prot · G80947 · 1984-12-31 00:00:00 — kan konstateras att jag fortfarande väntarpå någon form av svar på om finansministern långsiktigt vill verka för enharmonisering av arvs- och realisationsvinstbeskattningen till vad som gäller ivåra närmaste grannländer, samt om han anser det vara tillfredsställandeatt vid ett dödsfall av ett kvarlämnat arv av börsaktier skall kunnautkrävas i olika former av skatter. Man finner att alla andra typer av kvarlåtenskap ärbeskattade pä ett väsentligt lindrigare sätt. Sedan debatten har även framkommit i fråga omdet mycket uppmärksammade fallet med den stora kvarlämnade förmögenheten, attdet faktum att dödsboet begärts i konkurs har blivit en räddning förarvingarna, sä att de får ut någon del av arvet. Det kan knappast vara etttillfredsställande förhållande att arvsskatten och realisationsvinstskattenblir så höga att en konkurs blir det enda sättet för arvingarna att få någondel av arvet. Det blir närmast att utsätta nuvarande lagstiftning för åtlöjeinför en bred allmänhet. har även framkommit ganska nya ochanmärkningsvärda förhållanden om vad som händer om en arvinge faller ifråninom . Att alla dessa händelser borde motivera en grundlig översynav gällande bestämmelser borde för alla och envar vara ställt utom allt tvivel. Den avgående börschefen har i pressen medgivit atthan inte vill rekommendera äldre personer att äga för många börsaktier medtanke på den extremt hårda arvsbeskattningen av dessa. En äldre person som villlämna något efter sig till sina arvingar skall uppenbarligen skatteplaneraordentligt. Han skall inte äga börsaktier, helst inte kontanter, däremot gärnafastigheter med lågt taxeringsvärde och hög belåning, förutom olika typer avförsäkringar. Systemet håller på att göra vårt samhälle till ettsamhälle för de smarta, inte för oss vanliga människor. Det är onekligen ettbisarrt system som finansministern fortfarande vill försvara. Herr talman, det räcker inte med att hänvisa till sittandeutredningar. Nuvarande system blir ändå ett exempel pä vanstyre av politikeroch vanmakt för de enskilda skattebetalarna. Det måste till ett klart uttalandefrän finansministern om syftet. Trots detta noterar jag att finansministern ändå i dagenssvar, jämfört med svaret för tvä månader sedan, har en väsentligt positivareton i vad avser möjligheten till en omprövning av dessa förhållanden. Uppriktigt sagt förstår jag inte all denveklagan Per ägnar sig åt. Han vill ha en grundlig översyn avrådande lagstiftning. En sådan översyn pågår. Jag har deklarerat att jagså fort vi får några förslag är beredd att skrida till verket för attåstadkomma en förändring av lagstiftningen. Kan man mer begära om man vill reformera ett samhälle medde former och arbetsmetoder vi normalt använder i ? Vad begär PerWesterberg att vi skall göra mer än att se över lagen utifrån de riktlinjer somgäller och förklara vår vilja att förändralagstiftningen om vi får framvettiga, förnuftiga och realistiska förslag? 40 PER (): För det första kan det finnas anledning för finansministern attkommentera, om allvarligt stötande fall dyker upp som det har gjort det senasteåret. Om ett system går snett, och om verkningarna av gällande lagstiftningnärmast väcker åtlöje hos allmänheten, kan det ju finnas anledning förfinansministern att gå ut och tala om att någonting bör göras och att man skallförsöka komma till rätta med problemen med den extremt höga skattebelastningenpå just börsnoterade aktier. Dessutom kan det ju vara av intresse att veta omfinansministern vill deklarera en långsiktig vilja att försöka harmoniseragällande arvs- och realisationsvinstskatteregler med vad som gäller i våranärmaste grannländer. Detta skulle kunna underlätta för och lugna många gamlamänniskor. Omutbildningen i blockämnet svenska Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1984/85:259 om utbildningen i blockämnet svenska har frågat mig om jag är beredd att låta göra enöversyn av lärarutbildningen i blockämnet svenska och låta ämnet omfatta 80poäng som grund för lärartjänst, 1974års lärarutbildningsutrednings förslag om utbildning av lärare bereds f, n,inom . Jag avser att föreslå regeringen attför lägga fram ett förslag till en förändring av lärarutbildningenför , I detta sammanhang kommer jag att behandla ocksålärarutbildningen i svenska. Jag återkommer alltså i denna fråga närpropositionen läggs fram för . 