prot · G80977 · 1984-12-31 00:00:00 — har försökt tolka flyktingpolitiken på sill sättmen dragit tillbaka försöket i avvaktan på lämpliga tillfällen. skall jag tala om invandringspolitiken, dvs.tillstånds- och flyktingfrågor samt frågor rörande människor som av speciellaskäl har fåll stanna i . När del gäller anförande villjag bara säga all lar inte emot del största antalet flyktingar. Delfinns några europeiska länder som får la emot fler. är del tyvärr så alt det finns underströmningar blandbefolkningen i landet. Dessa strömningar har med ras- och invandrarhatel allgöra. Dessa dunkla krafter har en tendens att öka i styrka under valrörelserna.Dessa yttringar är förknippade med ultrahögern - grupper som gärna vill synaspå möten. Vi har ju i detta land inte något ultrahögerparti.vilket de flesta andra länder har. De ytlerlighelsgrupper som kallar sigpartier har en handfull anhängare. I samband med valrörelse hade de politiskapartierna i utom enats om alt ha lördagen förevalet som fredens och solidaritetens dag. Jag vet inte om en motsvarande dag ärplanerad , men om en sådan anordnas så vädjar jag om total anslutning frånde politiska partierna. I och medatt den politiska debatten i har hårdnat ytteriigare är man ganskabetänksam inför valrörelsen. Det finns ju ingenting som säger att allmänhetenstöder utlänningsfientlighéten. Men blir den tillräckligt vilseledd vet maninte vad som händer. Jag vill avsluta med en uppmaning tillmoderaternas representanter. Ta tydligt avstånd från ullänningsfienlligaaktioner om de förekommer under valrörelsen. Ta avstånd för solidaritetens ochdemokratins skull,'annars är ni inte trovärdiga. 136AGNE (): Jag skall beröra bostadspolitiken och ta uppbostadsbyggandet, fukt- och mögelproblemen samt bostadssiluafionen förungdomar. Den kraftiga minskningen av byggandet har berörts tidigarei debatten. Det är ganska naturligt, därför att det var ju inte precis ennedgång i byggandet soni socialdemokraterna förespeglade väljarna före valet1982. Tvärtom skulle ju byggandet öka. Del var naturligtvis många som trodde påatt så skulle bli fallet. Följden därav är inte bara att dessa människor blivitgrundligt lurade av den socialdemokratiska regeringen. Den kraftiga nedgången i byggandet har medfört storaproblem på byggarbetsmarknaden. Särskilt stora blir problemen i sådana län därbyggandet gått ned mycket kraftigt och där industrin lill stor del genom sininriktning är beroende av byggandet. Elt sådant län är län. Medan byggandet generellt för landet minskat med 12 %under 1984 har byggandet i län minskat . ex. endast 95 lägenheter i flerbostadshus, medan siffran var 323.Flera förklaringar kan ges till denna kraftiga nedgång, men det kan vi lämnadärhän . Det som jag i första hand vill peka på är den svåra omställning påbyggarbetsmarknaden som blir följden vid en så kraftig nedgång i byggandet.Omställningsproblemen blir naturligtvis än mer besvärande, om man förespeglalsoch trott på en ökning av bostadsbyggandet och sedan får uppleva dennadiametrala motsats. Del faktum att den socialdemokratiska bostadspolitiken intehåller vad som tidigare utlovats har inte bara försatt länet i en svårsituation utan medfört att många enskilda byggnadsarbetare förlorat sina jobb. Men del låga byggandet generellt för landet har ocksådrabbat länet på annat sätt. läns näringsliv beslår lill stor del avträindustri. Framför alll är småhusfabrikalionen dominerande. Den kraftiganedgången i byggandet av småhus har medfört svåra avsällningsproblem förhusfabrikerna. Införandet av den nya fastighetsskatten, som ocksådrabbar villaägarna, har förvärrat situationen avsevärt. Faslighelsskallen harinneburit att många inte vågat salsa på all bygga sig elt egel hem, vilketmedfört alt avsältningsproblemen för småhusfabrikerna har ökat ytterligare. Denförda politiken på bostadssektorn har fått den myckelallvarliga följden för län alt två av länels tre husfabriker tvingatstill konkurs . Dessa båda, Fågelfors-Hus och Hultsfreds-Hus, var