prot · G809133 · 1984-12-31 00:00:00 — Sådana har funnits iden jugoslaviska marinen och förmodligen också i andra mariner i mer än tio år.Men våra militära chefer i den svenska marinen stod somfallna från skyarna när det började talas om miniubåtar - åtminstoneframställde de sig själva på det viset. Jag tycker att det är ganska anmärkningsvärtoch att det hela borde ha utsatts för mycket hårdare granskning, för så ont ompengar har man inte haft att man inte hade kunnat följautvecklingen på detta område. Det är egentligen struntsummor som de farkostersom man nu skaffat sig kostar i jämförelse med hela militärbudge- Varför har man inte följt utvecklingen? Vad har avdelningen för taktiki marinstaben gjort när man inte följt upp saken? Man kundeåtminstone ha skaffat sig konstruktionsritningar och litteratur och läst omdetta, eftersom det uppenbarligen inte varit särskilt hemligstämplade sakersom det gällt. När man sedan, speciellt i samband med Hårsfjärdshändelserna,började tala om andra undervattensfarkoster än konventionella ubåtar, lät detså som det skulle vara en sensation för svenska marinofficerare, Alla partier i riksdag borde egentligen enas ochställa frågan: Varför har detta misskötts? Vilken annan statlig myndighet somhelst som hade missköttsig på detta sätt skulle säkert bli utsatt för storaanmärkningar, men i det här fallet har ingenting skett. Vi har därför ställtett krav att man skall ta reda på varför detta inte har blivit gjort. Detsamma gäller också den helt uppenbara och öppnakränkningen i , första gången i , Det har fortfarande intelämnats någon rejäl och rimlig förklaring från de militära myndigheterna imarinområdet i hur det kunde komma sig att den ubåten oupptäcktkunde komma så långt in i de svenska vattnen. Det är också en sak som bordeuppmärksammas mera. Man borde inte tillåta att de militära cheferna ochmyndigheterna framstår som några som inte har fått tillräckliga resurser ochsom därför inte har kunnat följa upp det här och inte haft möjlighet att skötasitt arbete, för det har de haft och det borde de ha kunnat göra på ett bättresätt än vad som har skett. När det gäller anskaffningen och utvecklingen avflygvapensystemet JAS, är vi nu uppenbarligen de enda som vidhåller att dettavar ett misstag och att det inte skulle ha fått förekomma. Det sägs mycketkortfattat i utskottsbetänkandet att pågår som planerat. Vi harställt frågan hur man skall komma till rätta med planeringsramen. Projektetplaneras ju efter en ram som är 800 milj, kr, större än den ursprungliga. Ochlägger man på inflationseffekterna kommer man upp i en bra bit över 1 miljard,utöver vad som har anslagits av . Vi tycker att det äranmärkningsvärt, och det har vi sagt i vår motion, men utskottet tycker inteatt det är någonting konstigt att varken överbefälhavaren eller regeringen villredovisa hur man skall komma till rätta med denna stora missvisning - det fårman väl ändå kalla det för - i planeringen. Jag vill också fråga , socialdemokratinsrepresentant, om detta. Här håller man på och planerar ett industriprojekt somligger 1 miljard över anslaget och som ökar med inflationseffekten ,utan att det redovisas hur man skall komma till rätta med det. Det måste ju bliandra anslag längre fram - hur skall de pengarna tas fram? Hur skall det gåtill? Det har talats om arbeten med anledning av ,Jag skall inte omigen dra alla de exempel jag har haft tidigare. Låt mig barakonstatera att det som sägs i propositionen och även i utskottsbetänkandet, attJAS har gett 300 eller 400 nya jobb, är osanning, för att använda ett miltuttryck. Man har överflyttat jobb från den ena sektorn till den andra, mennågra nya jobb i Sverigehar inte skapats. Ja, det finns en hel del ytterligare saker att säga. Vikommer att stödja motion om en utredning när det gällervärnpliktshistorierna. Den tycker vi är bra. Vi tycker att centermotionensförslag om att överse skyddsbestämmelserna för de värnpliktiga var bra. Vibeklagar att det inte fanns någon reservation på den punkten, för då