prot · G80934 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:34 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 §Kompletteringsval till utskott Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: ,partigrupphar som suppleant i utrikesutskottet under ledighet anmält hansersättare . Folkpartietspartigrupp har som suppleant i finans- och utbildningsutskotten under JörgenUllenhags ledighet anmält hans ersättare . Förstevice talmannen förklarade valda till suppleanti finansutskottet Per () suppleanti utrikesutskottet () suppleanti utbildningsutskottet Per () 2 §Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 3§ Förste vice talmannen meddelade att () denna dag återtagit sinplats i , varigenom uppdrag som ersättare upphört. Om information om möjligheten att avställa bilar 4 §Svar på fråga 1984/85:165 om information om möjligheten att avställa bilar har med hänvisning till attregeringen fillkallade en utredare för att se överavställningsinstitutet i bilregistret frågat mig dels om jag är beredd att ge alla bilägare, som reserfrågan om avställningsinstitutet, besked om att ingen ändring gjorts ihittillsvarande regler, dels närutredningsmannens förslag kommer att föreligga. Svaret påden första frågan är ja. Utredarensförslag beräknas komma . 3 (): Jag fär tacka kommunikationsministern försvaret på min fråga. Möjligen har jag ställt frågan för enkelt, eftersom detgår att svara på den så här kategoriskt, men det skulle ju också vara en enkelfråga. Positivt kan sägas vara att det inte blir några ändringari fråga om avställning . Positivt kan också vara attutredningen dröjer fram med tanke på att det befarades vissanegativa ändringar. Jag vill emellertid, innan jag säger några ord omsituationen i Övrigt, ställa en fråga till kommunikafionsministern: beredd att medverka fill att avställning av bilarunderiättas? Det kan vara någonting att fundera över, för när utredningenkommer har regeringen att ta ställning till utredningens förslag. Bilkostnaderna stiger kraffigt. Bilägare somfått avisering om fordonsskatt som gäller ser en betydandehöjning av denna skatt. Regeringens förslag att höja bensinskatten med 50 öreger också kraftigt ökade kostnader. Det har ju antytts att höjningen t. o. m.skulle kunna bli en krona per liter. I ett sådant läge krävs skärpt uppmärksamhetfrån bilägarnas sida. Vilka möjligheter finns det att kompensera de ökandekostnaderna med sparande? Avställning är någonting som ger möjlighet attminska kostnaderna. Många bilägare har frågat hur det ligger till med dennamöjlighet, mot bakgrund av den minnesbild man har dåutredningen tillsattes. Då befarades att möjligheterna till avställning skulleminska. Det finns faktiskt många som tycker att det är ett hänsynslöstutnyttjande av bilägare när det slag i slag kommer höjningar av kostnader. I står det också om , som höjeravgifterna på försäkringspremier. Andra bolag kommer säkert attfölja efter. Även det här ger incitament till att ställa av bilen för attminska de mycket höga kostnader som bilägande och bilåkande innebär. Min fråga till kommunikationsministern var alltså; Kankommunikationsministern vara beredd att underlätta för bilägare att avställabilen i ett läge då kostnaderna sfiger avsevärt? Syftet med den utredning som jag har tillsattär faktiskt att försöka underlätta just avställning, liksom att se på andraförutsättningar att förbättra rutinerna vid av- och påställning. Det är detsvar jag kan ge. 5 (): Får jag då uppfatta det svaret positivt, såatt bilägarna kan räkna med ökade möjligheter och kanske förenklingar när detgäller att avställa bilen för att vissa månader spara på skatt och försäkring? När utredningen en gång tillsattes tyckte jag att man itankegångarna kunde spåra en vilja att försvåra avställande av bil därför attdet var sä kostnadskrävande för myndigheten. Det medverkade också till att manfick in mindre skatt från bilägarna. Just bilismen har ju utan tvivel visat sigvara en rejäl mjölkkossa när det gäller beskattning. Därför