportmarknaden, Iaugusti, när de socialdemokratiska riktlinjerna för järnvägspolitikenpresenterades, sade kommunikafionsministern att det inte blir någon järnvägtill , Det skulle bli vägsatsningar i i stället-Ariandaleden, m,m. verksamhet, m. m. kontaktades, enligtuppgifter som jag har fått, av en privatentreprenör, som föreslog utbyggnad av en Arlandabana, privat bekostad ochdriven. Socialdemokraterna har alltså ursprungligen sagt ja tillbanan. Men sade kommunikationsministern nej. Beträffande kommunikationsministerns inställning till ombanan skall vara i privat eller statlig regi har jag nu fått ett principielltsvar. Jag hoppades att få ett positivt besked här, men jag får beträffanderealiserandet av banan nöja mig med det principiella svar som jag har fått. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § verksamhet, m.m. (forts, från prot. Fortsattes överläggningen om näringsutskottets betänkande1984/85:3. 46 (vpk): Det finns ett litet fätal branscher inom som haren oerhört stor betydelse för vår handel, för vår bytesbalans och för dettotala antalet jobb samt för geografiskt mycket stora områden och för ett stortantal orter i vårt land. En sådan näring är skogsindustrin. Den högstavärdeuppbyggnaden inom skogsindustrin svarar sågverksproduktionen för. Dennavärdeuppbyggnad skulle kunna bli ännu mycket större med en ökad förädling inomvärt eget land. Förädlingsansträngningarna skulle inriktas mot en produktionanpassad direkt till användarna. Den skulle ocksä vara anpassad direkt till debehov och kravspecifikationer som slutanvändarna av virket kan. Produkternakunde bestå av exempelvis exaktkapade och snickeritorra ämnen för snickeri- ochmöbelindustri. Lamineringstekniken kunde få en ökad användning. Andelen hyvladeprodukter skulle öka starkt. Omställning till vidareförädling i den svenskasågverksindustrin har gått långsamt. Den har framtvingats - särskilt i södraSverige - av råvarubristen. Svag självfinansieringsförmäga, bristandeinformation om marknadsförutsättningarna, svårbedömda inkörningskostnader ochett allmänt risktagande har bidragit till företagens tveksamma attityd. Ettväsentligt hinder ligger inbyggt i det traditionella systemet, där bulkvaranstyr produktion, försäljning och distribution. De affärsmönster som utvecklatsfrån bulkvaruhante-ringen måste brytas om vidareförädlingensrationaliseringsmöjligheter skall kunna utnyttjas fill fullo. Flera faktorer talar för att den spontanaomställningsprocessen i syfte att uppnå en Uögre förädlingsgrad inom branschenbör sfimuleras för att få ett snabbare genomslag. I vpk-motionen om vidareförädling inom sågverksindustrintas upp frågan om en strategi för de svenska sågverken. Vi har då utgått fränden rapport som statens industriverk arbetat fram, SIND 1980:16. man lyftfram de vinster, framför allt samhällsekonomiskt, som man kunde uppnå genom attsatsa på en produktion och försäljning direkt till användarna inom de länderdit största delen av vår sägvaruexport går. Kort sammanfattat skulle vi kunna öka värdet av densvenska sågvaruex-porten, som uppgick till 9 miljarder, ,Förädlingsinsatserna kunde ge 7 000 nya jobb. Det investeringsprogram somskulle leda fram till de här effekterna skulle skapa många jobb inom byggnads-och anläggningssektorn. Kostnaderna beräknades 1979 till 7 miljarder. Utskottet har gjort en mycket omfattande skrivning kringde förslag som finns i motionen. Efter dessa omfattande skrivningar stannarändå utskottsmajoriteten för att avstyrka motionen. Man hänvisar till att detär sågverksföretagen själva som skall besluta om inriktningen av sinverksamhet. Ja, vad kommer den här kortsynta lät-gä-politiken attinnebära för regionalpolitiken, för sågverksorterna, för exportvärdet och förde människor som har eller hade kunnat få arbete om riksdag och regeringbeslutat sig för att ta tag i frågorna på ett riktigt sätt? Såvitt jag kanbedöma innebär det här en fortsatt huggsexa om virket. Nödvändigaförädlingsinsatser skjuts allt längre fram i tiden. De produktionsanläggningarsom har den svagaste betalningsförmågan kommer att slås ut, och de får lägganer sin verksamhet. Orter där dessa anläggningar finns kommer att drabbasmycket hårt. Arbetarna i de sågverk som tvingas lägga ner förlorar sinajobb och går mot en mycket oviss framtid, inte så sällan mot en mera permanentarbetslöshet. Det tillskott på exportvärdet som hade varit möjligt uteblir. De borgerliga partiernas motstånd är naturligt - där harman ju traditionellt bekämpat övergripande