prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:150 Om lokalisering av företaget till Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1984/85:560 om lokalisering av företagetMälarply till har frågat mig om hur jag bedömer utsikternatill en lokalisering av Mälarply till . Jag antar aff frågan i huvudsak är föranledd av aftMälarply inkommit med en ny ansökan om statligt stöd för en etablering av enplywoodfabrik i . En fidigare ansökan om stafligt stödåterkallades när denna var under beredning i . Den nu aktuella ansökan behandlas avstatens industriverk. Ärendet har således ännu inte kommit in fillregeringskansliet. Jag är inte beredd atf nu göra några uttalanden ochföregripa prövningen av ärendet. 2 (): Jag tackarindustriministern för svaret. Jag vill påminna om atf och icke minstHallstahammars kommun och sedan en har brottatsmed stora sysselsättningsproblem. tillhör nu för fiden eff avde län i det här landet som har de allvarligaste sysselsättningsproblemen. Defär i stort sett bara som har en sämre situation. Därför är varjemöjlighet fill nya sysselsättningstillfällen av utomordentligt stor betydelse. I är nu förhoppningarna och förväntningarnastora inför en etablering av Mälarply inom kommunen. Avgörandet om etableringenhar dragit ut på fiden. Frågan är nu om och i så fall i vilken omfattning somsamhället skall gå in med stöd och lån för atf bidra fill denna etablering. Om lokalisering av företaget tid Industriministerns svar visar atf osäkerheten tillsvidare kommer aft bestå. Men trots allt hoppas jag atf industriministern såsmåningom ger besked om vad som bör gälla i fråga om ett eventuellt statligtstöd eller lån. Som folkpartist är jag infe någon anhängare av statligtstöd när def gäller sådana här etableringar, men jag tror atf def är viktigtatf eff företag som arbetar för en eventuell etablering i fårklara besked vilka regler som bör gälla för dess fortsatta planering på dettaområde. I detta sammanhang har olika uppfattningar kommit fram omhur omfattande produktionen av plywood är i . Har vi en överproduktioneller har vi en omfattande import? Det skulle var klargörande om industriministern redogjordeför oss hur situationen är för plywoodindusfrin i . Hur stor omfattninghar importen? Jag delar beskrivning avsysselsäftningssifu-afionen i . Men för aft utvidga resonemangetnågot får def gälla hela Bergslagen. Jag beskriver ofta Bergslagen som den mestsargade industriregionen i vårt land. Jag vill emellerfid, herr talman, göra efttillrättaläggande med hänsyn till ett felaktigt påstående i . Vid en uppvaktning, som jag tror att deltogi, ställde jag i utsikt lokaliseringsstöd för företagsekonomiskt sunda projektsom kunde lokaliseras fill och medföra sysselsättningsökning där.Jag uttalade då atf detta kunde ske trots aff infe tillhördestödområdet. Detta positiva uttalande från regeringens sida har jag senareupprepat, och jag vill upprepa det på nytt här i kammaren. Däremot harjag inte, vilket felaktigt görs gällande i fråga, gjort någotuttalande fill förmån för lokaliseringsstöd för just Mälarply, Får jag sedan fillägga, herr talman, atf inget i daghindrar atf Mälarply startar en tillverkning i , Företaget har,som vet, av regeringen fått erforderligt råvarutillstånd för enplywoodtillverkning i , Här finns alltså eff klart besked från regeringen,vilket företaget har fått på ett mycket tidigt stadium. 4 (): Jag har ju frågat ministern hur han bedömer utsikternafill en lokalisering av Mälarply till , Jag har fått svar på denfrågan . Även om jag tycker atf det tidsmässigt har dragit ut alldeles förlänge, är det ändå så atf frågan är under behandling. Jag hoppas på snarabesked. När det gäller möjligheterna aft på ett konkurrensmässigtsätt starta en sådan här verksamhet även i efterlyser jagfortfarande industriministerns synpunkter: Har vi en överproduktion på def härområdet eller en betydande import? Ett ytterligare klargörande på den punktenskulle vara tacknämligt. Tyvärr har vi en alldeles för stor import