har man kanske medfog frågat sig om förändringen av avställningsinstitutet skulle innebäraförsämrade möjligheter att utnyttja detsamma. Om utrikestrafiken på flygplats Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:162 om utrikestrafiken påSturups flygplats Per Stenmarck har frågat mig hur jag bedömeratt regeringens beslut om att höja luftfartsverkets taxor från den 1 november1984 påverkar möjligheterna att etablera utrikesflyg. ekonomiska mål är att driva verksamhetenmed full kostnadstäckning inkl. räntekostnaderna för det kapital staten ochkommunerna skjutit till. skedde en kraftig utbyggnad avflygplatser och trafikledningssystem. De omfattande investeringarna har letttill att luftfartsverket f. n. inte kan uppfylla sitt förräntningskrav. Enligt verkets ursprungliga tioårsplan förresultatutjämning avseende perioden /78-1986/87 krävdes ärligaavgiftshöjningar . a. den lägre trafiktillväxten under början av1980-talet har medfört att det krävs taxehöjningar av storleksordningen 14-15 %för att planen skall kunna fullföljas. taxejusteringar har under mycket lång tidskett per . höjdes utrikestrafikens avgifter med igenomsnitt . Jag bedömer att denna höjning inte påverkar möjligheternaatt etablera utrikesflyg på . 7 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Om utrikestrafiken på flygplats i är förklarade kommunikationsministern somsvar på en fråga här i kammaren att han var positiv till ökad reguljärutrikestrafik från i . Exakt senare, , vidtog regeringenåtgärder som står i uppenbar strid med den tidigare angivna målsättningen. Den1 november chockhöjdes nämligen samtliga avgifter för all utrikes reguljärtrafikfrån . Detta var ännu ett led i regeringens försök att sänka inflationengenom att först höja den. Därmed drabbas givetvis allt utrikesflyg från ,oavsett varifrån man flyger. Och det drabbar det företag som står för merpartenav allt reguljärflyg fill uflandet. I med omnejd flyger man till utlandet frånArlanda. I flyger man till utlandet från . Konkurrensen frånandra, utrikes belägna flygplatser är sannolikt inte särskilt stor. De som befinner sig i reser till i Köpenhamnoch flyger därifrån - i varje fall om de flyger reguljärt. Förhoppningen - somockså kommunikationsministern sagt sig dela - var att man även skulle kunnaflyga utrikes från . Att bedriva flygverksamhet är förknippat med högaavgifter. intar i detta fall - liksom i flertalet andra fall när detrör sig om skatter och avgifter - en av tätpositionerna. Skillnaden mellanSverige och i detta avseende är förhållandet 10044. Det innebär, föratt ta det exempel som vi här diskuterar, att det är oerhört mycket dyrare attbedriva flygverksamhet på än pä . De kraftiga avgiftshöjningar som regeringen nu genomförthar ytterligare försämrat förutsättningarna för svenska flygplatser attkonkurrera med flygplatser i utlandet. Jag vill mot denna bakgrund ställa följande frågor tillkommunikationsministern: Stårkommunikationsministern fast vid sina tidigare positiva uttalanden omutrikesflyg på ? Vilka åtgärder tänker kommunikationsministern i så fallvidta? Hur kankommunikationsministern i sitt svar göra bedömningen att avgiftshöjningar förutrikesflyg inte påverkar möjligheterna att etablera sådant flyg från ? Jag är, Per Stenmarck, fortfarande positivtinställd till möjligheterna att utveckla utrikesflyget från . Jag försökte i mitt svar berätta för Per Stenmarck ochandra varför luftfartsverket har genomfört de här aktuella höjningarna. Verketsursprungliga tioärsplan gällde perioden /78-1986/87. Det fanns en balanspunkt1983/84. Detta var det år då verket skulle täcka sina kostnader. Ettgenomförande av planen förutsatte årliga taxehöjningar pä . Men så fick vien trafikutveckling som innebar att verket hamnade i en situation där detkrävdes höjningar på för att man skulle kunna fullfölja planen.Det bedömdes då, Per Stenmarck, som omöjligt att följa denna plan, och verketfick i uppdrag att komma in med förslag till en ny plan. Det är denna nya plansom ligger till grund