prot · G809151 · 1984-12-31 00:00:00 — Men vi har ocksåkonstaterat aff antalet klienter per tjänsteman nu har minskat inom frivården.De har 30 klienter per tjänsteman , mot 39 tidigare. Vi har konstateratatf man från statsmaktens sida har uppmärksammat vilken vikt som måste läggasvid frivården, när man i många fall nu går ifrån att döma direkt fillfängelsepåföljder. Därför har inte äskanden om etthuvudförslag med besparingar följts. Med hänsyn till klientufvecklingen har manräknat ned anslaget med ett belopp av 1 milj, kr. Vi hoppas givetvis aft def skall finnasmöjligheter aft öka anslaget till de frivilliga övervakarna. Deras insatser ärväldigt vikfiga och deras uppdrag blir kanske mer och mer kompHcerade ju merinvecklade förhållanden de klienter de skall hålla kontakt med får ivardagslivet. Vi har ungefär 7 000 frivilliga övervakare . Vi vetaff , är en på tok för låg ersättning. Vi är också väl medvetna om atfsvårigheterna aft få frivilliga övervakare är stora, inte minst när det gällernyrekryteringen. Men trots detta har vi sagt oss att med hänsyn till detstatsfinansiella läget kan vi inte ställa oss bakom detta krav. Det finnsinfe heller något utrymme för aft anslå ytterligare resurser utöver vadregeringen föreslagit, vare sig för det här ändamålet eller för en del andraspörsmål som kommer upp i motionen. Därför yrkar vi avslag på denna förhöjningav anslagsäskandef, Jag kan väl personligen fillägga atf om vi fortsätter attdriva detta krav, och def gör vi på olika sätt, kanske det finns möjligheter iframtiden för en förhöjd och mycket väl motiverad ersättning fill de frivilHgaövervakarna. Jag vill peka på atf vi har fattat ett beslut som vii det längsta misströstade om, nämligen om en höjning, och en väsentlighöjning, av arvodet fill nämndemännen. Med detta, herr talman, ber jag än en gång att få yrkabifall till hemsfällan i betänkandet 36, Kriminalvården, m. m. 79PER (vpk): Några kommentarer till anförande. Hon sägeratt mycket har förändrats , då antog en Nr 151 kriminalvårdsreform, och atf de förändringarna har varit fill detbättre. Tisdaeen den '''överens med henne om atf mycket har förändrats. Men vi skall också ha 28 mai 1985 '''' ° ' ''' reella verkligheten för människor, även för människor som ärintagna med tvång i kriminalvården, icke förändras genom att vi på Kriminalvården papperskriver och trycker vackra ord som ser bra ut aft läsa, Det är den reella verkligheten som gäller, Idenna reella verklighet har jag tyckt mig kunna se aft 1974 årskriminalvårdsreform infe har fått det reella genomslag den borde ha, LisaMattson säger också atf def finns många rimliga tankegångar i vår mofion, ochdef noterar jag. Jag noterar också aff utskottet har gjort sig besväret attgöra en ordentlig redovisning i betänkandet av vad vi tar upp i motionen, ochdet är också bra. Vad gäller anslaget tillfrivården säger aft man infe följt det s, k, huvudförslaget medvissa nedskärningar , och aff man därför har fått litet mer pengar änvad som annars skulle ha blivit fallet. Därför finns det infe anledning attbifalla vårt förslag till höjt anslag fill frivården, som skulle kunna ge uirymmeför en mycket rimlig höjning av övervakarnas arvoden, Def är bara atfkonstatera faktum aft det inte finns majoritet för atf få igenom dettaangelägna beslut , men jag utgår från atf man så snart det bara är möjHgtkan höja anslaget så att övervakarna får litet bättre ersättning och kanfungera på ett bättre sätt, och att man verkligen gör den uppföljning avgenomslaget av kriminalreform som jag tror behövs och som inte bordekosta så mycket pengar att man behöver dra sig för kostnadens skull. Även omvårt förslag avslås har vi ändå fått en redovisning på detta område somär värdefull. Jag håller fast vid yrkandet om bifall till motionen, Anf.80 (): Jag är väl en av dem i kammaren som har vistats mest på olika anstalteri landet och varit i kontakt med många av de intagna, just därför atf jag ärmed i . Jag kan av personlig erfarenhet konstatera