prot · G80975 · 1984-12-31 00:00:00 — I kan det betyda ökadeleveranser av Domnarvsplåt, större leveranser av fjädrar från fabriki och mera biluiensilier från , för alt ta några exempel. Bergslagsdelenav vårt land har emellertid farit illa under de starka strukturomvandlingarna.Jag har tidigare stått i kammarens talarstol och räknat uppelt antal gruvor som inte längre bryts och stålverk som lagts ned Det rör sig om ca 15 000 arbetstillfällen som försvunnit i de drygt 20 kommuner som brukar räknaslill Bergslagen. Omställningar av mera grundläggande slag kan innebärarisker för att reaktionära krafter får fritt spelrum. För att motverka det harsocialdemokrater och medlemmar i sökt inventera arbetsmarknadensproblem, väl medvetna om att vi varken kan eUer vill isolera oss med allabekymmer. Jag skall inte upprepa siffrorna för befolkningsminskning,utflyttning, ålderssammansättning och arbetslöshet. De är i stort sett bekantasedan förut. Vi kan, som en gemensam nämnare,konstatera att vi behöver fler företag i , både medelstora och små.Stöd behövs lill en och till en vidgadinfrastruktur genom direkt hjälp från samhällets sida. Ser jag på kan jag konstatera att dentekniska infrastrukturen måste utbyggas. Vägnätet behöver förslärkas och gesökad kapacitet därför att en avsevärd del av godstransporterna sker per bil. 1fråga om de tyngsta transporterna har järnvägen fortfarande en dominerandebetydelse. Av den totala trafiken i landet passerar nära nog en femtedel genomlänet.-Av dessa transporter lar Domnarvet och Trätåg ca 1,5 miljoner tonvardera -transporter av timmer och massaved. Bangårdarna, särskilt den iBorlänge, är flaskhalsar som behöver åtgärdas. Moderniseringen av telenätet börforceras. Västerbergslagen är särskilt pressat f. n. Vi väntar också på de centraladelarnas anslutning lill bredbandsnätet, alltså det fiberoptiska nätet. De stora industriföretagen behövs, men deras dominans iden enskilda ortens näringsliv måste brytas. Deras sårbarhet är besvärande iperioder av kriser. har vi haft anledning att tala om Vikmanshyltanoch enbart i negativa termer. har man viss erfarenhet frånindustrins diversifiering i dessa samhällen. Säkert är större delen av svenska folket, nu som tidigare,beredd till uppoffringar i syfte att hjälpa landsdelar där så kan behövas. Menden första och avgörande förutsättningen är att bördorna bärs solidariskt. När det gäller att skapa sysselsättning, alt räddaregioner, då borde solidariteten gälla alla samhällsgrupper. Här ser jag detemellertid som lämpligt med en varning i anslutning till mitt inledande tal omvalåret. Solidariteten tycks inte vara ledstjärna i alla läger. Några ser istället som sin främsta uppgift att odla egoism och hatkampanjer. Dessahalkampanjer, som medlemmar i tycks leda, kan manlycka att de äldre borde ta avstånd ifrån. På den punkten instämmerjag helt och fullt med uppfattning som den återgavs i ettinlägg i . Också har varit innepå den här frågan i sitt anförande. Formerna för valupplakl väcker trista ochonda minnen hos många av oss. I såg vi tyvärr ell förebud omkampanjen . Se fill alt tygla de dunkla känslorna! Krafterna bör kunnaanvändas lill vettigare uppgifter. Det är en ärlig uppmaning. Men efter det vihar bevittnat här är del säkerligen stor risk att fortsättningen inteblir bättre. 83ERIK HOVHAMMAR (m): Jag skall inte la upp någon debatt med YngveNyquist om de politiska ungdomsförbunden och deras aktiviteter. Det får andragöra. Låt mig börja med att säga alt trots allt tal om att delinte skulle bli några skattehöjningar lade regeringen fram förslag om höjningav reklamskatten. Det var den 75;e skattehöjningen sedan den nuvaranderegeringen tillträdde. Sammanlagt har regeringens skattehöjningar betytt allsvenska folkel fått punga ulmed ytterligare 30 000 milj. kr. till del allmänna. Del är mycket pengar. Delär fråga om både direkta och indirekta skaller. De svenska energiskatterna, för all la ell exempel, saknarmotstycke vid en internationell jämförelse. De innebär ökade kostnader