42 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret på frågan, och jag seratt det kommer ett förslag till förändrad lärarutbildning . Vad jagär intresserad av att veta är i vilken riktning den förändrade utbildningenkommer att gå och hur gymnasielärarutbildningen kommer att se ut. Alarmerandeantydningar har inte saknats. Vad jag önskar är naturligtvis en förstärkningoch inte en försvagning av ämneskunskaperna. Desvensklärare som undervisar i gymnasieskolan har som grundutbildning iämnet antingen tvä betyg, 40 poäng, i vartdera ämnena litteraturhistoria ochnordiska språk eller 60 poäng i blockämnet svenska enligt 1969 årsstudieordning. Närutbildningen skars ned med 20 poäng 1969 saknades inte varnande röster. Manmenade att nedskärningen skulle innebära en allvarlig kvalitetsförsämring.Prutningen gick ut över litteraturen och dess historia, medan andra momentbibehölls oförändrade. Läroplanen i svenska förgymnasielinjerna innehåller fortfarande tämligen Om bevarande av den odontologiska forskningen i kvalificeradestudier av den äldre litteraturen och dess historia. Men med enutbildningsbakgrund av 8 poäng - 8 veckors studier i detta moment - är denyutbildade svensklärarna inte tillräckligt kvalificerade att undervisa pätreårsUnjerna. Det görs enskilda insatser - många kvalificerade lärare gör ettjättearbete på gymnasieskolorna, men det är inte tack vare utbildningen isvenska utan trots bristerna i denna. och har påtalatbristerna, och de har drivit en kampanj för bättre svenskundervisning. Statsrådet har också i budgetpropositionen förutskickaten uppstramning av undervisningen i litteratur med läroplansinventering och ettutökat timantal. Men utbildningsministern och regeringen drar inte de allramest närliggande konsekvenserna - en förstärkning av lärarutbildningen. Jag vill fråga om utbildningsministern är redo att lyssnapä lärarkandidaterna, på lärarutbildarna och inte minst på UHÄ, som harföreslagit en förstärkning på denna punkt. Jag är självfallet villig att lyssna på alladem som har goda förslag om hur man skall kunna förbättra lärarutbildningen.Detta arbete pågår nu för fullt. Mer konkret fär vi återkomma till resultatetav detta arbete i propositionen om ny lärarutbildning, som jag avser att läggafram , 44 (); Till dess en ny och bättre lärarutbildning isvenska kan träda i kraft har alltså de nyutexaminerade lärarna ettbristfälligt utbildningsbagage med sig. Därför vore det naturligt att man iavvaktan på ett bättre sakernas tillstånd, som utbildningsministern faktisktförutskickar, beviljade fortbildning där bristerna är som störst. Men mednuvarande system för fortbildning har dessa lärare inte stora chanser att få enämnesfördjupning. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1984/85:268 om bevarande av den odontologiska forskningen iMalmö 45Utbildningsminister : Herr talman! 1, om jag är beredd att medverka till att bevara den odontologiska forskningen i och 2, vilken synregeringen har på den plan som arbetats fram för fortsatt verksamhet vidhögskolan. Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har i uppdrag att redovisa ett underlag för ställningstaganden till hurberörda resurser för odontologisk forskning i skallinordnas i den samlade forskningsorganisationen. Ämbetet har delredovisatuppdraget, Idet underlag från i som UHÄ:s redovisning bygger påskisseras en organisation med externa inkomster samt statliga medel förforskning och forskarutbildning av ungefär nuvarande omfattning, UHÄ anser atten organisation med den inriktning och ungefärliga omfattning som skisserasfrån i bör kunna fortleva som en vital odontologiskforskningsorganisation. Verksamheteninom