atfdet har hänt väldigt mycket under de fio år som gått sedan vårdreformengenomfördes, Def erkänner också de intagna när man resonerar med dem. Vihar fått en lång rad lagar av ny art, som har följt upp besluten i den nyavårdlagen, och vi har också sammankomster med regionchefer inomkriminalvården för noggrann diskussion om ideologier och principer och om deprakfiska möjligheterna aft genomföra förändringar. Jag tror aft vi i riksdagenkan vara helt lugna över att frågorna följs upp utan atf kräver enspeciell uppföljning och redovisning. Närdef gäller de frivilliga övervakarna vill jag bara hänvisa till aft viuppskattar deras insatser mycket. Vi kan tyvärr inte se några möjHgheteratf hitta medel till att höja deras arvoden, men def är vår, och kanskespeciellt min förhoppning att vi i en framfid får möjlighet att höja dessaarvoden liksom vi har höjt nämndemannaarvodena, 81 PER (vpk): Jag har inte så mycket att fillägga till vad jag sagt tidigare, Jagvill bara säga att kanske har större erfarenhet av att varaintagen på anstalt än jag. Dock delar och jag erfarenheterna på såsätt att dörrarna öppnas när vi skall ta oss ut igen. De som skulle bH föremålför den föreslagna översynen har inte den möjligheten. Däri ligger skillnaden. Desom vistas på slutna riksanstalter har när vi har diskuterat med dem i gruppframfört att de infe upplever att reform fått det genomslag som denborde ha fått i den reella verkligheten. Jagutgår också ifrån atf vi - det är och jag tämligen överens om - såfort det blir ekonomiskt utrymme för det skall höja arvodena till övervakarna.Det är verkligen av nöden att så sker. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.3 (kriminalvårdsreform) Utskottetshemsfällan bifölls med 276 röster mot 14 för motion 417 av Per m,fl,i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Punkt3 (anslag till Frivården) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot motion 417 av Per m,fl, i motsvarandedel - bifölls med acklamafion. 19§ Vissa kostnader för häktade betänkande 1984/85:37 om vissa kostnader för häktade m, m,(förs, 1984/85:12), 82 (): har i detta betänkande tagit upp riksdagensrevisorers granskning av statens kostnader för driften av häktena. Jagkonstaterar inledningsvis att utskottet funnit revisorernas granskning vara enfrån ekonomiska synpunkter värdefull genomgång av kriminalvårdens kostnader påområdet. Det är också tillfredsställande aft utskottet har låtit behandlafrågan i ett särskilt betänkande. Vidsin bedömning av revisorernas förslag fill åtgärder har utskottet funnit atfrevisorernas påpekanden under granskningen - främst är det väl här fråga om uttalanden i en granskningsrapport som remitterats fillolika myndigheter för yttranden - redan nu initierats från kriminalvårdens sidapå det sätt som revisorerna har föreslagit. Vi revisorer är vana aft så sker och ser det som eftindirekt utflöde av vår verksamhet. Men detta får infe hindra oss från aft ändålägga fram förslag eller från aft göra uttalanden om lämpligheten avatf olika åtgärder vidtas. Därför beklagar jag att utskottet på s, 6 i sittbetänkande rörande transportverksamhefen, och främst då frågan om polismänsdeltagande vid förpassningar fill utlandet, infe har funnit skäl atfundersfälla regeringen revisorernas synpunkter på fillämpningen av gällanderegler. Def finns nämligen en särskild organisation inomkriminalvården för handhavande av dessa uppgifter, och endast i undantagsfallbör polispersonal biträda i dessa sammanhang. Revisorerna har emellertid kunnatkonstatera att påtagliga skillnader gäller mellan polisdistrikten i fråga ompraxis för polismedverkan vid utomnordiska förpassriingsresor. I polisdistrikt där kriminalvårdens tjänster ej utnyttjaskommer kvalificerad polispersonal i fråga för uppgifterna. Detta ärorationellt och eff felaktigt utnyttjande av statens resurser. Utskottet har inte funnit anledning att uttala sig för enändring av förhållandena utan hänvisar endast till aff denna fråga och övrigafrågor