både förindustrin och för allmänheten. är nu på rätt väg - del har varit tematför många socialdemokratiska talare i den här debatten. Men industrinskonkurrenskraft försvagas, och allmänheten får dyrare produkter, eftersomökade kostnader för näringslivet alllid ytterst drabbar konsumenterna ochverkar inflationsdrivande. Skatternasinverkan på inflationen borde finansministern ha tänkt på när han överambitiöstoch storordigt förklarade alt inflationen kunde beräknas stanna vid4 %. Sambandet mellan inflation och skalletryck visas bl. a. av att ,som har del högsta skattetrycket i västvärlden, också har den snabbasteinflationen. toppade inflationsligan, men under årets gick förbi på grund av punklskaltehöjningarna i december.Prisstegringarna i blev 1984 mer än dubbelt så stora somfinansministern räknat med. Tyvärr förefaller hans ambitiösa mål attinflationen endast skall vara lika lösligt grundat som förhoppningarnaom del gångna årets inflation. Inflationen är inte endast stöld frånsmåspararna utan också orsaken till att konkurrensförmågan hos svensk industrihåller på att urholkas. Resultatet av den snabba svenska inflationen bliralltså fortsatt hög arbetslöshet - visserligen, som många har påpekat idebatten här , statistiskt dold genom vissa kosmetiskaarbetsmarknadsåtgärder men i verkligheten skrämmande hög. Del går inte altglädja sig över arbetslöshetsstatistiken förrän de många som är föremål för olikaarbetsmarknadspoUtiska åtgärder fåll fasta jobb ute i näringslivet. Även om det just nu går bra för den svenskaexportindustrin, främst beroende på uppgången i den amerikanska ekonomin ochden höga dollarkursen, har som sagt den svenska inflationen börjat fräta på vårkonkurrensförmåga. Vårt värsta konkurrentland, , har en betydligtlägre inflationstakt än . Om man lar genomsnillet för perioden 1975-1984var inflationen i mot 4,2 %i , medan ökningen i industriproduktioneni var mot i . Också delta visar hur inflationenpåverkar vår konkurrenskraft. Höjningen av skatter och utgifter ökar direktnäringslivets kostnader, och lill detta kommer sedan de kostnader som består iall lönlagarna får högre löner för att kompenseras för de genom skatterna ochavgifterna höjda levnadskostnaderna. Reduceras inte skattetrycket kommer denrullande snöbollen att växa lill ell snöskred. Av, vågar jag påstå, vallaktiskaskäl vill regeringen inte vidta de besparingsåtgärder som behövs för all minskaskalletrycket. Den höjda förmögenhetsbeskattningen motverkarockså industriinvesteringarna i framför allt de små och medelstora företagen,de företag som är så vikliga för sysselsättningen och om vilka det talas mångavackra ord inte minst ett valår. Den höga förmögenhetsskatten i förening medandra skatter och marginalskatten tvingar många familjeföretagare all 12 protokoll 1984/85:74-75 ta utnominellt myckel höga löner för alt kunna fullgöra sina skyldigheter gentemotdet allmänna. Den höga förmögenhetsbeskattningen och även arvsskatternaförsvårar också generationsväxlingar i företagen. De är helt enkelt ingentingannat än en broms på den ekonomiska utvecklingen. Med de sysselsättningsproblemsom vi nu har är del rent oförnuft att bromsa den industriella och ekonomiskautvecklingen. Del är ett allmänt missnöje i landet med de högaskatterna, och ändå tänker de flesta människor inte på hur starkt skattetrycketi verkligheten är. Man tänker på sin skattsedel och kanske också på momsen, menman vet väldigt litet om hur många olika skatter som döljer sig bakom deprodukter som når affärsdiskarna: Hur många tänker på all den som köper l.ex.en läskedrycksflaska för låt oss säga . i skall genomall produktionen är belagd med skatter i olika led och av olika slag? Del ärgenom smygskaller av olika slag i förening med direkta skatter som harfält det högsta skattetrycket i hela västvärlden. De olika skatterna tar ocksåmer än halva bruttonationalprodukten. Del är inte bara skatter lill stat och kommunsom näringslivet har att betala. Det skall också betala till löntagarfonderna,denna underliga