tidigarebland de klart dominerande huslillverkarna i landet. Eftersombostadspolitiken nu ändrats så radikalt i förhållande lill vad som 12 protokoll 1984/85:76-77 utlovats och denna ändring genom flera samverkandefaktorer fått myckel allvarliga följder för sysselsättningen just i län,borde regeringen känna ett särskilt ansvar för att kompensera delta. Så har tyvärr inte skett. Vi har från sidamotionerat om särskilda utvecklingspengar inom regionalpolitikens ram till inreSmåland och södra , där trähusfabrikalionen är central. Riksdagenhar beslutat alt tillgodose motionens krav inom del förhöjda ramanslaget på100"milj. kr., som beslutades under förra riksdagsåret. Men regeringen harinte vid fördelningen tagit hänsyn till detta. Därför har vi tvingats attåterkomma med kravet . Därvid utgår vi från att riksdagsmajoriieten nukänner del ansvar för detta område som regeringen inte visat all denkänner. Låt mig därifrån gå över till alt tala om fukt- ochmögelskador i hus. Vi får skäl att återkomma i kammaren även lill denna fråga,eftersom del väckts en fempartimotion i ämnet. Motionen talar för att det finnsen samstämmig uppfattning i varje parti om alt man nu måste försöka lösaproblemen för de människor som drabbats, och drabbats myckel hårt. Det är glädjande, därför att det är både angelägel och nödvändigt. Fukt och mögel i hus, och en rad problem som följer därav,har för många drabbade växt lill ett fruktansvärt gissel. Många som själva skall försöka komma lill rätta med sittfukt- och mögelproblem hotas av ekonomisk ruin. Andra, som tvingas bo kvar isina hus, måste kämpa med svåra sjukdomar. De som flyttat lill annan bostadbrottas med dubbla boendekostnader och sliter med stora ekonomiska bördor i entröstlös väntan på alt deras ursprungliga hem skall bli beboeligl igen. Hem splittras och skilsmässor sker med fukt- och mögelproblemensom utlösande faktor. Barn mobbas i skolan för alt de luktar mögel. Människorinleder årslånga processer ulan alt få ersättnings- och skadeslåndsfrågornaklarlagda. Del här kan naturligtvis inte samhället anse varaförsvarbart. Problemen måste få en snar lösning för de människor som hardrabbats på detta sätt. Vi är från sida beredda alt medverka lill altså sker. I den fempartimotion som avlämnats har vi motionärer mot bakgrund av vad som gjorts i frågaom forskning och annat pekat på elt par länkbara lösningar som närmare börövervägas. Den ena är ökade lånemöjligheier. Den andra är ell inlösenförfarandefrån statens sida på vissa villkor. Svårigheten är att bedöma omfattning och kostnader. Vi hardärvid föreslagit att en parlamentarisk arbetsgrupp skall tillsättasför all närmare utforma ett slutligt förslag till lösning. Det är minförhoppning all vi genom konstruktiva överläggningar senare i denna kammareskall finna en gemensam väg som snabbt kan leda till en samlad lösning på dettai och för sig nog så svårlösta problem. Så för det tredje, herr talman, över tillbostadssituationen för ungdomarna. Den socialdemokratiska bostadspolitiken harhittills misslyckats med att ge ungdomar rättvisa och reella möjligheter påbostadsmarknaden. Det är viktigt för många ungdomaralt ha möjlighet alt få egen bostad. Ungdomar är - i jämförelse med andra - ensvag grupp på bostadsmarknaden. Utvecklingen på bostadsmarknaden har försvårat förungdomarna att få en bostad. Antalet smålägenheter har minskal. Konkurrensenmellan småhushållen har ökat. Utbudet av små lägenheter motsvarar inteefterfrågan osv. Vi har från sida i en särskild partimolion omungdomens situation anvisat åtgärder för att underlätta för ungdomar att få enegen bostad. Vi föreslår för det första att saneringslaklen sänks. Densaneringsfilosofi som är förhärskande innebär att många människor, däriblandungdomar, utestängs från bostadsmarknaden. Saneringslaklen måste hållas på ensådan nivå alt avgången av billiga lägenheter inte överstiger del nytillskottav sådana lägenheter som automatiskt uppkommer när lägenhelsbeslåndet åldras. För det andra föreslår vi att