avplywood. Jag skulle önska atf vi kunde få en egen produktion av just dekvaliteter och sorter av plywood som vi importerar, infe en ny produktionav de kvaliteter och sorter som vi redan har produktion av i , 6 (): Som västmanlänning tycker jag det är tacknämligt, och detmåste det vara även från det företags synpunkt som planerar aft gå in på dethär området, aff även industriministern konstaterar atf här finns eft betydandeutrymme för ytterHgare investeringar och ytterligare produktion. Därför bör detresonemang kunna upphöra som har förts i andra delar av landet, där man sägeratt ett företag i på detta område skulle konkurrera ut företag iandra delar av landet och ställa fill med arbetslöshet där. Så är icke fallet,om jag har tolkat industriministerns svar riktigt. Både råvammässigt ochkvalifefsmässigt är det fråga om två olika objekt. Om regeringens presentation av innehållet i propositioner Överläggningen var härmed avslutad, 3 § Svar på fråga 1984/85:563 om regeringens presentationav innehållet i propositioner har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder för aft se till aft även får del av innehållet ipropositioner som pressen får def. Bakgrunden är aft socialministerni samband med en konferens i gett offentlighet åthuvudidéerna i den proposition om barnomsorgen som lämnats fillriksdagen. Jag har tidigare, i eft svar på en fråga av NilsCarlshamre, redogjort för regeringens tidsplanering av proposifioner. Med hänsyntill behov av att kunna överblicka och planera sitt arbete så fidigtsom möjligt strävar regeringen efter aft lägga fram så många proposifioner sommöjligt i början av sessionerna. händer det emellertid aft manunderskattar den tid det tar att få en proposition färdig, särskilt som arbetetofta skall samordnas med och är beroende av andra aktiviteter. Förseningar kantyvärr infe undvikas. Från statsrådsberedningen har vi emellerfid, både iregerings- och stafssekre-terarkretsen, påtalat önskvärdheten aft görarealisfiska tidsplaner för att så långt det är möjligt avlämna propositioner ienlighet med de i förväg uppgjorda förteckningarna. är det utomordentligt angeläget atf riksdagenfår ta del av propositioner före press och allmänhet, I några fall har vi gjortbetydande extrainsafser för aft klara detta, I det fall refererar hade socialministernlångt i förväg lovat att ställa upp och redovisa regeringens planer förbarnomsorgen vid en konferens där representanter för landefs kommuner deltog.Tyvärr försena- Om regeringens presentation av innehållet i propositioner des en delav förberedelsearbetet inför den proposition som ursprungligen skulle lämnas imars. kom delar av propositionens innehåll till pressens kännedom ochblev föremål för debatt i massmedia,. I detta läge ansåg socialministern ochregeringen atf det var riktigt aft ge en korrekt information om regeringensplaner till representanter för landefs kommuner, som ju blir ansvariga för aftförverkliga planerna. Vi beklagar aft i detta fall fick informationförst i efterhand. Vi är ytterst angelägna aft undvika aft def händer igen.Samtidigt måste jag tillfoga att ingen regering kan garantera atf denna typ avundantagssifuafion inte kan inträffa på nytt. 8 (): Jag tackar för svaret på min fråga. Bakgrundenvar alltså, som framgår både av min fråga och av vad sade, denpresskonferens som hölls i . Då presenteradesocialministern innehållet i propositionen om barnomsorgen, I den ursprungligafidsplanen från statsrådsberedningen hade angivits atf propositionen skulle haförelagts , I den reviderade propositionsförteckningen angavsatf den skulle komma . Vid den 22 aprilhade den fortfarande inte nått . När jag skrev min fråga tillstatsrådet ; det var , hade fortfarande ingenproposition framlagts. Först förelades propositionen . Def är väl alldeles klart att det inträffadeinte går aft försvara. Visst kan man förstå att propositioner försenas, men detfinns ingen ursäkt för att regeringen presenterar innehållet i en proposifionför massmedia innan får ta del av