skapelse som man tvekar om ifall de är myndigheter eller någothelt annat -något stort, grått, namnlöst. Del beräknas att näringslivet 1984fått betala ca 4 200 miljoner till detta svårdefinierade kollekliv. Av deltabelopp är närmare 700 miljoner s. k. löneavgifter. Min partikollega påpekade i sitt anförande vilka negativa effekter somlöntagarfonderna har fåll för . Så är del över hela vårt land. Med tanke på alla skaller och avgifter är det inte såunderligt all haft en sämre produktionsökning änvåra nordiska grannländer och i dess helhet. väntas tillväxten i vårbruttonationalprodukt bli , dvs. något enligt regeringensbedömning och något under enligt . Också när del gällerindustriproduktionen kommer vi under innevarande år att ligga efter bådeDanmark och . Den socialdemokratiska tidskriften i politiken nr20 från , som jag läste för en lid sedan, hade en ledaremed rubriken . Det sägs idenna ledare all del "finns fog för kraven all dra in del storapenningöverflödet i företagen". Man säger vidare alt vinst- ochlikvidilelsindragningar från näringslivet beräknas lill 27 miljarder medanvinsterna i näringslivet uppskattas lill 50 miljarder. Den socialdemokratiskatidskriften förefaller vara myckel belåten och stolt över detta. Men vad somskett och sker är inte något annat än en form av konfiskation. Man måste semycket ljust - eller kanske rättare sagt rött - på tillvaron om man inte inserall sådana här skatter och indragningar minskar både konkurrensförmågan ochinvesteringarna, som de ökar arbetslösheten. Är man påsocialdemokratiskt håll helt aningslös när det gäller näringslivelsarbetsförhållanden? Eftersom man inte kan betvivla socialdemokratins goda viljamåste det hela skrivas på okunnighetens konto. Regeringen har själv gjort alllför att motverka ell av sina stora löften under den förra valrörelsen, nämligen att skapa nya och tryggajobb. Del är uppenbart all den nuvarandeutformningen av vårt skattesystem i förening med del höga skattetrycket ärdirekt farligt för hela vårt samhälle och innebär en stor risk för framliden.Det är allmänt bekant att många begåvade, yrkesskickliga forskare och affärsmän- inte bara toppidroltsmän - har lämnat vårt land på grund av skattetrycket.Det har av samma skäl varit svårt att locka utländska forskare hit. En sak har lärt oss: socialdemokratiskaregeringar och högre skaller hänger ihop som ler och långhalm. Resultatet avblandningen blir att vårt land släpar efter vid internationella jämförelser,att vår konkurrensförmåga minskar och att vi får räkna med en ökad och fortsatthög arbetslöshet. Detta kan regeringens skrytvalser inte dölja. 84IVAR (): Det hör lill ordningen alt svarar förnytänkandet och lägger fram konkreta och framåtsyftande förslag. Dessa förslagblir med stor säkerhet ifrågasatta av de övriga partierna och i många fallförhånade, men historien visar all vi ofta får helt rätt. Ni minns säkert alla hur del lät när vi hävdade att detgick bra att spara av den energi som vi uppvärmde våra bosläder ochlokaler med. Orealistiskt dagdrömmeri, ekonomiskt omöjligt, läldel i slutet av1970-lalei. vet alla att t. o. m. vi i underskattademöjligheterna. Med god ekonomi kan vi nå längre, mer än ända fram. När vi i början av 1980-talel hävdade värmepumpsteknikensmöjligheter att lönsamt ersätta heivalteniunnlar och koleldning blev vi ocksåförhånade. Värmepumpslekniken fick sin chans, och vi fick åter räll. hävdar etanolens möjligheter all markant ökavår försörj-ningslrygghet, underlätta övergången lill blyfri bensin, skapasysselsättning, förbättra bytesbalansen osv. Vi upplever just nu en intensivkampanj mot etanol från oljebranschen och dess medlöpare. Vi i kommerall med sakliga argument göra allt för att driva denna fråga till en positivlösning. Får etanolen sin chans, då kommer vi åter att få rätt. Låt mig nämna några av huvudargumenten för svensk etanol.Den kan helt baseras på inhemska råvaror, och produktionen ligger helt i linjemed oljeersältningsmålel. Vår försörjningstrygghet förbättras. Vid