skulle viha stött den. Vi stöder naturligtvis vår egen motion. När det gäller pengar har vi sagt att vi naturligtvis avrent praktiska skäl måste gå med på ganska höga militärutgifter ,eftersom det är så höga fasta kostnader. Man kan inte skära särskilt mycket idenna stora budget. Men vi vidhåller att man kan skära ned kraftigt, och vi harföreslagit prutningar på 1,5 miljarder på prisregleringsmedlén för att i någonmån stoppa upp utvecklingen av militärutgifternas stegring. Vi här också sagt ivår motion - jag upprepar det gärna - att vi tycker att det är bra attförsvarsministern har ingripit mot överplanéring och utgiftsautomatik, somframgår i budgetpropositionen. Slutligen vill jag mycket kort beröra enmotion av , Den gäller skyddsområdena i , enfråga som vi har haft uppe tidigare, liksom flygfält, militära skjutfält ochskyddsområden i våra andra skärgårdar och gränstrakter. Vi anser att man skullekunna vara mycket mer restriktiv beträffande de områden som skärmas av på dettasätt. Det gäller naturligtvis speciellt ett område som ; där manär beroende av turism m, m. Där är onödigt stora skyddsområden självfallet tillförfång för verksamheten. Detta börses över. Områdena borde kunna minskas. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillvpk-motionerna, fill den centerreservation som jag har nämnt och tilldet särskilda yrkande som vi har lagt fram: "2. att medanledning av motion 1984/85:2781, yrkande 1, som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om politiska fri-och rättigheter på de militäraförbanden," 30OLLE (): Det betänkande som vi nu behandlar gäller ihuvudsak planering och anslag för det militära försvaret, det civila försvaret,det ekonomiska försvaret och det övriga totalförsvaret. Jag skall under deminuter jag håller på främst uppehålla mig vid de ekonomiska delarna samt detsäkerhetspolitiska avsnittet. under debatten kommer att meragå in på de tekniska delarna i betänkandet, och kommer attta upp civilförsvaret, värnpliktsutbildningen och många andra frågor. Utskottet gör ett viktigt konstaterande när vi delar denuppfattning som föredragande statsrådet har framfört ipropositionen om det internationella läget. Han konstaterar bl, a, attförhållandet mellan supermakterna har varit mycketkyligt. sominleddes har tyvärr avstannat,och allt färre kontaktvägar verkar vara öppna mellan dem. Mot slutet avförra året kunde vi dock se en viss ljusning, i och med att tillkännagivandetkom om att och hade enats om ett sammanträffande påutrikesministernivå för att diskutera de viktiga nedrustningsfrågorna. Ingenvågar väl uttala sig om huruvida dessa samtal kan leda till ett ökatsamarbete och en konstruktiv dialog mellan supermakterna. Det är självklart att de spända relationerna mellansupermakterna sätter sin prägel på hela det internationella klimatet, eftersomsupermakterna uppfattar att deras intressen är direkt berörda i många regionalaoch lokala konflikter i världen. Den försvarsstrategi som man har inom de bådamaktblocken har varit föremål för intensiva diskussioner. Mankan väl så här efteråt säga att de konventionella operationerna förefaller attgå före på båda sidor , så att man talar mindre om kärnvapeninsatser redanfrån begynnelsen. Den kvalitativa upprustningen har fortsatt i ett uppdrivettempo, och det är väl endast obetydliga framsteg som har gjorts under detgångna året beträffande kontroll- och nedrustningsfrågor. Den växandefredsrörelsen i världen utgör en sund reaktion mot den oförmåga somregeringarna har att bryta de etablerade rustningsmönstrens onda cirkel.Ansvaret för de uteblivna resultaten i nedrustningsarbetet måste dock i förstahand bäras av de båda supermakterna. Det nordiska området har inte kunnat gå fritt från deökade spänningarna. Det har successivt vuxit i strategisk betydelse.Huvudorsaken till denna utveckling är utbyggnaden av den sovjetiska marinbasenpå , Det är en utbyggnad som i sin tur har följts av det norskabeslutet om förhandslagring i mellersta av utrustning för amerikanskamarinkårs-förband. Den