den odontologiska fakulteten vid i är enligtsamstämmiga bedömare mycket värdefull. Enligt min mening är det angeläget attverksamhet av detta slag även fortsättningsvis kan bedrivas i , Jag kommeri budgetpropositionen att lägga fram förslag avseende budgetåret1985/86, Ombevarande av den odontologiska forskningen i 46 (): Jag skall börja med att säga att jag upplever utbildningsministernsbesked som mycket positivt. Sedanriksdagen beslöt att avveckla grundutbildningen vid tandläkarhögskolani - ett beslut som jag naturligtvis fortfarande inte anser vara rikfigt-har det rått stor oro och osäkerhet bland personalen. har ocksä enstark vilja funnits vid högskolan att hitta former för fortsatt verksamhet iden riktning som riksdagsbeslutet ändå medger. Utgångspunkternaför det arbetet har varit, för det första, att hitta förutsättningar för enkoppling mellan specialisttandvård och efterutbildning och enforskningsorganisation. För det andra att bevara en specialisttandvård vidtandläkarhögskolan av en omfattning som svarar mot behoven i länslandsting och kommun. För det tredje att bedriva efter- ochvidareutbildning samt specialistutbildning för hela södra sjukvårdsregionen.För det fjärde att skapa ett internationellt centrum för tandvårdsutbildning iMalmö, Meden sådan organisation, som har skisserats vid högskolan och som UHÄ i principhar ställt sig bakom, kan personalinskränkningarna till följd av riksdagsbeslutetbegränsas till , Jag är glad över att utbildningsministern ger ett positivt besked närdet gäller fortsatt forskningsverksamhet vid högskolan i och när detgäller den plan som tagits fram för den fortsatta verksamheten vid högskolan.Det är ett besked som jag tror kommer att ge personalen den arbetsro som behövsför att man skall kunna fortsätta arbetet med den framtidaforskningsorganisafionen, Jagvill också göra det tillägget att en sådan här organisation medger - om det iframfiden skulle visa sig nödvändigt - att man återupptar en grundutbildningsverksamheti , Jagtolkar också iitbildningsministerns svar på min fråga så, att hon instämmer iUHÄ:s bedömning att det finns förutsättningar för att skapa en vitalodontologisk forskningsorganisation i med den inriktning och med den plansom man har tagit fram för högskolans del. Om villkoren för tillträde till högskolans ekonomlinje Sammanfattningsvis är jag glad över attutbildningsministern ger ett positivt besked när det gäller fortsattforskningsverksamhet vid högskolan i , Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1984/85:271 om villkoren för tillträdetill högskolans ekonomlinje har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder för att skapa övergångsbestämmelser för en viss kategorielever i årskurs 3 i gymnasieskolan när det gäller tillträde till högskolansekonomlinje. Det är universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) somfastställer utbildningsplaner för de allmänna utbildningslinjerna i högskolan,I dessa planer anges bl, a, villkoren för särskild behörighet, I augusti 1983beslutade UHÄ om villkor för behörighet att antas till den nya ekonomlinjen.Beslutet innebär att fr, o, m, - efter linjens start -tre årskurser i matematik på treårig eller fyraårig linje i gymnasieskolanskall krävas för behörighet, UHÄ gjorde uppenbarligen denbedömningen att en övergångstid pä närmare var tillräcklig för att geelever med inriktning på ekonomlinjen underlag för att välja lämplig studievägi gymnasieskolan. Enligt vad jag har inhämtat har UHÄ emellertid nu beslutatatt ge sökande med kunskaper i matematik motsvarande en årskurs pä nyssnämndalinjer dispens vid antagning till ekonomlinjen inför /86, 48LINNEA HÖRLÉN (fp): Jag tackar utbildningsministern för svaret pä min fråga. Vid besök i några gymnasieskolor i mitt hemlän har jag påmer än ett håll stött på problemet med antagningen till högskolans ekonomlinje.Den osäkra situationen för de elever som valt bort matematiken efter årskurs 1men som siktar till fortsatt ekonomutbildning har vållat uppenbara bekymmer.De