bostadsfinansieringenförändras och förenklas. Byggnader byggs om eller rivs innan de ärförbrukade. nytt finansieringssystem skall bl. a. motverkakapitalförstöring och lyxkonsumtion. Del skall i stället medverka lillhushållning med befintliga resurser. Del skall stimulera varsam och billigombyggnad. För det tredje föreslår vi all del byggs fler nyasmålägenheter. byggs över huvud tagel knappast några nya lägenheter omett rum och kök eller kokvrå. För det fjärde föreslår vi att bosparandet för ungdomarförändras och därmed förbättras. Sammanfattningsvis, herr talman, krävs det nu allregeringen känner ell särskilt ansvar för sysselsättningen på de orter somdrabbats genom den förda socialdemokratiska bostadspolitiken och till följd avden kraftiga nedgången i byggandet. Vidare måste problemen lösas för de människor som drabbatsav fukt- och mögelskador i hus. Slutligen krävs det åtgärder sorn stärker ungdomenssituation på bostadsmarknaden. 137STIG ALFTIN (s): Efter sex borgerliga år var méd högfart på väg ner i den ekonomiska uiförsbacken, mot en social nedrustning.Aktiviteterna i samhället hade avstannat katastrofalt. Stora delar av industrinvar avvecklade, och ca 170 000 människor var öppet arbetslösa. Efter regeringsskiftet har den socialdemokratiskapolitiken inriktats på all återställa den sociala tryggheten, .samtidigt somregeringen med kraft har gripit sig an saneringen av landets ekonomi ochsatsningen på all återupprätta industrin och sysselsättningen. Densocialdemokratiska regeringspolitiken har varit lyckosam. Det har blivit fartpå igen. Vi har jämvikt i bytesbalansen.Industriproduktionen ökar fem gånger så snabbt som i vår omvärld.Investeringarna ökade . Lägel på arbetsmarknaden harsuccessivt förbättrats. Sysselsättningen ökade under de tio första månaderna1984 med ca 30 000 personer. ökade arbetskraflsuibudel med närmare 20000 personer. Det finns goda förutsättningar för en fortsalt positivsysselsättningsutveckling. är det nödvändigt med fortsatt storsatsning på arbetsmarknadspolifiska åtgärder och en hög beredskap för regionalainsatser. har under drabbats av kraftigastrukturförändringar inom basnäringarna, främst järn- och stålindustrin samtpappers- och massaindustrin, som har resulterat i förelagsnedläggningar, högarbetslöshet och ogynnsam befolkningsutveckling. har mer än 4 000industrijobb försvunnit i länet. har, tillsammans med ochmöjligen , den högsta arbetslösheten i landet. Till delta kan läggasatt länet har den högsta andelen förtidspensionerade i riket. ochSöderhamns kommuner har drabbats hårdast av arbetslöshet ochbefolkningsminskning. I ökade arbetslösheten säsongsmässigl , men del var ändå 1 899 färre arbetslösa i jämförelse med samma lid1983. fanns 945 fler personer i olika åtgärder, vilket totalt innebäratt det fanns 950 färre arbetslösa eller i åtgärder jämfört med december förett år sedan. Vi socialdemokrater på Gävleborgsbänken harenrad förslag om och synpunkter på hur vi skall kunna förbättra sysselsättningenoch utvecklingen i vårt län. Inom länet görs stora insatser för all utvecklanya verksamheter som kompensation för de arbetstillfällen som försvinner. Ocksålänels kommuner gör stora insatser. En förnyelse sker även av länelsnäringsliv. Många nya verksamheter sätts i gång. På kort sikt kan emellertid denya verksamheterna inte tillnärmelsevis väga upp den sysselsäliningsned-gångsom sker, främst inom basnäringarna. Det är utomordentligt angeläget med statliga insatser,dels för att lösa de akuta problemen, dels för en snabbare utveckling'av nyajobb i . När del gäller de akuta problemen är det növändigt medytterligare pengar till länet av exempelvis de 500 miljoner som avsatts förarbetsmarknadspoUtiska åtgärder av invesieringskaraklär och statligabyggnadsprojekt. Vidare krävs ytterligare pengar till rekryteringsstöd ochberedskapsarbeten. För alt hålla hög beredskap för arbetsmarknadspoUtiskainsatser även framöver krävs förändringar. a. borde det s. k.projekleringsbidragel återinföras. De