på transportområdet snart kommer att aktualiseras avkriminalvårdsstyrelsen inför regeringen, och utskottet utgår från atfresultatet av de aktuella övervägandena i sinom tid bekantgörs för riksdagen.Utskottet förordar atf revisorernas förslag endast läggs till handlingarna. Jag skulle hellre ha sett att utskottet förordat atfriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört ifrågan och atf utskottet särskilt understrukit vikten av aft de statligaresurserna används så ekonomiskt som möjligt. Jag har inget yrkande utan har endast velatframföra dessa synpunkter från revisorernas sida. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs lagutskottets betänkande 1984/85:42 omkonsumenttjänstlag (prop. 1984/85:110). Ett grundläggande mål för konsumentpolitiken är atf stödjakonsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. Socialdemokratin harkonsekvent drivit en konsumentpolitik med denna målsättning.Från borgerligt håll har vi mött motstånd eller ointresse, passivitet. Frånsina positioner har man sagt sig värna om näringslivefs intressen. Men vi seringen motsättning mellan eft väl fungerande näringsliv och en godkonsumentpolitik. Det är ju näringslivets uppgift aff på bästa sätt tjänakonsumenten. De konsumentpolitiska medlen har varierat . Under 1950-och 1960-talen var samhällets insatser i stort settbegränsade till konsumentupplysning. Man syftade till atf öka konsumenternaskunskaper och därigenom göra def möjligt för dem aft påverka företagens utbudav varor och tjänster. I övrigt förlitade man sig till att olämpligaaffärsmetoder motverkades genom självreglering inom näringslivet. Vid ingången av 1970-falef vidgades kraftigt ramen för detkonsumentpolifiska arbetet. Man övergick till att mer använda lagsfiftning sommedel atf förverkliga de polifiska målen på detta område. Vi fick marknadsrättslig lagstiftning - lagen om förbudmot oskäliga avtalsvillkor och marknadsföringslagen. Och vi fick viktigacivilrättsliga lagar. Först kom hemförsäljningslagen och konsumentköplagen.Senare fick vi konsumenfkrediflagen och konsumentförsäkringslagen. Förra åretträdde lagen om fastighetsmäklare i kraft med viktiga regler till skydd förkonsumenterna. har turen kommit fill konsumenttjänsterna. Ochreformarbetet går vidare. En ny konsumentköplag förbereds på grundval av ettförslag . kom ett gemensamt nordiskt betänkande med förslagtill ny allmän köplag. Och senare vänfar vi förslag årssmåhusköpsufred-ning om konsumentskydd vid förvärv av småhus. Det är en klar brist att def infe finns någonlagstiftning om vad som gäller mellan konsumenter och näringsidkare vid avtalom tjänster. Samhällsutvecklingen har lett till att vi som konsumenterhar blivit alltmer beroende av tjänster som utförs av fackmän på olika områden.Def beror bl. a. på att vi i vår vardag använder många dyra och tekniskt kompliceradesaker som behöver underhållas och repareras. Konsumenttjänsterna har därför stor praktisk betydelse. Dehar också stor betydelse för människors privata ekonomi. Man beräknar aff intemindre än av den privata konsumtionen består av tjänster som utförs avnäringsidkare på olika områden. Komsumenftjänstlagen täcker alltså eft område som är avstor betydelse för de flesta av oss. Lagen gäller arbete på lösa saker och på fastigheter, somnäringsidkare utför åt konsumenter. Lagen omfattar t. ex. reparationer ochservice på bilar, TV-apparater och hushållsmaskiner. När det gäller lösa sakeromfattar den också avtal om förvaring, t. ex. magasinering av möbler. Vidaregäller lagen alla slags arbeten på hus och lägenheter, t. ex. golv- ochmaffläggning, målning och tapetsering, el- och WS-arbeten, fasadarbeten,takläggning m.m. En grundläggande regel i lagen är atf konsumenten alltidskall kunna kräva att tjänsten utförs fackmässigt och med omsorg omkonsumentens intressen. Ilagen,finns viktiga regler om att näringsidkaren i olika situationer skallsamråda med konsumenten. Han skall underrätta konsumenten om det finns behov avtilläggsarbete, dvs, arbete