den. Det är intealldeles lätt att vara riksdagsman och bli ombedd att kommentera vad som står ipropositioner som inte har förelagts . Tyvärr är def inträffade inte någon engångsföreteelse. Jagkan ge ett annat exempel. höll regeringen en presskonferens, därcivilminister presenterade regeringens program för vad som kalladesförnyelse av den offenfliga sektorn och begränsning av byråkratin. Därefterfick sväva i okunnighet om innehållet i regeringsprogrammet.Massmedia däremot fick kännedom om det. De riksdagsledamöter som efterlysteskrivelsen hos departementet fick bara några lösa papper, vilka också deladesut vid presskonferensen. Först efter nådderegeringens skrivelse , I samband med det påtalade fråndenna talarstol det anmärkningsvärda i det som hade skett. Han slog fast attdet inträffade inte var en för godtagbar ordning. Tyvärr finns detalltså fler exempel än det som jag tog upp i min fråga. Den självklara ordningen måste ju vara atf regeringen serfill aft får fa del av innehållet i propositioner och skrivelser fillriksdagen åtminstone som pressen får det. noterar jag medtillfredsställelse att i sitt svar säger: "Vi beklagaratf i detta fall fick informationförst i efterhand," Jag noterar att också säger: "Viär ytterst angelägna att undvika att det händer igen," Jagtycker att detta är ett bra svar. Det innebär, att om olyckan skulle varaframme och den regering som fillhör får fortsätta attregera också val, kan vi räkna med en bättre tingens ordning. Jagsäger än en gång: Tack för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. Om"onödiga" operationer 4§ Svar på fråga 1984/85:548 om "onödiga" operationer MargaretaWinberg har frågat mig delsom det finns någon officiell statistik på hur många "onödiga"operafioner på äggstockar och livmoder som utförs i landet, dels vad min uppfattningär om denna typ av operationer, delsom det är möjligt att via ge läkare rikflinjer så att antalet"onödiga" operationer reduceras. Statistikfinns om antalet operationer av olika slag, men däremot finns inte uppgifter omanledningen fill resp, åtgärd. Ur statistiken kan således inte utläsas om ettingrepp varit oundvikligt på grund av patientens sjukdom eller om det t, ex,gjorts i förebyggande syfte. Bedömningenav hur en patient skall behandlas görs av patientens läkare på dennesmedicinska ansvar. Det är inte lämpligt att utfärdar rikflinjerom behandlingsmetoder, I bedömningen skall tas hänsyn till vad som är mofiveratenligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Studierhar visat att frekvensen operationer av aktuellt slag varierar tämHgen mycketmellan olika geografiska områden. Någon analys av orsakerna härtill har dockinte gjorts centralt, men olikheter i ålderssammansättning ochsjukdomsförekomst kan väl motivera skillnader. Jaganser naturligtvis att bortopererande av livmoder är eft allvarligt ingrepp sombör göras restriktivt. Jag utgår från att så också sker och att"onödiga" ingrepp inte görs. Anf.10 (): Jag tackarför svaret. Detkan verka som att detta är en udda fråga, men tyvärr är det ett problem somväxer. Det är också allt fler kvinnor som vågar säga ifrån, vågar berätta omdet bemötande som de i dessa sammanhang får inom sjukvården. Kvinnorna vågardessutom litet grand ifrågasätta den behandling som ges. Enkvinna, som var , berättade följande: Diagnosen som ställdes på henne varframfall och muskeJknutor. Hon hade dock inga blödningar. Läkaren sade, på ettlitet skrämmande sätt, atf hon hade myom, och han rekommenderade henne att tabort livmodern. För säkerhets skull tyckte Om "onödiga" operationer läkarenatt också äggstockarna borde tas bort, för atf kvinnan skulle slippa cancer iframtiden. Kvinnan kände naturligtvis av sjukvårdens auktoritet - mangör ju def i dessa situafioner-och gav sitt tillstånd till operationen. Detvisade sig att det inte var några myom. Läkaren satte i detta fall, som i mångaandra, tyvärr inget värde på aff kvinnan skulle kunna få behålla sin livmoderoch sina äggstockar. Många kvinnor får psykiska