senaste årens insatser har tärt på framför alllkommunernas objeklre-serv. Den är nu för liten. Kommunernas ekonomi begränsarockså möjligheterna alt genomföra projekteringsinsatser, vilka gör del möjligtall bygga upp en ny reserv av angelägna objekt, som kan sältas in då lägel såkräver. Del är även elt statligt intresse all del finns en sådan reserv. Därförär del rimligt att införa ell statsbidrag för projektering av lämpligaobjektreserver. Basindustrierna kommer även framöver all ha en avgörandebetydelse för utvecklingen i . En ekonomisk politik som främjarutvecklingen inom järn- och stålindustrin samt pappers- och massainduslrin ärdärför grundläggande för vårt län. Strukturfrågorna och ägarförhållandena inom basindustrinmåste ägnas stort intresse liksom skogsinduslrifrågorna i Söderhamnsområdet. Utvecklingen av småindustrin måste stimuleras.Utvecklingsfondens möjligheter att förse småindustrin med riskkapital börförslärkas. bör ges utvidgade ekonomiska ramar förlokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och projektverksamhet. Norrlandsstödet tilllänels jordbruk bör utformas så att sysselsättningen och beredskapsmålet kanupprätthållas. kommun och de östra delarna av börplaceras in i del regionalpoUtiska stödområdet C. /är en viktig resurs för länetsutveckling. Det är väsentligt att högskolan får behålla en bas förlärarutbildningen. Det är också angeläget att högskolan byggs ut på nyaområden, främst med en YTH-linje för kontor och distribution och en linje förfastighetsförvaltare. Turismen i är av stor betydelse bl. a. ursysselsättningssynpunkt, trots alt turistnäringen i vårt län är en utprägladsmåförelagarnäring. Dessa små förelag behöver kompletteras och utvecklas ochbli ekonomiskt bärkraftiga. Länets kommuner har lagt ner elt betydande arbete påplaneringen och stora belopp på investeringar i de primära rekreationsområdenaLjusnandalen och Nedre , men även utanför de primära områdena harstora satsningar nu kommit i gång. Här kan nämnas några av de senaste större kommunala ochprivata satsningar som görs i vårt län: Furuviksprojeklet och Kungsbergel iGästrikland, sportcenter, Öjebergets skidanläggning i i , samtliga i . Dessa satsningar har gjorts utifrån förutsältningen attdet skall vara möjligt att utveckla turismen och sysselsättningen i länet.Statligt stöd i olika former är nödvändigt i del fortsatta genomförandet. Exempel på stödformer är att återinföra statligaprojekteringsbidrag, objekt för beredskapsarbeten via länsarbetsnämnderna, nyaregler med bättre stöd från länens utvecklingsfonder, ökat stöd från statensturistråd när del gäller marknadsföring, osv. Oavsett vilka mått som används på arbetslösheten kan mankonstatera att när del gäller sysselsättningen bland byggnadsarbetarna tillhörHälsingland de hårdast drabbade områdena i landet, med i genomsnitt ca 30 %arbetslösa . Situationen skulle förbättras avsevärt om man fickklartecken att sälta i gång en del statliga projekt, bl. a. de broar överLjusnan som ligger färdigprojekterade. Andra projekt gäller elt nytt fängelse i ochuppförande av en ny järnvägsstation i . Vidare handlar del om enutbyggnad av Edänge kraftverk i . Edänge kraftverk beräknas ge ca 250årsarbeten under , vilket skulle betyda myckel försysselsättningen bland byggnadsarbetarna i Hälsingekommunerna. Avslutningsvis vill jag poänglera attregeringen redan har gjort myckel stora insatser i vårt län när del gällersysselsättningen, men jag har här sammanfattningsvis redovisat några av deförslag och synpunkter som vi anser är nödvändiga att la fasta på för all vifortsättningsvis skall få en bra utveckling i vårt län. 138 i (m): Över den byggnad vid , där densvenska under dvaldes, vajar mångaländers flaggor; Det är där man ägnar sig ål "förtroendeskapandeåtgärder" nationerna emellan. Vi har fått en liten grön broschyr ihanden, som andas tillfredsställelse med och förhoppningar om den konferensen. Del vore nog en överdrift all säga all den allmänpolitiskadebatten, när den inleddes här