prot · G80957 · 1984-12-31 00:00:00 — 1propositionen sägs att övergången till en enhetlig inkomsttaxering inte syftartill att förändra skattebelastningen för de juridiska personerna inbördes ellerjämfört med andra skattskyldiga. Genomförs förslagen kommer dockskattehöjningar att ske. Även konkurrensvillkoren mellan olika typer avnäringsidkare kommer att påverkas. Aktiebolagoch ekonomiska föreningar skall i fortsättningen enbart betala statlig skatt.De kommer därför att kunna kvitta underskott i en kommun mot överskott i enannan. Sådan kvittningsrätt kommer emellertid inte att föreligga förnäringsverksamhet som bedrivs i form av handelsbolag eller enskild firma. Ävendessa kan givetvis ha verksamhet i mer än en kommun. Konsekvensernablir således att lagsfiftningen skapar en snedvridning i konkurrensvillkorenmellan olika näringsidkare beroende på vilken företagsform man använder sigav. Folkparfiet anser att möjligheterna till kvittning måste vara desammaoavsett företagsform. Vibegär därför i reservation 1 - till vilken jag yrkar bifall - att regeringenskyndsamt lägger fram förslag om slopande av förbudet att kvitta underskott ien kommun mot överskott i en annan. Genomförs de föreslagna skattesatserna kommer följden att bli enskattehöjning. Detta vill vi från folkparfiets sida inte acceptera. Slopad taxering av juridiskapersoner Skattesatsen för aktiebolag och ekonomiska föreningarföreslås bli . varierar ju skattesatsen mellan och 55 %beroende på olika kommunalt uttag. Vissa juridiska personer får därmed en höjdskatt medan andra får en sänkt. Från sida godtar vi den enhetligaskattesatsen på . För livförsäkringsbolag föreslås skatten bli . Dettainnebär en skattehöjning som i slutändan drabbar försäkringstagarna. Någonnärmare motivering till höjningen av skattesatsen ges inte i propositionen. Detstår bara; "En viss höjning av skattesatsen framstår därför sommotiverad." Då, som jag sade, skattehöjningen i förlängningendrabbar försäkringstagarna kan vi inte instämma i detta. anser sålunda att skattesatsen skall sättasfill det uttag som en strikt matematisk omräkning skulle ge, dvs. Jag yrkar därför bifall till reservation 3. Även denskattesats som föreslås för vissa ideella föreningar, kyrkor och allmännytfigaföreningar innebär en skatteskärpning. anser inte att en sådanskatteskärpning är motiverad för dessa skattskyldiga, och vi vill därför attskattesatsen sätts till .. Som en konsekvens av vad jag anfört yrkar jagslutligen bifall också till reservationerna 4 och 5. 124RUNE CARLSTEIN (s): Utskottet är enigt vad gäller huvudprincipenatt den kommunala taxeringen av juridiska personer skall tas bort och ersättasav en statlig skatt. I tre motioner från de borgerliga partierna har vissadetaljfrågor tagits upp. Det har resulterat i ett antal reservationer, som harfogats till utskottets betänkande. Jag skall i korthet kommentera utskottsmajoritetensställningstagande i de frågor som har förorsakat reservationerna. Den förstareservationen gäller underskottsavdragen. De nu gällande bestämmelserna förändras helt när detgäller kvittnings-möjligheterna för juridiska personer. Nuvarande reglerupphör, och det blir kvittningsmöjligheter oavsett i vilken kommun verksamhetenbedrivs; därmed förenklas såväl taxerings- som kvittningsförfarandet. Fysiskapersoners kvittningsmöjlighet mellan verksamheter bedrivna i olika kommunerberörs ej av det nu föreliggande förslaget. Reservanterna föreslår att regeringen skyndsamt kommer medett förslag som slopar kvittningsförbudet även för fysiska personer.Reservanterna hänvisar till att det blir olika regler för verksamheten beroendepå om den bedrivs exempelvis i handelsbolag eller i aktiebolag. Utskottsmajoriteten hänvisar till att de speciella problemsom rör delägare i handelsbolag, gruvbolag och partrederier som taxeras somfysiska personer, faller inom 1980 års företagsskattekommittésutredningsuppdrag. Vidare innebär den modell till företagsbeskattning somutredningen har ute på remiss att frågan om kvittningsförbud kan lösas på ettsådant sätt som förutsätts i motionerna och i