för det nu aktuella ställningstagandet. Det är bara att konstatera att om vi skall klara deutgifter som i detta fall åläggs luftfartsverket måste vi se till att vi Harkostnadstäckning. Jag förutsätter att Per Stenmarck inte har någon annanuppfattning i det avseendet. Per Stenmarck antydde att vi från regeringens sida hartidigarelagt prishöjningarna. har under en följd av år alltidhöjt sina taxor från . Det är således i detta fall inte allsfråga om någon tidigareläggning för att vi skall klara inflationsmålet. Om utrikestrafiken på flygplats 9 PERSTENMARCK (m); Jag ställde min fråga omkommunikationsministerns bedömning att avgiftshöjningen inte påverkarmöjligheterna att etablera utrikesflyg, därför att det faktiskt är heltuppenbart att det försämrar förutsättningarna om avgifterna höjs. Detta gällerinom alla områden där man skall sälja en vara eller en tjänst, speciellt om manförsöker konkurrera med någon annan som inte höjer priset på sin vara eller sintjänst. Därför är det synnerligen anmärkningsvärt att kommunikationsministern isitt svar säger att avgiftshöjningarna inte på något som helst sätt påverkarmöjligheterna att etablera utrikesflyg pä . Det brukar i alla sådana här sammanhang hänvisas till kan införa diverse rabatter och liknande. Det har man experimenterat medförr. Det är ett utomordentligt bekvämt sätt att sitta på två stolar samtidigt.Å ena sidan kan man försvara de höga avgifterna. Å andra sidan tvingas manerkänna att de är för höga och att man måste göra någonting åt dem. Jag förstår mycket väl att tanken bakom den nu aktuellaavgiftshöjningen, precis som bakom alla andra avgiftshöjningar, är att manskall få in mer pengar. Men när effekten förmodligen bara blir att vi skrämmeri väg flygbolagen, borde man inte då göra någonting annat? Kan inteluftfartsverkets dåliga ekonomi i själva verket bero på att avgifterna är sähöga att vi skrämmer i väg flygbolag? Per Stenmarck vet mycket väl att vi har haften gynnsam utveckling för flyget i med en betydande ökning avexempelvis inrikesflygets verksamhet. Det är bara att konstatera att man ärtvungen att ta ut de avgifter som reellt behövs för att täcka luftfartsverketskostnader. Att göra det är ingenting som är speciellt svenskt. Danskarna harhandlat på enahanda sätt och höjt passageraravgifterna åtskilligt. Jagföreställer mig att man även från dansk sida har gjort det utifrån behovet avatt få kostnadstäckning. Om bemanningen av Idö lotsplats 11 PER STENMARCK (m); Kommunikationsministern säger att det inte ärnågonting speciellt svenskt att ta ut avgifter. Nej, men det är specielltsvenskt att ta ut avgifter som ligger långt över dem som tillämpas i andraländer. Kvar står, efter kommunikationsministerns alla svar här i kammaren, attden av regeringen vidtagna åtgärden ytterligare försämrar Sverigesförutsättningar att konkurrera med utlandet på det här området. Den försämrarförutsättningarna särskilt mycket för sådana svenska flygplatser som kämparför att klara en utländsk konkurrens. Jag kan mot denna bakgrund ha vissförståelse för att SAS inte anser sig kunna ha utrikesflygningar som utgår frånSturup. Jag vill återkomma till den fråga jag tog upp när visenast debatterade detta: Kan kommunikationsministern tänka sig att åtminstonehålla en dörr på glänt för något annat flygbolag som vill bedriva den härverksamheten? Kommunikationsministern har ju faktiskt under de senaste veckornasjälv talat om att man bör öka konkurrensen på det här området. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1984/85:163 om bemanningen av Idö lotsplats i har frågat mig delsom jag vill medverka fill att Idö lotsplats inte avbemannas, dels om jag, fördet fall att planer genomförs, vill medverka till attlotsservicen för trafiken på hamn inte försämras. nämner i sin fråga att det pågåraktiviteter inom ledning inriktade på en avbemanning av Idölotsplats, . säger också att något samrådhitintills ej förekommit enligt den av beslutade handlingsordningenför indragning av kustpersonal. lotsservice och annan farledsservicefinansieras genom olika avgifter på handelssjöfarten. Det är därför rimligt attverksamheten rationaliseras och anpassas till den efterfrågan som näringen harpå verkets tjänster. fillbaka pågår ett arbete med att samordnanäraliggande lotsplatsers verksamhet för att nå ett bättre resursutnyttjande.Sjöfartsverket har tidigare beslutat att samordna lotsplatserna i ,och . Olika förslag diskuteras nu inom verket som gällerorganisationen av den befintliga personalstyrkan. Som svar på frågor vill jag hänvisa tillföljande uppgifter från . Någon inskränkning i lotsservicen till planerasinte. Någon minskning av den totala arbetsstyrkan vid lotsplatser,dvs. , och , är inte aktuell. Det finns heller intenågot förslag om avbemanning av Idö. Däremot diskuteras olika förslag tilldimensione- ring avpersonalstyrkan mellan lotsplatserna. Om den särskilda handläggningsordning som skall tillämpas eller inte beror på vilket organisationsförslag somslutligen väljs. 13 i (s): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Idö lotsplats har en mycket stor betydelse för sjöfarten,fisket och det rörliga friluftslivet i detta område. ärområdet mycket livligt frekventerat. Lotsplatsen har varit bemannad i över 400år. Den har en geografiskt sett mycket lämplig lokalisering. De förändringar som i rationaliseringssyfte har genomförtsinom och lotsverksamheten har, som kommunikationsministernockså angivit, inneburit ett ändrat utnyttjande av personalresurserna. Jag ärtillfredsställd med de uppgifter som kommunikationsministern lämnar, men det äruppgifter som kommer från . Jag har här i min hand en plan förpersonalplaneringen, och om denna skulle genomföras, då kommer Idö lotsplatsatt avbemannas. Men efter det svar som kommunikationsministern här har lämnatförutsätter jag att den plan för personaldisposition som har somarbetsunderlag inte kommer att genomföras. Det är också tillfredsställande. Sedan är det nödvändigt att konstatera att om man skulleta bort den nuvarande bemanningen på Idö, skulle det innebära att de lotsar somi huvudsak placeras i skulle få tillbringa en mycket stor del av sinarbetstid på den 7 mil länga sträckan mellan och . Jagifrågasätter det effektiva i en sådan ordning. Med hänvisning till de uppgifter somkommunikationsministern lämnat förutsätter jag således att de förändringar somskulle bli följden av de skisser till omorganisation som harredovisat icke blir av. Då är jag i och för sig tillfredsställd. Om bemanningen av Idö lotsplats 14Kommunikafionsminister : Fru talman! Som i Gamlebysjälv säger har jag fått uppgifterna från , som ju handläggerdessa frågor. När det gäller Idö finns det enligt verkets uppgifter inte någotförslag till avbemanning av ön. Däremot diskuteras givetvis här som på mångaandra områden fördelningen av personalstyrkan mellan de olika lotsplatserna.Hur många personer som verket slutligen kommer att föreslå skall varastationerade på Idö, i eller i är det för mig omöjligt att säga. Men några planer på en avbemanning av Idö finns som sagt inte enligtde uppgifter jag fått. Sedan är det självklart att måste följa denav beslutade handläggningsordningen när det gäller personalfrågor somberörs av denna handläggningsordning. Om praxis vid beviljande av extra studielån Anf.15 i (s): Jag vill upprepa det som jag tidigare nämndeför att fastlägga det ordentligt. Om man genomför den plan förpersonalplaneringen som har upprättat och som jag här har i minhand, innebär det en avbemanning. Det är omöjligt att hålla en lotsstation redomed tvä båtsmän och en verkstadsförman. Det räcker bara till för en kort periodav dygnet. är lotsstationen bemannad dygnet runt, och den organisationenvill man bibehålla. Jag tror inte att de långsiktiga effekterna av det förslagsom nu arbetar med skulle ge ett rimligt resultat. Att avbemannaIdö lotsplats skulle nämligen innebära minskad service och sämre effektivitetnär det gäller att upprätthålla sjösäkerheten. Men jag upprepar att jag med enviss tillfredsställelse noterar det svar som kommunikationsministern har givit.Jag tror också att berörda människor ute i skärgårdsområdet, fiskare och andra,samt är tillfredsställda med detta besked. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1984/85:168 om praxis vid beviljande avextra studielån har frågat mig om vilkenpraxis som tillämpas för beviljande av extra studiemedel och varför studerandepå fotografilinjen nekas sådana. Enligt studiestödslagen (4 kap. 25 § 1973:349) kan extrastudiemedel beviljas om synnerliga skäl föreligger. Det ordinarie studiemedelsbeloppet har fastställts medhänsyn till en beräknad kostnad för uppehälle och vissa övriga kostnader, t.ex. kostnader för studiematerial och läromedel. Dessa kostnader varierar dockmycket mellan olika utbildningar. För en del utbildningslinjer kan därför extrastudiemedel beviljas. Studerande på musiklinjen samt musiklärarlinjensinstrumental- och ensemblevariant har som regel exceptionellt höga materialkostnader.De kan därför få extra studiemedel för inköp av ett huvudinstrument av godkvalitet. fråga torde ha föranletts av att centralastudiestödsnämnden (CSN) har avslagit en framställning vid om att de studerande därskulle ha möjlighet att få extra studiemedel för bl. a. fotoutrustning. CSN har en god överblick över frågor inom högskolan somhelhet, och jag har förtroende för myndighetens bedömningar. Jag vill ocksåframhålla det ansvar högskolemyndigheterna har för användningen av tillgängligaresurser och för att inom ramen för dessa söka tillgodose behovet av skildaslags materiel. 17EVA (vpk); Jag tackar utbildningsministern för svaret påBjörn fråga. Jag tycker inte att svaret skapar klarhet när detgäller den praxis som fillämpas i detta avseende. Anledningen till att det är jag som tar emot svaret ärdels att är upptagen med annat, dels att det här lika mycket ären kulturpolitisk som en utbildningspolitisk fråga. Vi har ju kämpat för att medierna och mediaundervisningenskall få en plats inte bara i utan också i förskolan och högskolan,därför att bilden i sig och även bilden som medium är någonting oerhörtviktigt. anslogs 30 milj. kr. för inköp av datorer. Men de somdeltar i bildundervisningen får inte ens det extra studielån som faktisktbehövs för att eleverna skall kunna köpa en kamera. Studerande på musiklinjen -det sägs i svaret - kan få extra studiemedel. Men en kamera av god kvalitet somkan användas för dokumentation av människors liv och vardag skall tydligen intefå kosta någonting. Det betraktas som en lyx. Hur skall man annars tolka deregler som gäller? Det medför större kostnader att gå på Biskops-Arnöfolkhögskola, att köpa en kamera och att själv hålla sig med och betala förallt som hör samman med kopiering. Det tar tid att lära sig hur man skildrarinte bara samtiden utan också t. ex. museerna. Men regeringen tyckeruppenbarligen inte att det är någonting att satsa på. säger att CSN har god överblick över dehär frågorna och att man har förtroende för CSN. Jag kan inte tolka detta påannat sätt än så, att blivande fotoelever skall förlita sig på en kamera som deköper för ca . Men det innebär att det inte blir någon bra dokumentation.Det gäller inte minst dokumentationen av t.ex. museivärlden. Om praxis vid beviljande av extra studielån Anf.18 Utbildningsminister : Fru talman! Regeringen anser att detär viktigt med utbildning inom det fotografiska området. Därför har vi inrättatfotografilinjen i . Det är dock inte samma sak som att säga att extrastudiemedel självfallet skall utgå till alla som studerar på den linjen. Jagvill erinra om att extra studiemedel skall utgå när synnerliga skäl föreligger.Det har av hävd gällt området musik. Fotografilinjen är ju en ny verksamhet.Således skall man inte inta en absolut ståndpunkt när det gäller hur det skallvara i fortsättningen. Den bedömning som CSN har gjort i har jag ingenanledning att ifrågasätta. 