i kammaren i går, karakteriserades av någonömsesidig vilja att bidraga till förtroendeskapande åtgärder i vårt hörn avvärlden. Sedan elt antal riksdagsår tillbaka har jag försökt attkommentera de allmänpolitiska debatterna under deras sista, skälvande minuter.Ingen gång har jag emellertid känt mig mera oviss om hur jag borde förfara änvad jag gjort . Gårdagens begivenheter hänger ännu som en tyngd över mångaav oss. Vad är del egentligen som svenska folket förväntar sig avsina riksdagsmän och av sina regeringsledamöter - både sådana som hämtats frånriksdagen och sådana som inte har erfarenhelhärifrån? Del talas i olikasammanhang om "förtroendevalda". Riksdagsmän får väl anses vara"förtroendevalda", särskilt i den utsträckning de under öppna formerutsetts att företräda sina lokala valkorporationer. Med regeringsledamöter ärdet i viss mån annorlunda. Statsministern kan åberopa sig på kammarensförtroende, så länge han åtnjuter delta. Övriga statsråd innehar primärt sinaämbeten till följd av statsministerns förtroende för dem. Hur sådana bedömningargörs framgår bl. a. av uppteckningarna från utfrågningen av fyra statsministrari fjolårets granskningsbelänkande. skall vi alltså rösta i frågan om ävenriksdagen har förtroende för utrikesministern. Vad är det då för förtroende vitänker på? Statsministern föreföll i går att förankra sitt förtroende förutrikesministern i alt denne inför honom sagt sig dela regeringens - och därmedockså -uppfattning i de frågor, som gäller den svenskasäkerhetspolitiken. Företrädarna för de borgerliga partierna var inte likasäkra på den saken efter det som uppgivils om vad utrikesministern uttalat fören grupp journalister. Kanske kan det inträffade enklast tolkas därhän altutrikesministern inte har en tillräcklig förmåga att ge klart uttryck för vadhan egentligen menar. För få regeringsledamöter är den förmågan så viktig somför en utrikesminister. Om man misstror en persons förmåga snarare än hansåsikter eller avsikter kan detta naturligtvis också le sig som elt skäl alltveka om hans lämplighet i en befallning, där verbal precision är nödvändig. Jag kan emellertid väl förslå hur pressad utrikesministernmåste känna sig inför den obarmhärtighet, med vilken massmediakopplet jagarsina villebråd. Det är begripligt alt man försöker freda sig, och del ärkanske inför en själv nödvändigt. All erfarenhet säger likväl att dettavanligen gör plågan svårare och mera ihållande. Åtskilligt skulle kanske hellreha varit osagt och oskrivet.En sådan belägenhet som den i vilken utrikesministern kommit att försälla sigbrukar inte sällan också försvaga en realistisk bedömning av andras reaktioner.Dem bland oss, som inte behöver spela ledande roller i dramat, måste det likvälvara obelagel alt ge uttryck för sin medkänsla. Del är väl inte osannolikt att kammarens dom i morgonkommer alt bli frikännande, vad röstsiffrorna beträffar. Inte inom något annatområde av rikels styrelse torde del emellertid vara viktigare med ell odelatförtroende än när det gäller de utrikes ärendena. Den händelseutveckling som nulett till - och förmodligen kommer att bekräfta - att förtroendet inte ärodelat är från alla synpunkter alt djupt beklaga. Inför årets valrörelse är del väl fåfängt att tala omsamverkan. Konfrontation utefter hela linjen förefaller ofrånkomlig.Statsministerns slutreplik i går gav ett starkt emotionellt uttryck för detta.Vi får förmodligen nu leva med en obarmhärtig valrörelse framöver.Förr eller senare måste emellertid några ändå försöka etablera"förtroendeskapande åtgärder", inte bara i den storautrikespolitiken. Detta, herr talman, är den övertygelse gårdagens debati lettmig fill. 139NILS CARLSHAMRE (m): I går fick vi, som i Värmdönyss har påmint om, höra statsministern la oppositionens inkompetensförklaringav ett statsråd till förevändning för att riva alla broar och förklara allsamsyn borta när del gäller elt område där vi varit i alltväsentligt överens i denna riksdag. fick vi för sju höra MargaretaPersson, ulan