som ligger utanför det lämnade uppdraget men somhar sådant samband med uppdraget att det lämpligen bör utföras på samma gång.Inte minst viktigt är atf näringsidkaren också blir skyldig att avråda fråntjänster som så atf säga inte lönar sig för konsumenten, I lagen slås fast vilka rättigheter konsumenten har, omtjänsten utförs felakfigt eller om näringsidkaren gör sig skyldig fill dröjsmålvid utförandet. Vid fel i tjänsten - arbetet är exempelvis infe fackmässigtutfört - skall näringsidkaren i första hand avhjälpa felet utan några extrakostnader för konsumenten. Om felet av någon anledning inte avhjälps fårkonsumenten göra prisavdrag. Vid väsenfliga fel får konsumenten häva avtalet, vilketinnebär atf han inte behöver betala någonting för arbetet, EnHgt lagen kankonsumenten också ha rätt till skadestånd av näringsidkaren på grund av feleller dröjsmål. Av stor praktisk betydelse är lagens regler om priset förtjänsten. Det är ju ofta så, att priset för eft arbete inte är bestämt iförväg. Konsumenten behöver då infe betala mer än skäligt pris. Man får isådana fall ta hänsyn till vad som är gängse pris för liknande tjänster. Omnäringsidkaren har angett priset på ett ungefär, får han sedan infe höja defangivna priset med , Konsumenten har enligt lagen rätt att få enspecificerad räkning. Konsumenten får en i princip ovillkorlig rätt attavbesfälla en tjänst. Om konsumenten gör det, är han skyldig att betala förarbete som eventuellt redan har utförts. Han kan också bli skyldig atf ersättanäringsidkaren vissa förluster, Lagen innehåller slutligen regler om dröjsmål påkonsumentens sida, t, ex, om konsumenten dröjer med att betala under arbetetsgång och man har överenskommit om delbetalningar. Det är dethuvudsakliga innehållet i lagen. Man skall inte tro att konsumenttjänstlagens regler i sakinnebär några genomgripande förändringar. Till stor del bygger lagen på vad somredan i dag gäller som oskriven rätt. Men ändå är det inget tvivel om att konsumentenspositioner flyttats fram rejält, Def beror på två ting. Det ena är att def ligger ett värde för konsumenterna iaff reglerna sätts på pränt och preciseras. Oklarheter om vad som gäller gårfrämst ut över konsumenten. Det andra är att reglerna mestadels är tvingande fillkonsumentens förmån. Det innebär att näringsidkaren inte kan friskriva sig frånlagens regler. Det är inget tvivel om att det finns missförhållanden påkonsumenttjänst-området som drabbar konsumenterna. En påminnelse om detta fickvi av en stickprovsundersökning vid vissa bilverkstäder som visadepå nedslående resultat. Konsumenten är i prakfiken utlämnad åtnäringsidkarens godtycke. Men det ärinte bara för konsumenterna som lagstiftningen innebär Att det saknasklara spelregler är en olägenhet också för näringsidkarna, Def gäller särskiltsmå företag som infe har fillgång fill egen juridisk expertis, Lageninnebär ett stöd för seriösa företagare, som konkurrerar på ojämlikavillkor med näringsidkare som ansvarslöst utnyttjar det oklara rättsläget tillsin fördel, Defär alltså ett angeläget lagstiftningsärende som skall beslutaom. Det är ett viktigt tomrum som fylls ut av konsumenttjänstlagen. Den lagenär mer angelägen än de kommande nya lagarna på köprättens område. Jaggår nu över till frågan hur de föreslagna reglerna om tjänster skall kunnasamordnas med de köprätfsliga reglerna. Somjag nämnde förut pågår reformarbete på köprättens område nar det gäller bådeden allmänna köplagen och konsumentköplagen. Den allra bästaordningen hade varit att först revidera den allmänna köplagen och sedanlagstifta om konsumentköp och konsumenttjänster. Mendef återstår innan de nya köpreglerna har blivit definitiva. Skulleman dessutom invänta den lagsfiftning som kan bli resultatet avsmåhusköpsufredningens arbete är man inne på 1990-falef, Attvänta med konsumenftjänstlagen är inte nödvändigt för aff få reglernaatf harmoniera med varandra. De olika förslagen ligger både i sak och tillformen nära varandra. Det beror på