ökade militära aktiviteten i det nordiska området skallman väl i första hand se med hänsyn till områdets globala intresse förstormakterna. Men självfallet får utvecklingen på olika sätt återverkningarockså för del. Vårt land befinner sig inte längre i periferin avstormakternas militärstrategiska intressekonflikter. Ett tecken härpå är deallvarliga kränkningar av svenskt territoriurh som har ägt rum under de senasteåren. Det är därför av största vikt att vi redan i fredstid med största fasthetingriper mot kränkningar av landets territorium. De extra resurser som haranslagits för att påskynda en förstärkning av ubåtsskyddet finner utskottetviktiga och betydande för försvaret. Förmågan att upptäcka och ingripa motfrämmande ubåtar har successivt förstärkts och kommer att förstärkas även underden närmaste framfiden. Det är vår skyldighet och vår bestämda föresats att vimed alla till buds stående medel måste hävda territoriella integritet. Utskottet understryker regeringens uttalanden om att detinte får råda något tvivel om att man skall ingripa mot den eller dem somkränker svenskt territorium. Målet är och måste förbli att vi skall förmåfrämmande makter att avstå från kränkningar. Det är med glädje jag kan konstatera att alla de fyrapartier som sitter i försvarsutskottet är överens om de uttalanden somutskottet har gjort - i vänsterpartietkommunisternas motion och i anförande görs samma bedömningarsom övriga partier har gjort om utvecklingen i och vår vilja att föra ensjälvständig säkerhetspolitik, försvarsbeslut lades grunden för det militäraförsvarets fortsatta utveckling. De inträffade ubåtsincidenterna har lett tillatt statsmakterna har beslutat om åtgärder inom ubåtsskyddsområdet som högstväsentligt höjer ambifionsnivån över intentionerna försvarsbeslut.Efter det att en bred pariamentarisk uppgörelse hade träffats mellan de partiersom är företrädare i försvarsutskottet beslutade att öka utgiftsramenför det militära försvaret med 600 milj, kr, per budgetår fr, o,m, budgetåret1984/85, Utöver detta har vi också fattat beslut om ett nytt försvarsprisindexunder återstående år av innevarande beslutsperiod, så att indexet även tarhänsyn till växelkurserna och prisutvecklingen i de länder vi importerarförsvarsmateriel från. föreslås att planeringen för de två sista budgetårenskall ske inom en planeringsram av 20 909 milj, kr, i prisläge , Utskottet konstaterar att utvecklingen i huvudsak skerenligt försvarsbeslut och i enlighet med den inriktning som förordadesi proposition 1983/84:102, Det innebär att utbildningen av värnpliktiga kommeratt genomföras enligt dessa planer. Eftersom grundutbildningskontingentensstoriek är anpassad till de relativt stora värnpliktskullarna får det speciellakonsekvenser för ekonomin. Det beslut vi fattade 1982 innebär i flera avseendenomfattande förändringar av den gällande fredsorganisationen. Förband inom allaförsvarsgrenar berörs av nedläggningar, omlokaliseringar ellersammanslagningar. De långsiktiga besparingsmålen som satte upp förfredsverksamheten bör enligt utskottets mening kunna uppnås, I samband meddetta bör man notera att det i budgetpropositionen, vilket att beröra, föreslås en höjning av dagersättningen för de värnpliktigafrån 23 till , och att utryckningsbidraget skall höjas till , -det senare föreslås träda i kraft redan från , Detta ärviktiga frågor för våra värnpliktiga. Det föreligger stor enighet mellan partierna i utskottetom den summa på 20 909 milj, kr, som föreslås i budgeten. Det som skiljer ifråga om försvarsanslaget är egentligen bara 250 milj, kr,, dvs, den höjningsom de tre borgerliga partierna förespråkar. Dessa 250 miljoner avser ettengångsbelopp. Vi anser att det är nödvändigt att försvaret lika väl som allaandra områden i samhället deltar i kampen mot inflationen, Det är här dettabelopp kommer in i bilden. När den socialdemokratiska regeringen nu har givitsig i kast med att få ned inflationen till en rimlig nivå i förhållande tillden nivå den hade är det viktigt att helasamhället deltar i denna kamp, Sorri jag ser det är en låg inflation till klarfördel för försvaret, medan en hög inflation både urholkar försvarsanslagen ochomöjliggör en vettig planering av det fortsatta arbetet. En hög inflation ärmed andra ord inte bra för vare sig det militära eller det övriga försvaret.Det är som sagt nödvändigt att hela samhället är inriktat på att få nedinflationen, och försvaret kan inte ställa sig utanför utan måste delta iarbetet på att uppfylla denna målsättning. 