19EVA (vpk): Den som har studerat detta med bild och medieröver huvud taget kan ifrågasätta CSN:s bedömning. Alla de fagra ord som stod ibudgetpropositionen beträffande medier och bild finns det ingen anledning attta fasta pä när man ser hur eleverna behandlas. Det gäller inte barafotografilinjen i . Det gäller också elever som studerar på folkhögskoloroch andra. Om försvarsutgifternas inverkan på den svenska ekonomin Jag har svårt att förstå hur man kan skilja mellan t. ex.en studerande på musiklinjen som tvingas inköpa en klarinett och en studerandesom tvingas inköpa en kamera och som dessutom har höga driftskostnader. Det tarman uppenbarligen ingen hänsyn till, och det kan jag inte tolka på annat sättän att man tycker att området inte är så viktigt. Jag får hoppas att det sade om att manhar inrättat fotografilinjen i innebär att man inser vikten av den iframtiden. Men då skall man också ge inte bara kapitalstarka elever möjlighet,utan också andra. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1984/85:156 om försvarsutgifternasinverkan på den svenska ekonomin har frågat vilka åtgärderregeringen kommer att vidta med anledning av militärutgifternas inverkan pä densvenska ekonomin, nationellt och internationellt. Vårt försvar är ett viktigt medel för vårsäkerhetspolitik. Därom råder en bred enighet. Inget politiskt parti iriksdagen har heller krävt att vi skall avstå från att ha ett efter våraförhållanden starkt försvar. Detta kostar emellertid pengar som i principskulle kunna användas för andra ändamål. Detta gäller för våra försvarsutgiftersom för alla andra offentliga utgifter. Det är emellertid regeringensuppfattning - och den uppfattningen tror jag delas av den övervägande delen avsvenska folket - att de uppoffringar som vi gör för att få ett bra försvar ärvärda vad de kostar och att vi sålunda måste vara beredda att ta dekonsekvenser för den svenska ekonomin som detta innebär. När man väl har tagit det beslutet kan man konstatera attförsvarsutgifterna inom den ramen också har vissa positiva bieffekter för vårekonomi. a. bidrar de till att skapa sysselsättning såväl inom försvaretsjälvt som inom försvarsindustrin. De används också till att finansiera enforskning och utbildning som är till nytta även för många civila ändamål inomolika delar av vårt samhälle. Sammanfattningsvis vill jag säga;Några särskilda åtgärder med anledning av militärutgifternas inverkan på densvenska ekonomin är jag med hänsyn till vad jag här har anfört inte beredd attföreslå. Om vissa åtgärder kan behöva vidtas från tid till annan avregionalpolitiska, handelspolitiska eller andra skäl får avgöras med hänsyntill problemens art i varje enskilt fall. 21OSWALD (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret på min fråga. Jag är litet besviken över att statsråden så ofta ärobenägna att gå in i debatter utanför sin egen sektor. Jag hade uppe detta ifredags, i den debatt som jag hade då med försvarsministern. Jag hade tidigareställt en fråga om energipolitikenur totalförsvarssynpunkt till försvarsministern, och den bolladeförsvarsministern över till energiministern. har jag ställt en fråga tillfinansministern om något som är en mycket viktig finansiell fråga, och detkunde vara intressant att höra vad och finansministerntycker. Men då bollar finansministern över frågan till försvarsministern. Jag är litet kritisk till detta sätt att inte vilja gåutanför det egna fögderiet. Det kan ju inte vara till någon skada förstatsråden om de beaktar synpunkter som ligger utanför det egnaområdet. Militärutgifterna är naturligtvis en mycket viktig del avstatsfinanserna, och vi känner alla till storleken på kostnaderna för detsvenska försvaret. Jag är självfallet överens med försvarsministern om att allaär beredda att satsa relativt stora summor pä att hålla ett totalförsvar. Detgäller också vårt parti, även om vi har kritiska synpunkter på fördelningen,men det aren annan sak. Man kan ändå diskutera den inverkan som dessa utgifter har.Mycket ofta framförs det synpunkter om positiva effekter, som försvarsministernockså tar upp, som s. k. spin off-effekter, dvs.