produktion avetanol på spannmål erhålls stora kvantiteter proleinfoder. Vid avspärrningblir del brist på proteinfoder, vilket snabbi kommer all begränsa bl. a. vårvärdefulla mjölkproduktion. Förenklat innebär etanolproduktion av spannmål atttvå tredjedelar av spannmålens energi blir etanol. Kvarvarande energi ochpraktiskt taget all protein återfinns i proteinfodrel. På grund av proteinetsvärde betyder detta proleinfoder lika myckel för bibehållen mjölkproduktionsom om vi använt hela den spannmålskvanlitei som åtgått föreianolpro-duktionen. Denna dubbla effekt är självfallet av stor betydelse förvår försörjningstrygghet. Detta är lika självklart av intresse för hela svenskafolket, och ingen borde komma på tanken att speciellt belasta bilisterna fördetta. När vi slår inför introduktionen avblyfri bensin och raffinaderierna slår inför nyinvesteringar för all klaradelta - successivt rör del sig om miljardbelopp - bör del vara rikligt altsalsa en del av dessa på inhemsk produktion av oktantalshöjande komponenter ochdärigenom främja de energipoliliska målen. får vi - utöver sysselsättningseffekter ochpositiv inverkan på skogs- och jordbrukspolitiken - marginella miljöeffekter.Dessa beslår i all utvecklingen mot alltmer olefinrik och aromatrik bensinmotverkas och bensenvolymen minskas, vilket leder fill vinster i distributionsledet. Direkt påverkas avgasutsläppen vid låginblandning avetanol endast i ringa omfattning, då katalytisk rening kan användas ulanetanolinblandning, men etanolinblandningen underlättar övergången lill blyfribensin och kan därigenom indirekt få en betydande positiv miljöeffekt. Större direkt effekt på avgaserna erhålls vid användningav etanol för drift av dieselmotorer. tvåbränslesystem - ca 15 %diesel och etanol - erhålls betydande miljöfördelar. Delta syslem börfrämjas, då det ännu inte finns någon bra reningsteknik för dieselmotorer. Delär realistiskt i första hand för bussar i tätortstrafik. Över 40 miljoner bilar körs medalkoholinblandning i bensinen. I har av bensinenalkoholinblandning. Till större delen är del metanol, som är betydligtaggressivare än etanol. De flesta bilister fyller karburatorsprit, dvs. etanol,i sin bensintank för all undvika isbildning. Del har ungefärsamma effekt som låginblandning av etanol. Det finns alltså en mycket stor erfarenhet, som vi måsteutnyttja för alt undvika de få negativa effekter som kan uppslå. I satsar man på etanol. Med hjälp av betydandeskatterabatter har i byggts upp en betydande produktion avgasohol som är en blyfri bensin etanolinblandning. Försäljningen var1981 3 miljoner m"*. 1983 var den uppe i 17 miljoner m', och prognosen förinnevarande år är 30 miljoner m, vilket är sex gånger den svenskabensinförbrukningen. I säljs gasohol som en bensin med högre kvalitet ochhögre oktanlal, i allmänhet också lill ell något högre pris. I marknadsföringentalas om "etanolförbältrad" bensin. De stora försäljningsframgångarnatyder klart på alt bilisterna har kommit till samma positiva slutsats. ärVolvos största personbilsmarknad. Såväl som körs på gasohol i ,och fabrikanternas garantier gäller fullt ul. Den skattefrihet som vi har krävt och som skatleulskoltetenhälligt har begärt att få utredd framställs ibland som subventioner. Jag villbara poängtera alt nästan allt vårt oljesparande och all vår oljeersällning harskett genom skallefrihet. Skulle vi särskilja etanolen från annat inhemsktbränsle, skulle vi i logikens namn också tala om alt den minskning av oljeskatleroch avgifter som har uppkommit genom att vi har minskal vår oljekonsumlion medbortåt 13 miljoner m' olja också skulle ses som subventioner - istorleksordningen 5-6 miljarder. Detta beskriver hur orimligt del är all betrakta skallefrihet för inhemskt bränsle som ensubvention! Ser vi på den skatt som betalas via del arbete som går åtvid etanoliillverk-ningen finner vi att etanolen sannolikt ändå ger bättreskatteintäkter till staten än den importerade oljan. har motionerat om försäljning av statensvattenkraft. Del har