3 protokoll 1984/85:133-134 Beträffande bemyndigandestoppet är att säga attpropositionen här anvisar en ny väg. Huvudargumentet är att vi av politiskaskäl inte bör vara bundna att höja anslagsnivån för försvaret i nästaförsvarsbeslut. Detta kan nämligen bli fallet, om de beställningar som görsskulle kräva att vi anvisade ett extra tillskott efter 1987 enbart för att såatt säga betala gamla räkningar. Om det längre fram skulle visa sig attöverbefälhavarens planering är riktig, har ju ÖB bara att lägga ut debeställningar han planerat. Ingen skada har alltså skett, möjligen med undantagav att förändringen har inneburit ett visst administrafivt merarbete. Jag serdet som en fördel både för försvaret och för den sittande försvarskommittén attvi inte är uppbundna efter 1987, utan att vi då kan fatta ett nytt försvarspolitisktbeslut som bygger på den inriktning som försvarskommittén kan komma fram.till.Vi är inte ensamma om att ha intagit denna ståndpunkt, utan även folkpartiethar förstått värdet i att gå till väga på det sätt som regeringen föreslår. Med detta,herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna 2 och 3, I reservation 5 kräver att försvaret skall fåtillgodoräkna sig medlen vid försäljning av anläggningar m, m. Jag vill medanledning därav bara framhålla att de beslut om rationaliseringsåtgärder somfattas oftast bygger på externa utredningar och beslut. Jag kan därför inte sedet som självklart att medlen i fråga skall tillgodoräknas försvaret. De börenligt min mening återgå till statskassan, från vilken de en gång kommit, I reservation 10 från de tre borgerliga partierna krävsatt värnpliktsförmånerna m, m, skall kompenseras utanför den ekonomiskaplaneringsram som gäller för försvaret. Jag vill lill detta säga att den metodsom har använts har inneburit att extrakostnader för värnpliktsförmånersom uppstått under pågående programplaneperiod har kunnat regleras i sambandmed nästkommande försvarsbeslut. Jag anser att de nu aktuella kostnaderna börkunna inom den gällande ramen och att man i samband med försvarsbeslutetfår ta ställning till en eventuell kompensation. Under den tidigare debatten har en del frågor ställts tillmig. Det gäller närmast robotsidan, som ju våra folkpartister - av tradition,höll jag på att säga - har visat stort intresse för. De gör det oftast med enliten baktanke - att ju mer pengar vi kan få för materielbeställningar, destomindre skall vi satsa på värnplikten. Jag får nog den uppfattningen när jag hörEric Hägelmark, att han när det gäller både robotar och radarstationer m, m, ärberedd att förorda att man icke inkallar ett antal värnpliktiga, bara för attfå mer pengar till materielbeställningar. Själva anser vi att det är viktigt att vi har en kompetentoch bra robotindustri i vårt land. Den kan vara avgörande för deplattformar vi bygger, om vi över huvud taget skall ha någon nytta av dem.Därför är jag inte lika skeptisk som - att det skulle råda bristpå intresse eller att det skulle vara en andrahandsfråga om nu flygmaterielberedningenser på den här saken. Jag kan försäkra att detta även ingår iden sittande försvarskommitténs direktiv. Vi kommer med all sannolikhet att därfölja den här viktiga frågan, OswaldSöderqvist tar upp en gammal visa - vårt ensidiga handelsutbyte Och visst tycker vi att det vore bra om alla länder kunde delta iett fritt handelsutbyte, om vi kunde handla över hela världen lika lätt som vihandlar med de västliga industriländerna. Det skulle vara till gagn både förfreden och