den samordning som redan har skett underarbetets gång. Och den samordningen bör kunna fortsätta under def lagsfiftningsarbetesom återstår. Entidsutdräkt hade inte varit rimlig och alltså infe heller nödvändignär def gäller eft så angeläget lagstiftningsärende som det nu är fråga om. Jagvill också beröra en annan, mera lagteknisk fråga. Man har på en del håll menatatt vi måste ha enkla regler om konsumenttjänster, även om det skulle innebäraen viss schablonisering. Jag håller med om att lagreglerna måste lämna så klarabesked som möjligt. Men reglerna får inte heller göras så stelbenta att de intekan fillämpas på ett förnuftigt sätt i de enskilda fallen. Reglerna måste avdef skälet formuleras ganska allmänt, Mofivuttalanden och rättspraxis får sedanfylla ut och konkretisera reglernas närmare innebörd, Defhär är inte något som är nytt eller speciellt just för konsumenftjänstlagen.Den är skriven med traditionell lagstiftningsteknik, och den är ungefär likaöversiktlig eller ingående som den gällande köplagen och annan liknandecivilrättslig lagstiftning. Det framgår av vad jag har sagt att vi medkonsumenttjänstlagen änfligen får lagstiftning på ett område av stor betydelseför konsumenterna. Jag vill också erinra om aft arbetet på konsumenftjänstlagenhar bedrivits i ett nära nordiskt samarbete, I pågår en utredning somär inriktad på atf skapa en konsumenttjänstlag, I förbereds enproposition på grundval av ett lagförslag som till väsenflig del är likalydandemed def svenska. Också i förbereds en proposition med Nr 151 samma räckvidd och samma inriktningsom den svenska, Tisdaeenden Genom att anta konsumenftjänstlagenfar alltså def första steget 28 mai1985 '°* " samnordisk lagstiftningpå området, 'Konsumenttjänst- "f- LLAN (): i_ Herr falman! Def framlagdaförslaget fill konsumenftjänstlag bör inte bedömasför sig utan måste sättas in i eff större civilrättsligf sammanhang, såvälhorisontellt som vertikalt. Civilrätten bildar ju fortfarande eft mönster, därmycket är uttryck för ett antal centrala rättsgrundsatser med rötter långttillbaka i fiden. Den utan all jämförelse mest betydelsefulla lagen i vårlagbok är köplag, ouppnåelig fill såväl form som innehåll. Det var verkligenen helt annan intellektuell och språklig spänst och kvalitet på den fidenslagskrivning jämfört med dagens - omdömet är omöjligt att hålla tillbaka.Köplagen, som tillkom i nordisk gemenskap, gäller även och , GenomTore Alméns auktoritativa och oöverträffade kommentar - som senare översattestill tyska - har köplagen för övrigt kommit att påverka den nya amerikanskaköplagen. Uniform Commercial Code, och även om avtalrörande internationella köp, innehåller en materielltsjälvständig köplag, som skall fillämpas vid köp emellan parter som har sinaaffärsställen i olika stater. Den är i sin tur resultatet av ett 60-årigfinternationellt lagsfiftningsarbete, där tagit aktiv del; en betydelsefulletapp på vägen utgjorde med dess förslag till uniformköplag. Det borde därför, herr talman, vara en fullständigsjälvklarhet aft en lag rörande vissa slag av konsumenttjänster - lagens rubrikär alldeles för pretentiös och därigenom missvisande - borde stå i samklang medköprätten, om icke synnerligen starka skäl talar för en särreglering.Rättsordningen bör ju präglas av inre sammanhang och harmoni, i synnerhet inomcivilrättens område. Och detta betygande av rättsprinciper får inte stanna vidläpparnas bekännelse. Hur är då läget på köprätfens område? Här kanresultatet nu skönjas av eff omfattande lagstiftningsarbete, Justifieministernberörde också ämnet i sitt anförande, köplag präglas självfallet av de produktions- ochomsättningsför hållanden som rådde . Den liberala engroshandeln med obearbetade råvaror kom därigenom atf stå i centrum, Def nutida livsmön stret kännetecknas i stället av industriellt serietillverkade massprodukter. Medan Alméns kommentar kretsar kring köp av kaffe och sydfrukter - def var ju ett fartyg lastat med sydfrukter som lät gå på eft dittills