problem tiH följd av sådana häroperationer, speciellt när de görs i något slags preventivt syfte. De börjarställa den typ av frågor som jag har ställt till statsrådet. Det är tydligen mycket svårt att få fram statistik somvisar orsakerna till operationerna. Det kan jag på ett sätt förstå, I slutet av svaret säger statsrådet aft studier har visataft frekvensen operafioner varierar mellan olika geografiska områden. Jag villfråga statsrådet: inte det tolkas så, aft man på olika håll i landet,beroende på läkarnas inställning fill kvinnor och denna typ av sjukdomar, harolika behandlingsmetoder? Jag vill också ställa följande fråga: Är cancerfrekvensenolika i skilda delar av landet? Som jag har skrivit i min fråga har denna typav operationer ökat med 1 000 , Jag tror att många kvinnor skulle sätta värde på omstatsrådet litet tydligare talade om atf man i detta sammanhang, även omsocialstyrelsen inte kan utfärda rikflinjer, på ett bättre sätt än vad som nusker skall följa den nya hälso- och sjukvårdslagen. Som jag säger i mitt svar kan variationernamycket väl motiveras av olikheter i ålderssammansättning och sjukdomsförekomst,Jag kan som eft exempel nämna atf det i gjordes dubbelt såmånga operationer av denna typ per 100 000 invånare som i län och tregånger så många som i . Det varierar alltså kraffigt.Socialstyrelsen avser atf, när man har möjligheter och resurser därtill, bättreanalysera dessa skillnader. Jag tycker att det är bra aff, som , kvinnorna vågar säga ifrån och diskutera dessa problem. Det är helt ienlighet med den nya hälso- och sjukvårdslagen aft patienten har en starkställning och med läkaren kan diskutera olika behandlingsmetoder för att på så sättfå en dialog. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1984/85:564 om tillhandahållandet av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämndsbeslut i har frågat mig om jag vill medverka till attredogörelser för praxis och beslut publiceras i defacktidskrifter som i stor utsträckning läses av läkare eller sjuksköterskoreller på annat sätt kommer dem kostnadsfritt till del. Regeringenanvisade - efter särskild framställning - medel förvisst utrednings- och förberedelsearbete för att möjliggöra publicering avnämndens beslut fr, o, m, , Utgivningen av nämndens beslut i form av enreferatsamling skulle ske genom Servicecentralen i (),Regeringen anvisade också medel för atf täcka vissa initialkostnader. Enförutsättning för regeringens beslut om medel var atf utgivningen avpublikafionerna därefter skulle vara självbärande. Utgivningen föregicks av enmarknadsundersökning som utfördes av , Def har visat sig atfefterfrågan på publikationerna blivit mindre än man haft anledning atf räknamed från början. Enligtvad jag har inhämtat har hemställt hosLandsfingsförbundet om aft förbundet verkar för en vidare spridning av nämndensreferatsamling. Jag anser i likhet med det angeläget att enåterföring kan ske fill hälso- och sjukvården av de erfarenheter som vinnes genomansvarsnämndens verksamhet, Def är därför min förhoppning atfsjukvårdshuvudmännen vill medverka fill att referat-samlingen finns tillgängligför hälso- och sjukvårdspersonalen i erforderlig omfattning på sjukhus,vårdcentraler m, m. Omtillhandahållandet av hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnds beslut Anf.13 i (m): Tillåt mig aft till statsrådet framföra mitt tack för svaretpå min fråga. Jagvill först säga att själva frågemeningen av formella skäl har blivit omformadav kammarkansliet i förhållande till mitt manuskript och att den därigenomkanske formellt blivit mera korrekt, men innehållsmässigt inte helt adekvat.Jag är nämligen självfallet medveten om att HSAN-ärenden publiceras i t, ex,Läkarfidningen och, som jäg tror, även i sjuksköterskornas organ. Detta är dennaturliga vägen och en väg som inte kräver några extra kostnader. Detsom publiceras är likväl ett urval av HSAN-ärenden, Även de häften som utbjudsfrån tycks utgöra ett urval av ungefär ett beslut på åtta. För detta