väckt berättigad uppmärksamhet, men del finns skäl allstryka under några av de viktiga argumenten och bemöta några av de motargumentsom har skymtat i debatten. Varje företag som har för stora skulder måste se över sinatillgångar och överväga om skuld- och räntebördan kan minskas genomförsäljning. Många industriföretag har på detta sätt ordnat upp sin ekonomi.Staten bör pröva även dessa möjligheter. Det är viktigt alt försäljningsintäkterna frånvattenkraften används för att minska statens skulder och inte till konsumtion.På så sålt kan statens räntekostnader minska med minst 10 miljarder kronor.Detta innebär motsvarande lägre skatteuttag. är räntekostnaden på statsskuldenstörre än all statlig skatt på inkomst, realisafionsvinsl och rörelse. Dettabevisar behovet av alt snabbt få ned statsskulden. 100 miljarder är myckel pengar. Finns det köpare till alladessa aktier? Del faktiska förhållandet är all del inte behövs några nyapengar. Om statens upplåning minskar i samma omfattning som intäkterna frånaktieförsäljningen så blir det ingen extra belastning på kapitalmarknaden. Detta förutsätter förslås alt hela kapitalmarknaden stårtill buds för försäljningen. All bara använda börsen som försäljningskanal ärknappast lämpligt. Varför inte en folkaklie, som säljs på ungefär samma sättsom statsobligationer? Detta bör garantera del spridda ägande som är målsättningenför försäljningen. En vatlenkraftsaktie bör vara en minst lika intressantplacering som en statsobligation. Detta ger en del indirekta effekter som är myckelpositiva. Valtenkraflsak-tien ger låg avkastning, men betydande värdetillväxt -obligationerna hög avkastning och liten eller ingen värdetillväxt. Obligationernaökar konsumtionen och utgör en press uppåt på inflation och ränta.Vatlenkraftsaklierna får omvänd effekt - en press neråt på räntan ochinflationen. Detta är gynnsamt för såväl konsumenter som staten. Att bytakortsiktiga, dyra lån mot långsiktigt sparande i vattenkraft är enhuvudmålsättning för förslag. Vi har också förslagit att skall delas upp påfyra bolag. Det syftar lill en effektivare verksamhet och därmed lägreelpriser. Alt samla den förnyelsebara elproduktionen - vind och vatten - i ettbolag syftar till alt denna typ av produkfion skall utvecklas på egna meriteroch inte åderlåtas på resurser för all stödja t. ex. framlida kolkondens. Sammankopplingen av kärnkraften och storkraflsnälet ärmotiverad av det speciella ansvar som staten har för dessa två verksamheter. "Samordningen" av den nordiska elproduktionen bör ligga på ettstatligt företag, och kärnkraftsavvecklingen bör staten la aktiv del i. I debattenhar hävdats att drasfiskt har övervärderat vattenkraften och att en försäljning av statens vattenkraft inte allsskulle ge de intäkter vi förutsätter i vår motion. Såväl socialdemokraterna somIndustriförbundet har anledning alt försöka nedvärdera vattenkraften -socialdemokraterna för att de inte vill sälja och därför måste minska tyngden iargumentet att statens skuld- och räntebörda kan minskas väsentligt genomförsäljning av vattenkraften. medlemmar är intresseradeköpare av vattenkraft bilUgt. Det är helt naturligt. kan mycketväl tänkas spela med i denna lågvärdering för alt gynna kapilalplacerare. Jag skallkort analysera några av värderingsalternativen. Socialdemokraterna har ställt som krav på löntagarfondernaatt de skall förränta sitt aktieinnehav med realt . Det har bedömts som ett kvalificeratkrav - många är tveksamma lill om del kan uppnås. Vi har ett råkraftspris på /kWh. De rörligakostnaderna för vattenkraft är låga, maximall . Detta innebär attkapitalavkastningen är ca /kWh. Ingen har betvivlat attelpriset kommer att stiga med minst inflationen sett över en längre lidsperiod.Om vi då väljer löntagarfondernas förräntningskrav på så skulle del varamotiverat att betala . och per kWh i årskapacitet. 