samhällsplanering. Underkapitalistiska produktionsförhållanden är ju vinstkravet den enda drivkraften fören produktion. socialdemokratiska motioner där det krävtssamhällsinsatser för vidareförädling inom sågverksindustrin har ju avslagits avden dåvarande borgerliga majoriteten. Men inom socialdemokratin måste det haskett en total omsvängning. Sägverksarbetarna kan tydligen inte längre lita påatt en majoritet i av människor som invalts med rösterna frän detarbetande folket vågar trotsa träpatronerna, vågar stå för en nationell ochframåtsyftande industripolitik inom sågverksindustrin. Vpk har i sinfram-fidsmodell för hur problemen kan lösas lagt följande förslag: - Nedbrytning avSIND:s utredning till länsvisa branschprogram - Ett klartställningstagande frän ägaren/staten innebärande att och domänverketaktiveras för en sågverkspolitik för högförädling - Staten ställertillräckliga garantibelopp till förfogande som möjliggör att ett investerings-och utvecklingsskede inleds vid sågverken - Virkesfördelningplanerutarbetas där domänverkets roll som storsäljare av virke utnyttjas somstyrmedel. Högförädling skulle ge företräde vid virkesköp. Jag kan bara djupt beklaga om skulle strunta iatt lösa den här mycket viktiga utvecklingsfrågan inom svensk industri ochekonomi. Jag vill yrka bifall till samtliga vpk-reservationertill Domänverkels verksamhet, m. m. verksamhet, m. m. Sä fill sist några ord till utskottets talesman , Innebörden i den del av hans anförande som berörde sågverkensvidareförädling står helt klar. anser socialdemokraterna att det ärföretagen själva som skall ta besluten och initiera eventuella förädlingssteg.Detta är ett synsätt som står i uppenbar strid mot socialdemokraternaspartimotion 1980/81 ;2021, Jag citerar; "Även kommer det att krävas finansiellainsatser frän samhällets sida för att trygga en positiv utveckling inomskogsindustrin. Dessa insatser måste emellertid ingå som en del i en planeradbranschutveckling. Detta betyder bl, a, att samhällsengagemanget inte somhittills skall koncentreras till de mindre livskraftiga, redan krisdrabbadeföretagen och enheterna. Det är för den långsiktiga utvecklingen minst likaviktigt att samhället engagerar sig i framtidsinriktade och expansiva delar avbranschen," I de tvåsista styckena i samma mofion heter det: "begär i utredningen att få medel förett 'Branschprogram Såg' för att hjälpa sågverksindustrin att komma i gång medvidareförädlingen. Industridepartementet har svarat med att sända utredningenpå remiss. Det finns nu en uppenbar risk för att hela denna fråga blir föremålför en långdragen behandling. Detta vore mycket olyckligt, bl, a, mot bakgrundav att utredningsmaterialet snabbt förlorar i aktualitet. Vi anser det vara ett vitalt intresse att snabbt fä i gången ökad satsning pä vidareförädling inom sågverksindustrin, FLegeringen bördärför behandla industriverkets förslag med största skyndsamhet. Ett förslagbör föreläggas ," Socialdemokraternas handlande under sin regeringstid eftervalet innebär ju att de uppskjuter och fördröjer att en så här viktigframtidsfråga löses tillfredsställande. Man erinrar sig osökt ord:"Så går beslutsamhetens friska hy i eftertankens kränka blekhetöver," Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (allmänna riktlinjer för domänverket) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 146 förreservation 1 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (plan för utförsäljning av företag och mark) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avErik Hovhammar m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 (utnyttjande av externa tjänster) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förreservation 3 av , Mom. 4 (tillvaratagande avsjunktimmer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av -bifölls medacklamation. Mom.5 (vidareförädling inom sågverksindustrin) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 19 för reservation 5 av , 1ledamot avstod från att rösta, 1984/85:4 Bankernasavgifter för växling av svenska mynt Utvidgadskyldighet för kreditupplysningsföretag att lämna beställaruppgift 12§ Utvidgad skyldighet för kreditupplysningsföretag att lämna beställaruppgift Föredrogs näringsutskottets betänkande 1984/85:5 omutvidgad skyldighet för kreditupplysningsföretag att lämna beställaruppgift, Anf.47 (): Jag vill uttala mitt missnöje över att näringsutskottet i betänkandetnr 5 avstyrkt min motion om utvidgad skyldighet för kreditupplysningsföretagatt lämna