okänt grund utanför och som gav upphov fill den fidens mest kända lärdomssfrid - är dagens exempel hämtade från bilar, kyl- och frysskåp samt datorer, tillsattes därför en köplagskommitfé i varje nordiskt land med uppgift aft gemensamt anpassa köplagen efter moderna förhållanden. Jag var för övrigt den svenska kommitténs sekreterare under 64 och delfog äveni tillkomsten av den hemförsäljningslag somjustitieminister hänvisade till. Denna imponerande nordiska gemensamma överarbefning är nuavslutad. Resultatet föreligger i form av ett gemensamt förslag i Nordiskutredningsserie 1984:5, På konsumentköpets område därefter föreligger också efffärskt förslag, SOU 1984:25, vilket är tänkt att ersätta den nuvarandekonsumentköplagen , Def omfattande reformarbetet lider alltså mot sitt slut.Härtill kommer ett särskilt lagstiftningsarbete som rör förvärv av småhus ochsom även det snart är avslutat; jag avser småhusköpsutredning, där jagär en av de tre ledamöterna. Det arbetet bedrivs i själva gränszonen mellan köpoch tjänst. Inom utredningen är vi överens om atf konsumenftjänstlagensregelsystem på vikfiga punkter infe alls passar för enfreprenaduppdrag gällandeuppförande av småhus. Det är faktiskt en avsevärd skillnad mellan atf byggaeff hus och att reparera en tvättmaskin, även från rent rättslig synpunkt. Vad hade därför varit naturligare än att en lag om vissakonsumenttjänster hade fått dröja under ett eller annat år? Samma uppfattninghar även lagrådet. Men regeringen väljer aff lägga fram en särregleringbeträffande vissa konsumenttjänster. Den valda metoden innebär atf propositionsskrivandetbeträffande köp och konsumenfköp kommer aft ske mot bakgrund av enantagen lag rörande vissa konsumenttjänster. Detta är en realitet somofrånkomligen måste få negativa och besvärande verkningar för def framfidalagstiftningsarbetet, som även sker i nordisk regi. Det tunga ansvaret kanjustifieministern infe dra sig undan. Def finns ytterligare starka skäl för aft proposifioneninte hade bort framläggas nu och mot den samlade borgerligheten drivas igenom iriksdagen, Eft sådant skäl är att propositionen innehåller förslag avväsentlig betydelse för näringslivet som ej ens varit föremål för sedvanligtremissförfarande. Begäran i utskottet från den borgerliga minoriteten omerforderlig remiss avslogs av den socialistiska majoriteten. Omsorgen om enjuridiskt fullgod produkt fick synbarligen stå tillbaka för intresset affframlägga en proposition före valet. Köplagen och konsumenftjänstlagen innehåller i storastycken en fördelning av olika slags risker mellan parterna i det enskildaavtalet. Ju fler risker som läggs på näringsidkaren, desto högre blir priset påvaran eller tjänsten, Ingenfing.är ju gratis. Åläggs näringsidkaren att svaraför - låt vara ursprungliga - fel i stället , innebärdetta självfallet en ökning av kostnaderna för denne,Konsumenftjänstufredningen hade här föreslagit en generell preskriptionsfid förreklamation av fel , som - väl atf märka - överensstämmer medsåväl def nordiska köplagsförsla-get som och som överensstämmeräven med betänkandet rörande ny konsumentköplag, Proposifionen utsträcker tidentill fio år för tjänster som innebär arbete på något som betecknas meduttrycket fasta 5 protokoll 1984/85:151-152 Nr 151 saker. Näringslivet erhöll infemöjlighet aft yttra sig över förslaget .h dess T- A A kosfnadskonsekvenser. 7S a i1985 Samma negafiva inställning fillnäringslivssidan kommer fill uttryck då det gäller förslaget om förvaring, där utredningen på anförda skäl avstod från aff ff- f låta sitt förslagomfatta denna avtalstyp, alltså förvaringsavfal. I uttalade i detta sammanhang:"Utredningsförslaget upptog emellerfid inte Sedvanlig remissbehandling fill ledning för bedömningen av denföreslagna regleringen i denna del har följaktligen inte heller förekommit,Def är därför vanskligt att överblicka konsekvenserna av förslaget i dennadel" (s, 343), Men justitieministern känner ingen motsvarande tvekan,måste slutsatsen bli.