för utvecklingen över hela vår värld. Men tyvärr är det ju så, atthandelsförbindelser inte bestäms en gång för alla utan i en pågående process idet internationella arbetet. Jag vill dock betona att det när det gäller anskaffning avförsvarsmateriel från andra länder naturligtvis aldrig får råda någon misstankeom att denna anskaffning skulle innebära att vi i någon form blir beroende avandra länder. Som utskottet och utredningen tidigare uttalat är det viktigt attanskaffning, förrådshållning osv, av krigsmateriel sker på ett sådant sätt attvi inte blir beroende av en eller annan stormakt i händelse av krig. Det är av den femårigaprogramplaneperio-den som vi nu håller på med. Arbetet i den sittandeförsvarskommittén har kommit en bra bit på väg, och redan om någon ellernågra veckor kommer vi att avlämna det första delbetänkandet. Det blir enrapport som handlar om svensk säkerhetspolitik. Därefter kommer vi att startaarbetet med den fortsatta utvecklingen av vårt totalförsvar, så att vi i godtid innan nästa beslut skall fattas av 1987 har en god grund att ståpå i de viktiga avvägningsfrågor vi då måste ta ställning till. finns det svaga länkar i vårt totalförsvar,och själv ser jag den rådande obalansen mellan sjukvården i fred och sjukvårdeni krig som kanske en av de allvarligaste delarna - och som vi måste hittakonstruktiva lösningar till. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillförsvarsutskottets hemställan i betänkandena 9 och 10 samt avslag på samtligareservationer. 31PER () replik: Jag vill först säga att jag tyckte det vartrevligt med den ton som använder i debatten. Jag tycker ocksåatt det är värdefullt att han, liksom jag, konstaterade den enighet som finnsom den säkerhetspolitiska bedömningen, I den bedömningen ingår också att Sverigesoch läge har blivit mer utsatt. När vi fattade beslut om ytterligare 600 milj,kr, till det militära försvaret trodde - tror jag - att detskulle vara möjligt att begränsa inflationen till , Det visade sig intevara möjligt. Inflationen blev i stället , På det viset försvann ca270 av de 600 miljoner som både och jag trodde skulle bli enförstärkning för försvaret. Som säger konstateras enhälligt iutskottsbetänkandet att man har lagt på försvaret ytterligare uppgifter. Detgäller anslag till flygtekniska försöksanstalten och anslag till utbildning avcivila flygförare. Det gäller ett ökat antal som utbildas genom värnplikten ochdet gäller bättre värnpliktsförmåner, utöver index. Allt detta kostar pengarför försvaret, ungefär 125 miljoner . Det innebär att av de 600 miljoner som vi trodde att viförstärkte försvaret med har det mesta gått förlorat genom att man bakvägen minskatförsvarets möjligheteratt köpa t, ex, materiel. Jag tycker att det helt enkelt är tråkigt att man inte harföljt ÖB:s huvudlinje när det gäller framtiden, nämligen att det skall vara enplanering för oförändrad köpkraft. Hade socialdemokraterna följt den linjen,hade de inte behövt gå in och angripa föreslagna beställningsbemyndiganden, 32 () replik: medger i alla fall att de 250miljonerna är någonting som försvaret egentligen borde ha, om nu försvaretskulle kompenseras för inflationen. Men jag tycker att han nonchalerade dettaväldigt mycket. Han säger: Ja, det är klart att försvaret också får anamma attinflationstakten är litet hög. Vidare säger han att även försvaret, precis somsamhället i övrigt, skall spara. Jag är förvissad om att försvaret sparar -säkert mera än samhället i övrigt. Men det finns ändå, vill jag säga, en bristpå 250 milj, kr. Det skulle vara intressant att höra om konkretkan säga något om vad försvaret skall dra in på när det gäller de 250miljonerna. Vad skall man sluta med? Skall man sluta medutbildningsverksamheten? Skall man sluta köpa materiel? Biler har OlleGöransson något annat förslag? Det skulle, som sagt, vara intressant att fåveta det. Beträffande tillgodoräknande av medel vid försäljning avbyggnader tillhörande försvaret tycker att sådant självfalletskall ingå i den stora budgeten. Jag