att ens känna behov av en formell anledning, på samma sättförklara ell krig mot opposifionen och riva alla broar på ell annat område, därvi också har haft en bred samsyn i denna kammare. Med en frenesi som kan vara beundransvärd men ocksåplågsam målade hon upp vad som skall hända i ett med en borgerlig regeringmed moderata förtecken. Hon målar upp oppositionen som en samling närmastsadistiska monster, som har sin glädje och sin lust i att länka ut metoder attgöra livet svårare för dem som redan har det svårt. Jag undrar hur föreställer sig ellparti. Jag kan försäkra att moderata samlingspartiet inte är , LarsTobisson, jag och några till. Det är ett bra stycke mer än 1,5 miljonermänniskor runt hela . Bland dem, , finns många som hardet fattigt och besvärligt och många handikappade. Tror allde tyr sig till moderata samlingspartiet i förhoppningen att därigenom få detallt sämre i livet? Tror att vi, någrastycken här i , inte har någon annan önskan än all förstöra för osssjälva och hundratusentals andra? partivän , som talade iett modestare tonläge, citerade några rader ur en skrift, Elt handikappolitiskthandlingsprogram för . Den boken tillkom efter arbeteunder av en liten grupp, som jag hade nöjet att vara ordförande föroch som bestod av en representant för varje riksdagsparti plusrepresentanter för de två stora handikapporganisationerna HCK och DHR. Del ärett program och med tanke på den totala enigheten ochtillkomsthistorien häpnadsväckande konkret. Jag har för avsikt att när vinärmar oss slutet av den här treårsperioden i en interpellation besocialministern all redovisa hur myckel av förslagen i programmet som harförverkligats , då programmet antogs av . Jag harinte direkt kunnat komma på något, men del borde vara , eftersomprogrammet var tänkt och det nu gått . Del var alldeles enhälligt. må tro migeller inte, men del var inte särskilt svårt att nå den enigheten. Till enbörjan var del litet besvärligt, men när en grupp i gruppen som bestod enbartav representanter för handikapporganisationerna och moderata samlingspartietsrepresentant satte sig ner och skrev, då fick vi fram elt program som vi allakunde ansluta oss till och som alla de övriga partierna därefter anslöt sigtill. Så gick del till. Tillkomsten av programmet firades med en viss pompa isamband med HCK:s 40-årsjubileum, där jag tror alt varnärvarande. Den kritik som kommer är desto mer förvånande när denjust kommer från . Hon trädde in i . Jagförmodar att hon följdes av starka förhoppningar från sina vänner ihandikapprörelsen. skulle de få en egen representant; de fick f. ö. två. Låt oss ta ett exempel. slogs vi här i kammaren om deförhatliga differentierade vårdavgifierna. Jag hade motionerat om derasavskaffande. Det hade även gjort. Motionerna var f.ö. ganskasamstämmiga. När vi kom så långt som till kammaren, hade jag mitt parti bakommig. Med milt partis röster försökte vi få ett upphävande av detta orättfärdigasyslem. vågade eller fick inte ens yrka bifall till ellerrösta för sin egen motion. Hon var t. o. m. uppe och yrkade avslag på den genomatt yrka bifall till ulskotlsmajorilelens hemställan. Delta var den heroiska förkämpe som de handikappade fick iSveriges riksdag när gjorde sitt inträde här. Skall hon kommai dag och göra gällande att vi andra bara är ute för att göra det värre ochvärre för de handikappade! tecknar på fri hand en bild avsyftet med och de troliga konsekvenserna av en lång rad moderata politiska ochekonomiska förslag. Den bild som hon själv har målat hånar hon och stickernålar i efteråt. Men den har ingenting med verkligheten all göra, MargaretaPersson. Idetta anförande instämde (). 140MARGARETA () replik: säger att den bild jagtecknar har "ingenting med verkligheten alt göra", att jag"tecknar den på fri hand". Ja, om del var så väl! Men är del inteså. Jag har läst partimotion om den ekonomiska politiken. Har herrCarlshamre läst den. eller harhan bara läst del utmärkta handlingsprogram som vi blev eniga om för några årsedan?