skallläkare och sjuksköterskor betala , - om de "skickar intalongen ", som def står i den pamflett som informerar om detta. svar framgår att efterfrågan på HSAN-publikafionerna blivit mindreän man haft anledning aft räkna med. Det är såvitt jag förstår alldelessjälvklart med tanke på att man får betala ungefär lika mycket för tio funnahäften med HSAN-ärenden som för en prenumeration på en daglig fidningsom utges med 350 exemplar . Jagvill rekommendera statsrådet och att finna former för en samverkan mellanHSAN och de medicinska facktidskrifter som når stora personalkategorier, så attinte de enskilda befattningshavarna skall behöva dra på sig stora kostnader.Jag tror det är den effektivaste och bästa vägen aft komma fram. Överläggningenvar härmed, avslutad. 6 § Svar på fråga1984/85:555 om rekryteringsstödet har frågat mig om regeringen avser atf fortsätta denomfattande satsningen på sysselsättning via rekryteringsstöd trots atterfarenheterna beskrivs som dåliga. Han har vidare frågat vilka åtgärder jagavser att vidta för att öka antalet fasta anställningar i anslutning tillrekryteringsstödet, BengtWittbom åberopar som bakgrund fill sin fråga en redovisning avrekryteringsstödet som utarbetat , Låtmig inledningsvis konstatera aft det rekryteringsstöd som den åberopaderedovisningen avser - tillfällig rekryteringsstimulans - infördes i juni 1981på'förslag av den borgerliga regeringen,. Bidrag skulle utgå för densysselsättningsökning som industriföretagen kunde uppvisa den 1april 1981-den 31 mars 1982, Bidragsbeloppet var , för varje heltidssysselsatfvarmed företagets arbetsstyrka hade ökat vid slutet av perioden. Detta stöd harupphört, AMS undersökning saknar därför relevans för bedömning av de nuvarandeförhållandena, Defrekryteringsstöd som infördes är utformat på ett helt annatsätt, bl, a, mot bakgrund ay erfarenheterna från fidigare rekryteringsstöd, Ikorthet innebär det nuvarande rekryteringsstödet, som har beslutats avriksdagen, aft statsbidrag kan utgå av lönekostnaderna till enskildaarbetsgivare samt kommuner och landsting som anställer arbetslösa -företrädesvis långtidsarbetslösa - som anvisas av arbetsförmedlingen. Syftetmed rekryteringsstödet är både att tidigarelägga arbeten och atf skapa nyaarbeten, Stödet har emellertid också införts för att styra rekryteringen, såatt den kan få arbete som annars inte hade kommit i fråga. En sammanställningav erfarenheterna visar att av dem för vilka rekryteringsstödhar utgått är ungdomar. Sammanställningen visar också att en dryg fjärdedel avanställningarna redan från början var tillsvidareanställningar. Ytterligare ca20 % var provanställningar, vilka till stor del torde leda till fastaanställningar. Detpågår inom AMS en studie för att se hur många ytterligare som fått fast anställningefter rekryteringsstödet. Studien beräknas vara slutförd . 15BENGT WITTBOM (m): Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret, som ju inte innehåller några nyheter eller några besked alls. Vad somstår i svaret är väl känt för alla. Och def är inte heller så, herr talman, att jag på någotvis skulle ha hävdat aft det finns fullständig jämförbarhet mellan denrekryteringsstimulans som vi tillämpade och defrekryteringsstöd vi har . Vad jag frågat arbetsmarknadsministern om är fördet första om regeringen avser aft fortsätta den här massiva satsningen på detnuvarande rekryteringsstödet, och för det andra vilka åtgärder regeringen avseraft vidta för att öka antalet fasta anställningar. Bakgrunden till mina frågorär en stark oro över atf vi nu ser tendenser till låg effektivitet också i dennuvarande formen av rekryteringsstöd. Om man analyserar de siffror somhar tagits fram avarbetsmarknadsstyrelsen för hur rekryteringsstödet har använts ,finner man aff endast strax av de medel som tagits i anspråk förrekryteringsstöd har resulterat i direkt reguljära anställningar. haranvänts för korta anställningar. Om man då jämför detta med siffrorna övervilka åldersgrupper som har fått fa del av