tycker inte att det är självklart, utanjag anser att de medlen skall gå tillbaka till försvaret. Det skulle stimuleraförsvaret att göra rationaliseringar. På det sättet skulle man kanske göravissa vinster i det sammanhanget. På robotsidan vill jag framhålla att jag inte vid någottillfälle nämnt att det skulle behövas en minskning när det gäller att kalla invärnpliktiga, exempelvis för reputbildning. Det framgick inte av OlleGöranssons uttalande här. Jag tycker verkligen att de värnpliktiga skall kallasin. Det är viktigt med utbildning. Tyvärr har det alltför ofta hänt attrepövningar har fått ställas in, I det avseendet bör också förbättringar ske.Det finns säkert möjligheter att ta itu med robotfrågorna på ett effektivtsätt. Jag tror att det skulle ha varit effektivare om man hade tillsatt enrobotberedning i stället för att lägga de här uppgifterna på den s, k,flygmaterielberedningen. Det är ändå litet tryggt att veta att 1984 årsförsvarskommitté har till uppgift att följa upp även robotsidan. Jag hoppas attkommittén gör det med nit och skärpa. 33OSWALD (vpk) replik: Jag ställde ett par frågor till OlleGöransson, och jag kan ha förståelse för att han inte hann svara så utförligtunder den korta tid han hade. Vi måste få fortsätta debatten om beroende. Det är intebara en fråga om handelspolitik - även om det är viktigt att ta upp ocksådetta. Det viktiga är att det finns tydliga motsättningar mellan uttalandet i1982 års försvarsbeslut om anskaffning av viktig militär materiel och denverklighet som vi lever i. Speciellt i samband med finnsdet en direkt motsägelse - det Jag kan citera från vår motion, från vad utskottet har skrivit och från1982 års proposition: "Anskaffning av för försvaret väsentlig materiel fårinte ske så att kommer i beroendeställning av sådan art att den kanutnyttjas för påtryckningar eller så att vi i en krissituation står utan viktigmateriel," Jag vill fråga : Är det inte just det som ärfallet när det gäller ? Vi är beroende, och detta beroende kan ien krissituation utnyttjas - eller hur? Med tanke på den debatt som vi har hafttidigare om embargopolitik i allmänhet ärdetta något som vi måste vara oroliga för. Jag har sagt, och det har vi ocksåskrivit i vår motion, att det här framskymtar i regeringens proposition. Dethar litet att göra med debatten som har tagit upp, omrobotanskaffning och sådana saker. Detta är ett allvarligt problem, och man kan inte barasopa det under mattan. Om vi inte får elektroniken, såsom den kompliceradeplattform som JAS är beroende av, kommer vi inte att kunna använda JAS-planet.Kommer vi i en krissituation och säger att vi inte får vissa reservdelar -då kommer vi inte att kunna använda planet. Denna fråga skulle man också kunna rikta till försvarsministern,som sitter här. Hur ser man på problemet? Hur skaU det lösas? Här strider defaktiska förhållandena i verkligheten och det som händer direkt emot vadsom har sagts tidigare, inte bara försvarsproposition utan underalla år. Vi måste lösgöra oss från beroendet på något sätt. Hela JAS-projektetär ju felaktigt från början till slut, eftersom det har gjort ytterligareberoende möjligt. Jag vill åter ställa min andra fråga till ,eftersom han inte hann svara på den. Anser inte att vi bordeställa de militära, cheferna litet mer mot väggen med anledning av vadsom har hänt i samband med ubåtskränkningar och annat sådant? Har de skött sigpå det sätt som vi har rätt att fordra? Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu har uppsatts. 35OLLE () replik: Först vill jag säga några ord till PerPetersson och angående pengarna som försvaret går miste om, 250milj, kr. Det är som sagt en engångssumma, och det är ingenting som återkommerunder resten av programperioden. Det gällde för ett budgetår. Jag tycker trots allt skall se dessa 250 milj, kr, i perspektivet av hur mångamiljoner som försvaret får fram till nästa försvarsbeslut - det är 66 000 milj,kr. T, o, m, och måste väl erkänna att dethandlar om en liten summa i det här sammanhanget.