bekymren hade inte behövt uppstå, om man hade vidtagit åtgärder föratt skapa övergångsbestämmelser. är emellertid dessa bekymmer tydligen ur världen. Detär naturligtvis inte bara jag tacksam för. Beskedet kommer att mottas medglädje av alla dem som berörs av det. Egentligen är det ändå märkligt att UHÄ skulle behöva sålång tid på sig som 1984 för att fä fram dekompletterande övergångsbestämmelserna. Jag antar att det nu har skett efterpåstötning frän departementet i anslutning till min fråga. Det är viktigt att beskedet sä snart som möjligt når uttill skolorna och yrkesvägledningen. Det är långt ifrån tillfredsställande attungdomarna först så härsent får klarhet i vilka villkor som gäller för antagningen till högskolan. Därförskulle jag också vilja ställa följande fråga till : Är detmöjligt att beskedet kan nå ut till skolorna före juluppehållet? 49 Utbildningsminister : Herrtalman! Det var som UHÄ informerade om vad som allmäntskulle gälla. Den informationen har således varit ute . Det är nu kvar fram till juluppehållet,men jag utgår från att detta värt frågande och svarande om ekonomlinjen ochförkunskaperna i matematik ges spridning, så att eleverna kan få del av vad somhar sagts. Om utbudet av enstaka kurser inom högskolan 50LINNEA HORLEN (fp): Det är bra om det kom ettfullständigt besked, men det hade i varje fall inte nått ut till den lokalanivån i gymnasieskolorna förrän . Därför har det faktisktuppstått en del bekymmer. är det att hoppas att informationen verkligen når fram,så att eleverna fär möjlighet att ta ställning till linjevalet. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1984/85:255 om utbudet av enstakakurser inom högskolan har frågat mig om regeringenplanerar att införa en centralstyrning av utbudet av enstaka kurser inomhögskolan. Med utgångspunkt i beslut med anledning avpropositionen (prop. 1983/84:52) om vissa högskoleorganisatoriska frågor haruniversitets-och högskoleämbetet (UHÄ) redovisat en första etapp av den del avuppdraget från regeringen som avsåg upprättandet av en s. k. minikrysslista.Frågan bereds i sedvanlig ordning i budgetarbetet. Jag avser att återkomma tillden budgetproposition. Då UHÄ:s redovisning endast omfattar en del av deämnesområden som kan komma i fråga, förutsätter jag att UHÄ återkommer ianslagsframställningen för /87. Jag har inte anledning att diskutera på vilket sätt UHÄsamverkar med de regionala och lokala högskolemyndigheterna för att ta framnödvändigt underlag för fullgörande av uppdraget. Jag vill emellertid göra heltklart, att regeringen inte avser att införa en centralstyrning av utbudet avenstaka kurser inom högskolan. Avsikten är enbart, vilket också framgår av dennämnda propositionen, att sådana ämnen vilkas utveckling och fortlevnad inte itillräcklig omfattning garanteras genom utbildningslinjerna skall omfattas aven nationell planering. En sådan planering skall ligga till grund för enansvarsfördelning mellan olika högskoleenheter i syfte att möjliggöra Om utbudet av enstaka kurser inom högskolan attkompetens inom alla berörda ämnesområden uppehålls inom högskolan totalt sett. 52 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Orsaken till att jag ställde frågan är att UHÄ har gått uttill högskolorna och begärt mycket ingående uppgifter om utbudet av enstakakurser. Detta har gett ett intryck av att UHÄ överväger en ganska omfattandeplanering av de enstaka kurserna vid våra högskolor. Bland dem som vill slåvakt om ett decentraliserat beslutsfattande också inom högskoleväsendet hardetta naturligtvis väckt en del oro. Jag uppfattar emellertid statsrådets svar på den härpunkten som klargörande, och jag tolkar det sä att minikrysslistan enbart skallomfatta ämnesområden där det finns risk antingen för kostsamma dubbleringar avkurser med ett smalt underlag eller för att ämnesområdet i fråga ställs heltutanför. Detta var förmodligen också regeringens intentioner, och detklargjordes mycket tydligt av utbildningsutskottet att det var fråga om sådanaämnesområden. Den