rekryteringsstödet, ser man atfnästan av dem som har fått stödet är ungdomar. Detta tyder alltså på aftrekryteringsstödet i alltför stor omfattning används för just kortaanställningar av ungdomar. Detta är inte acceptabelt, och det svarar ju inteheller på något sätt mot den av regeringen deklarerademålsättningen för rekryteringsstödets användning. Arbetsmarknadsministern har ju själv gång på gång, iproposition efter proposition, återkommit till och talat om attrekryteringsstödet inte skall vara något generellt medel för kortaanställningar av ungdomar utan aft det skall vara ett stöd som hjälper framförallt de långtidsarbefslösa som inte kommer i fråga för reguljära arbeten påarbetsmarknaden. Det fungerar inte så, och det finns skäl att misstänka att vifortfarande till mycket stora kostnader subventionerar företagens möjligheteratf korffidsansfälla ungdomar. Det kan väl ändå inte vara acceptabelt, vare sigför ungdomarna själva eller med tanke på regeringens målsättningar? Kostnaden för rekryteringsstimulansen var enligt AMSutvärdering , per reguljärt arbete. Vi vet inte hur stora dessakostnader är . Men om vi jämför de resultat, herr talman, som vi nu kanskönja av rekryteringsstödet med de mycket goda resultaten av de enskilda beredskapsarbetensom fanns tidigare, måste arbetsmarknadsministern faktiskt ge ett svar på minfråga: Skall vi fortsätta, trots att vi misstänker att det kostar väldigtmycket pengar och ger litet resultat? Def är rikfigt, som säger, aff vi mycket starkt harbetonat atf rekryteringsstödet skall användas framför allt för de långtidsarbetslösa.Vi har faktiskt gjort förändringar i regelsystemet sedan det nyarekryteringssystemet började tillämpas. det både för ungdomar och långtidsarbefslösa. Då gjorde viden bedömningen att konjunktursituationen var sådan aff det var möjligt atfpåverka företagen till aft fidigarelägga anställningar. Från i årär det meningen att av rekryteringsstödet skall användas just för atthjälpa långtidsarbefslösa att få jobb - de som annars allfid kommer sist i kön,som inte har någon chans atf få arbete utan aff vi på något sätt stöder dem.Det gäller naturligtvis både dem som är äldre och ungdomar. Bland ungdomar vetvi atf def tyvärr också finns långtidsarbetslösa. pågår det en diskussion - precis som - om huruvida rekryteringsstödet har fått de effekter som var syftetmed beslut. För aft man skall kunna bedöma def riktigt har bl, a,dragit i gäng den utredning som jag talade om och somblir klar om eft par veckor. När den utredningen är färdig, är det mycketmöjHgt att vi' har fått eft underlag som ger oss anledning att fundera över omrekryteringsstödet är riktigt utformat eller om vi skall utforma det på någotannat sätt eller lägga tyngdpunkten på andra åtgärder. Men är deffaktiskt så att det underlaget inte finns. Men skulle det visa sig aft vi inte har lyckats i det somär uppsåtet, nämligen atf de långtidsarbefslösa skall få en hjälp som de annarsinfe skulle få, får vi naturligtvis ompröva och diskutera det. Vi måste dockvänta på det sakliga underlaget, finns det, som påpekar,misstankar men inte någon fakfabakgrund. 17BENGT WITTBOM (m): Def låter alldeles utmärkt, Anna-GretaLeijon, aff det hos finns en insikt om atf detfakfiskt kan vara så att vi fortfarande betalar ut mycket stora belopp för småresultat, Def är klart atf def är rimligt atf vänta tills arbetsmarknadsstyrelsensutvärdering är klar. Där är jag beredd att instämma med arbetsmarknadsministern.Men jag måste tyvärr göra arbetsmarknadsministern besviken. Jag tror atf def ärmycket svårt atf styra över till aft använda rekryteringsstödetpå det sätt som arbetsmarknadsministern har framhållit attdet bör användas på, har arbetsmarknadsutskottet justerat effbetänkande, där rekryteringsstödet är på tapeten. Där skriver man återigen bortde här formuleringarna om atf rekryteringsstödet endast i undantagsfall skallanvändas för ungdomar. Man skriver i stället aft def skall användas som effindividuellt medel. Det är något helt annat.