1984producerade Vallenfall vattenkraft. Om vi reducerar det lill ochsätter värdet till . per kWh kommer vi till den imponerande siffran av137,5 miljarder. Då har vi ändå inte åsätt distributionsnät och oulbyggdafallräiter något värde. Med detta beräkningssätt skulle alltså ViVabolaget varavärt 150 miljarder. hade vi i ett ganska uppmärksammatersällningsär-ende avseende Sölvbacka strömmar. Den beräknade elproduktionen iprojektet var 71 GWh. Det ursprungliga ersättningsbeloppet enligt Gullnäsutredning 350 milj. kr., dvs. ell pris på . per kWh priser.Uppräknat med hänsyn till en inflation på i genomsnitt blir aktuellt . Dock stödde vatienrätlsrådel Per krav på enreducering av ersättningen. Den faktiska ersättningen blev därför totalt 240milj. Det bör noteras alt socialdemokraterna inte av egen kraftifrågasatte den första beräkninen av vattenkraftens värde i Sölvbacka. Förstefter intensiv utbildning från sida i näringsutskotiet anslöt sigsocialdemokraterna fill vad som då ansågs vara en låg värdering avvattenkraften. Jag har här redovisat elt par av de konkretaförslag som har framlagt till årets , förslag som om degenomförs får en långtgående positiv effekt på ekonomi, sysselsättning, miljöoch bytesbalans. Del är min förhoppning alt vi i konstruktiva överläggningarskall komma fram till en gemensam uppfattning om all dessa förslag måste få enfullödig chans. Då vet jag att vi alla skall kunna konstatera hurförnuftiga beslut vi har varit med om att fatta. Under delta anförande överlog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 85LAHJA EXNER (s): Den allmänpolitiska debatten öppnadesav genom ett frontalangrepp på socialdemokratin. Det innehöll bl.a. en riklig bredsida mot den socialdemokratiska familjepolitiken. Det var ioch för sig inte någon nyhet. Familjepolitiken kommer upp senare i åretsdebatt, och socialministern kommer säkert att redovisa del socialdemokratiskaalternativet. Men jag kan ändå inte låta bli all göra en kommentar lill UlfAdelsohns påslående att det socialdemokratiska kvinnoförbundets politiskaprogram förbjuder kvinnorna all stanna hemma och la hand om sina barn. Såsom kvinna och mor måste jag protestera mot en så grovmisstolkning av något som har formulerats av tusentals och åter tusentalskvinnor och där årtiondens erfarenheter, verkliga behov och barnens bästa harfått styra kraven på familjepolitiska lösningar. 1 programmet formulerade vi en helhetssyn på familjen i samhället. Viskisserade en modell av ett samhälle som skulle göra del möjligt att förenautbildning och förvärvsarbete med föräldraskap och gemensam frilidssamvaro.Arbetet, boendet samt mannens och kvinnans förhållande till barnen ochbarnomsorgen såsom ett viktigt komplement till familjen hör ihop. De svenska kvinnorna har i praktisk handling visat att devill förena utbildning och förvärvsarbe med föräldraskap. En ständigt ökandeandel av kvinnorna söker sig ut lill arbetslivet. Den utvecklingen talar silltydliga språk, och socialdemokratin ser även kvinnornas vilja lill arbete såsomen stor tillgång och vill motsvara kvinnornas förväntningar på delaktighet isamhällsbyggandet. Tyvärr får man en känsla av all det socialdemokratiskakvinnoförbundet är ganska ensamt bland de politiska kvinnoförbundenom all driva frågan om arbete ål alla kvinnor, inte bara ål de välutbildade somhar förmåga all tala för sig. Kvinnor med erfarenhet av industriarbete är inte särskiltvälrepresentera-de i denna kammare. De är en ganska tystlåten grupp isamhället, och förklaringen lill detta ligger säkert i del faktum att många avde typiska kvinnosysslorna i industrin har varit lågslalusjobb, tempoarbelenulan någon egentlig utbildning. förändras även industriarbetet i mycket snabb takt,och de nya jobben ställer helt nya krav på både teoretisk utbildning ochyrkesutbildning. Den nya situationen och kvinnornas ökande förvärvsfrekvenskräver nytänkande vid val av utbildning och arbetsuppgifter. Delta ställerkrav på samhället och på oss kvinnor. Regeringens kampanj för all rekrytera fler kvinnor lillindustrin är ett bra exempel på hur samhället kan driva på frågan om arbete ålalla kvinnor på en föränderlig arbetsmarknad. 10 milj. kr.