beställaruppgift. Jaghar svårt att förstå varför den som är näringsidkare skall behöva finna sig iatt ha sämre integritetsskydd än andra. Detär helt i sin ordning att utomstående inhämtar upplysningar, men det äralldeles fel att upplysningsbeställarens anonymitet skall vara skyddad i lag.Med ledning av uppgifter i kreditupplysningskopian kan den som varit föremålför upplysningen, om han informerats om vem som frågat, kommentera uppgifternaoch justera felaktigheter som kan förekomma. Enändring i lagen skulle vara till gagn för båda parter, rensa bortokynnesförfrågningar och möjligen också förbättra kvaliteten på det materialsom sänds ut. En lagändring pä det här området är befogad, inte minst för attsäkra integritetsskyddet. Lagändringen är dessutom lätt att åstadkomma. Jagbeklagar att näringsutskottet inte tillstyrkt min motion. Flera remissinstanserhar gjort det. Jag har inget yrkande, men jag fårkanske anledning återkomma. De som vill fördjupa sig i ärendet rekommenderasatt läsa datainspektionens yttrande, som redovisas på s, 12 och följande ibetänkandet. Meddetta anförande, vari , och i (alla m) instämde, var överläggningen avslutad. Räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån Näringsutskottetsbetänkanden /85:6 Vissa detaljhandelsfrägor 1984/85:8 Ändring av upplåningsrättenför stadshypotekskassa (prop, 1984/85:74) Vad utskottet hemställt bifölls. 14 § Räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån Föredrogs skatteutskottets betänkande 1984/85:20 omräntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån (prop, 1984/85:71), 48KNUT (); Den proposition, nr 71, som vi skallbehandla visar ånyo vilka stora brister som vidlåder den reformeradeinkomstbeskattning som såg dagens ljus efter "den underbara natten". Stark kritik har bl, a, riktats mot att vid beräkning avtilläggsbelopp räntetillägg skall göras för bostadsförmån påjordbruksfastighet, privat utnyttjande av bil samt förmånliga lån fränarbetsgivare, I dagens betänkande är det blott den sistnämnda förmånen somskall behandlas. Enligt den nya lagstiftningen skall en skattskyldig, somerhållit lån från arbetsgivare där räntan understiger den sedvanliga med mer än100 kr., skatta för skillnadsbeloppet vid beräkning av underlag förtilläggsbelopp. Som bekant utgår tilläggsbeloppet bara över den s. k.brytpunkten - . Denna bestämmelse föranledde flera följdändringar itaxeringslagstiftningen: I den allmännasjälvdeklarationen skall räntetillägget tas upp samt grunderna för beräkningenanges. Storleken avräntetillägget skall antecknas i taxeringslängden. Arbetsgivareskall i kontrolluppgiften redovisa lånebelopp och erlagd ränta om förmånenöverstiger . Eftersom tilläggsbeloppet i principskall beräknas för alla skattskyldiga och det i de allra flesta fall blott blirfråga om mycket ringa tilläggsbelopp, säger det sig självt att den nyalagstiftningen skapat krångel och byråkrati i en omfattning som intetillnärmelsevis motsvarar det belopp på mindre än 10 miljoner som beskattningenberäknas ge. Som illustration till storleken av tilläggsbeloppet kan nämnas attdet maximala skatteuttaget, av räntetillägget, inträffar först närunderlaget för tilläggsbeloppet överstiger . Det kraftigt ökadeadministrativa arbetet för arbetsgivare och skattemyndigheter samt det ökadekrånglet för den enskilde deklaranten har föranlett att i sittremissyttrande föreslå att ränteförmånliga lån över huvud taget inte skallbeaktas i skattesammanhang. föreslårverket en beloppsgräns om lägst . I propositionen säger nu finansministern att det skullevara förödande både för de skattskyldigas inställning och förtaxeringsmyndigheternas effektivitet om beskattningsresultatet inte står irimlig proportion till nedlagt administrativt arbete eller om man krävermillimeterrättvisa. Finansministern vågar emellertid inte ta den fullakonsekvensen av den misslyckade lagstiftningen och ompröva räntetilläggen utannöjer sig med att föreslå en höjning av frigränsen till . Frän moderata samlingspartiets sida har vi flera gångertidigare påtalat avigsidorna med räntetilläggen, och vi föreslår i likhet medriksskatteverket att räntetillägg för ränteförmånliga lån slopas, varför jagyrkar bifall till reservation 1. Avvisar detta förslag kommer vi iandra hand att stödja reservation 2. Räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån 49 (); Efter motioner, bl. a. frän , harriksskatteverket (RSV) på regeringens uppdrag utfört en översyn av reglerna omräntetillägg. 