formulering som använts i svaret, nämligen attplaneringen skall omfatta sädana ämnen "vilkas utveckling och fortlevnadinte i tillräcklig omfattning garanteras genom utbildningslinjerna", kandock skapa en viss tveksamhet. Jag kommer inte ihåg om det var dennaformulering som användes i propositionen - det är möjUgt - men jag tycker detär viktigt att fä fastlagt att det kan finnas ämnesområden som har en ganskastor frekvens, dvs. som läses i stor omfattning i enstaka kurser över helalandet, men som inte garanteras genom utbildningslinjerna. Exempelvis inom dethumanistiska området finns det en del ämnen som har sin bas i enstaka kurser,men som trots detta har en ganska stor frekvens. Såvitt jag förstår kan detinte vara nödvändigt att ta med sådana ämnen i minikrysslistan. Jag hoppas alltså att det bara är ämnen som i praktiken är"hotade" som skall vara med på minikrysslistan. 53Utbildningsminister : Herr talman! Jag vill gärna säga - ocUdet är trevligt att ibland få göra det i de här frågedebatterna-- att jaginstämmer helt i tolkning, 54 (): Jag tackar naturligtvis för denna markering.Jag har förståelse för att statsrådet inte kan stå här i ochkommentera UHÄ:s handläggning, men jag utgår ifrån att också UHÄ noterar vilkeninställning regeringen har i den här frågan och att man inte genomför någotplaneringsarbete som inte behövs för att fullgöra statsmakternas intentioner. Jag antaratt UHÄ har fullt upp med viktiga och trängande arbetsuppgifter ' Nr 47 och att man alltså inte ägnar sig ät någonting som ipraktiken är onödigt, ii/iSn pn Överläggningen var härmed avslutad, Om underhållet av Tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, , ,.. . 15 § Svar på fråga 1984/85:217 om underhållet avkustartilleriets fartyg har frågat vilka åtgärder jagämnar vidta för att motverka att underhållet av kustartilleriets fartygeftersatts. Frågan är ställd med anledning av vissa tidningsuppgifter om attmarinens verkstad i är underbemannad, vilket bl, a, medför att fartygrostar sönder och beredskapen urholkas. Inom marinen omfördelades f, n, ekonomiska resurser tillubåtsskyddsom-rädet, vilket bl, a, innebär att insatser inom andra områden t,ex, materielun-derhåll tillfälligt ges lägre prioritet. De fartyg som åsyftar i sin fråga tordevara vissa av kustartilleriets transportbåtar. Dessa båtar har länge varit idrift och skall ersättas. Behovet av underhållsåtgärder får bedömasmot bl, a, den bakgrunden. Jag utgår ifrån att de fartyg som används ärsjövärdiga och att sjösäkerheten därför inte eftersatts. Beträffande frågan om bemanning vid marinens verkstad iVaxholm vill jag erinra om att personalstyrkan vid alla försvarets verkstäderskall anpassas till efterfrågan på verkstadskapacitet. Mot dennabakgrund finner jag inte anledning att vidta några åtgärder. 56 (): Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret. En del av det som återfinns i svaret kan jag kanske inteifrågasätta; det gäller då det som sades om båtar som länge varit i drift ochinom kort skall ersättas. Det kan emellertid finnas andra synpunkter på detta,och för min del vill jag poängtera att det är viktigt för förtroendet för vårtförsvar att den här typen av uppgifter tas på allvar. Att värna om vårt försvarär också att tillse att materiel som skall användas är i gott skick och attyrkesskicklig personal finns att tillgå. Det är viktigt att i nuvarande lägeinte avstå från att utnyttja produktionskapacitet pä verkstaden. Här har manalla möjligheter att via presumtiva kunder se till att utnyttja kapaciteten ochge underlag för jobb. Det finns kunder inom både polisen och tullen. Personalkostnaderna är oftast det första som man ser övernär budgetramarna minskar, men jag tror att det vore intressant även förstatsrådet att i grunden följa upp något rationaliseringsbeslut för att se omteori och Nr 47 verklighet stämmer och förvissa sig om att inte någon annan får ta Måndaeenden kostnaderna- till förfång för det som vi är satta att besluta om. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1984/85:236 om skyldigheten att göravärnplikt har, med anledning avpressuppgifter om att tennisstjärnor håller sig borta från mönstringen ochdärigenom slipper värnplikten, frågat vad jag avser göra för att täppa till dekryphål i värnpliktslagen som möjliggör detta. Enligt vad jag förstår syftar på uppgifternai en artikel i tidningen om att tennisstjärnor skulle smita frånvärnplikten genom att flytta utomlands. Då en värnpliktig stadigvarandebosätter sig utomlands, kan de skyldigheter som följer med värnplikten inteutan vidare göras gällande. Den som tillfälligt vistas i ett annat land,exempelvis för att spela i en tennisturnering, måste anföra bärande skäl föratt hans skyldighet att inställa sig skall bortfalla. Skälen prövas av demilitära myndigheterna frän fall till fall. Jag finneringen anledning att låta ändra på den rådande ordningen. 58 (): Jagber att få tacka försvarsministern försvaret på min fråga. Jag tycker dock att svaret kunde ha varit litet meraklarläggande. Som jag bedömer saken är det viktigt att regering ochriksdag klart säger ifrån att den allmänna värnplikten är en skyldighet somåvilar varje svensk manlig medborgare och att det inom angivna ramar inte finnsplats för en sådan favorisering att en speciell grupp pojkar helt enkelt kansmita ifrån sitt ansvar. Efter att ha läst intervjun med den unge tennisspelarentyckte jag först att det hela mera verkade vara en omogen pojkes skryt överens. k. kupp, nästan som skryt över att han lyckats "palla" äpplen igrannens trädgård. Han förstod tydligen inte det allvarliga i handlingssättet. När jag forskade i själva sakläget visade det sig ocksåatt uppgiften var riktig; flera av våra bästa tennisspelare har hållit sigundan militärtjänsten på ett oriktigt sätt. Någon dag efter det att massmedia presenterat uppgifter omtennisspelarnas inställning till den s. k. lumpen var jag på årsmöte medSvenska olympiska kommittén. Där träffade jag större delen av våra främstaolympiadeltagare. De var där för att hyllas för sina insatser i ochLos . Deras inställning var glasklar. "Lumpen" skulle allagöra. De var, kort sagt, arga över att några försökte smita undan.- Flera idrottsledare var också bekymrade. Det var dåligreklam för svensk elitidrott att några tennisstjärnor agerade på detta sätt.Elitidrotten har ett stort stödi opinionen i , och samhället ställer ocksä upp pä mänga sätt just förvåra folkkära stjärnor. De får hjälp ekonomiskt inför t. ex. olympiader. De fårhjälp, så att de kan förena utbildning och elitidrott. De får möjligheter attgöra militärtjänsten på s. k. idrottsplutoner eller i form av andraspecialarrangemang. Själv är jag ordförande i . Jag harvarit med om att förhandla med militära myndigheter om lämplig tjänstgöring ochplacering vid förband där det funnits simbassänger och bra träningsmöjligheter.Det har gått bra. Våra stora världsstjärnor - såsom , och - och våra fotbollsproffs har alla gjort"lumpen". De har inte mått illa av det idrottsligt. En av grabbarnapå sade; "Lumpen är nog bra för de flesta. Grabbarnauppfostrar varandra." Slutligen, herr talman, vill jag ge denna fråga en annandimension. Jag var på besök hos en ung jordbrukare i värnpliktsåldern. Han haderedan bildat familj. Han var bekymrad över hur han och hans unga sambo skulleklara av problemen hemmavid medan han gjorde militärtjänsten. Även han sade:"Jag har aldrig funderat över om jag skulle göra lumpen tidigare. Men närjag hörde att tennisspelarna kunde hålla sig undan, då började jagfundera." Svaret från försvarsministern behöver vara litet klarareockså med tanke på försvarsviljan och rättvisan i stort. Om skyldigheten att göra värnplikt Jag håller med om det nyttigamed att även våra idrottsstjärnor gör militärtjänsten. Det övervägande antaletav dem gör militärtjänsten. Jag skulle dock naturligtvis helst se att våraelitidrottsmän som flyttat utomlands ocksä valde att fullgöra värnplikten. Detfinns ju särskilda idrottsplutoner för att göra det lättare för dessa att klaraav tjänstgöringen.