1 endelrapport behandlas reglerna om räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån från arbetsgivare. De praktiska erfarenheterna visar entydigt att deskatteintäkter som räntetilläggsreglerna medfört för statsverket inte står irimlig proportion till de administrativa och andra kostnader som dessa reglerdragit med sig. RSV;s rapport visar detta. I rapporten påtalas de problem ochden ökade resursåtgång inom skatteförvaltningen som de nya reglerna förorsakat. RSV lämar i sin rapport olika förslag till förändring avnuvarande system. Man förordar att förmån av räntefritt eller lågförräntat låninte alls skall beaktas. Om detta alternativ inte kan förverkligas, föreslårman att en frigräns om . Propositionenoch utskottets majoritet anser att frigränsen skall gå vid Men vi anser att en sådan frigräns gär alltför lågt. Avskatteförenklingsskäl bör man snarare välja att helt avskaffa beskattningen avsådana här förmåner. Med hänsyn till att frågan om huruvida ränteförmån skallingå i underlaget för arbetsgivaravgifter f. n. är föremål för utredning ochatt ett slopande av ränteförmänsbeskattningen i vissa enskilda fall kan ledatill skattelättnader som från rättvisesynpunkt kan ifrågasättas, bör beskattningenav ränteför-mänliga lån t. v. behållas, i avvaktan påskatteförenklingskommitténs förslag. Frigränsen bör höjas väsentligt. En frigräns pä 10 000 kr.- som yrkas i centermotionen - anser vi vara väl avvägd. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. 50KJELL (): tog, sin vana trogen,tillfället i akt och attackerade den uppgörelse om marginalskatterna somträffats av socialde- Räntetdlägg för räntefritt eller lågförräntat lån mokraterna, och . Jag skall inte ta uppden debatten här och , utan jag nöjer mig med att konstatera att KnutWachtmeister och jag är överens. Det gäller de regler i detta sammanhang sombåde moderater och folkpartister vill avskaffa, eftersom vi anser att de intebehövs. Det ärende som vi behandlar är ekonomiskt sett ettbagatellärende. Ur andra synpunkter är det ett mycket intressant ärende. Regeringen har vid skilda tillfällen förklarat, ellererkänt - vilket uttryck som föredras - att det svenska skattesystemet ärotillåtet krångligt. Man har slagit på stora trumman, och ämnar gå till stormsmot denna krånglighet och genomföra förenklingar. Man kunde knappast ha valt ett bättre tillfälle, I sambandmed behandlingen av detta ärende kan man således i handling visa att man menarallvar med detta resonemang. Men när det kommer till kritan faller regeringenigenom. Man förmår inte leva upp till sina stolta paroller, ochskatteutskottets socialdemokratiska majoritet expedierar. Det borde föranleda särskild eftertanke att det faktisktär som vid sin översyn av reglerna om räntetillägg kommit tillslutsatsen att reglerna bör avskaffas för lån frän arbetsgivare elleruppdragsgivare. Den rapport som avgivit är mycket talande.Läser man den med eftertanke, torde det stå klart inte bara attskatteintäkterna inte står i rimlig proportion till de administrativa och andrakostnader som reglerna dragit med sig utan också att det i själva verket rörsig om en regel som de facto samhällsekonomiskt förorsakar kostnader som klartöverstiger skatteintäkterna för staten, har dragit den enda rimliga slutsatsen avsin undersökning. Man föreslår att ifrågavarande räntetillägg helt slopas.Själv tolkar jag rapporten som en vädjan från till regeringoch riksdag om att få syssla med väsentliga ting och slippa de dumheter somräntetilläggen är ett uttryck för. I denna fråga skulle man kunna säga mycket.Men jag skall inte falla för frestelsen att gä in i detaljer. För dem somönskar ta del av dessa hänvisar jag till den delrapport frän riksskatteverketsom ingår som en bilaga till propositionen. Det år att beklaga att varkenregeringen eller skatteutskottets socialdemokratiska majoritet tycks ha lästden - i vart fall inte med eftertanke. Hade man gjort det hade vi sannoliktkunnat fatta ett enhälligt beslut om att följa förslag. I sammanhanget hade vi dessutom med fördel samtidigtkunnat avskaffa de fullständigt orimliga regler som gäller för räntetillägg förbil som används såväl privat som i rörelse. Även om i sinrapport kommer att koncentrera sig främst på de administrativa effekterna avdetta senare räntetillägg, avvaktar jag med stort intresse den slutrapport somskall komma. I reservation 1 yrkas att räntetilläggen för räntefritteller lågförräntat lån skall slopas. Jag yrkar, herr talman, bifall till denreservationen. 51ERKKI TAMMENOKSA (s):