reservationen.Utskottsmajoriteten anser därför att detfinns anledning att avvakta kommitténs förslag och ta ställning när ett sådantförslag föreligger. I reservafion 2, vilken har avlämnats av de moderataledamöterna, behandlas garantiskatten. Även garantiskatten slopas när det gällerde juridiska personerna och ersätts av statsskatt. Reservanterna vill ha enutredning om slopandet av garantiskatten även för fysiska personer. Här är det så att garanfiskatten ingår som ett led ibostadsbeskattningen. Den beaktas vid utformandet av bostadssubventionerna.Därför kräver ett slopande av garanfiskatten för fysiska personer ingåendeöverväganden, som också måste sättas i samband med bostadspolitiken i övrigt. Reservationen om ett slopande av garantiskatten synesnärmast vara motiverad av önskemålet att uppnå större rättvisa mellanföretagsformer. är det så att garantiskatten är effektiv endast omgarantibeloppet överstiger nettointäkten av förvärvskällan. Därför har integarantiskatten en avgörande betydelse för val av företagsform. Dessutom ärsåväl bostadskommittén som företagsskattekommitté oförhindrade att taupp frågan i sitt utredningsarbete. Vi anser därför att det inte behövs någonny utredning. I reservationerna 3 och 4 behandlas skattesatserna förlivförsäkringsbolagen och för allmännyttiga stiftelser, kyrkor och ideellaföreningar. I propositionen föreslås två-skattenivåer, dels föraktiebolagen, ekonomiska föreningar och familjestiftelser, dels för övrigajuridiska personer. Reservanterna anser att skattesatsen förlivförsäkringsbolagen borde sättas till och för allmännyttiga stiftelser,kyrkor och ideella föreningar tin30%. Det är riktigt att en matematisk framräkning av skattenför livförsäkringsbolagen ger till resultat en skattesats på . är detså att skattesatsen för Uvförsäkringsbolagen har satts med hänsyn till attbolagen beskattas i försäkringstagarnas ställe. Räknar man om skattesatsen är det befogat med en uppräkning av skatten. Det kan därför inte vara urvägen att justera denna fill . När det sedan gäller allmännyttiga sfiftelser, kyrkor ochideella föreningar bestrider inte utskottet att skatt kan leda till enviss höjning av skatten i alldeles speciella fall. Det blir lättnader i form avslopad garantiskatt och vidgade möjligheter att utnyttja rätten fillunderskottsavdrag. Den beslutade höjningen av grundavdraget upp fill . för ideella föreningar torde också mildra skatteeffekterna. Praktiskaskäl talar för att man har en enhetlig skattesats. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan och avslag på reservationerna. Slopad taxering av juridiska personer Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 3(underskottsavdragen för fysiska personer) Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot 148 förreservation 1 av m.fl. Kollektivsakförsäkring med obligatorisk anslutning HansNyhage (m) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.4 (garanfibeskattningen för fysiska personer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.5 (livförsäkringsbolagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.6 (allmännyttiga stiftelser, kyrkor och ideella föreningar m.fl.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 4 av m. fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan biföUs. 15§ Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning betänkande 1984/85:11 om koncession för försäkringsrörelse(prop. 1984/85:77). 125 (): I näringsutskottets betänkande nr 11 om koncession förförsäkringsrörelse behandlas en proposition i ämnet samt två motioner från denallmänna motionstiden. Propositionenbygger på förslag från försäkringsverksamhetskommittén, vilken tillsattes avden borgerliga regeringen . Enligt propositionen skall tillstånd fill nyeller utvidgad försäkringsrörelse ges utan att - som är fallet - behovet avröreisen prövas. I samband därmed ändras genom motivuttalanden gränsdragningenmellan försäkringsrörelse och annan verksamhet. EttenhälUgt näringsutskott fillstyrker detta förslag. fillstyrkerockså - likaledes enhälligt - en femparfimotion av m.fl.enligt vilken det bör utfärdas regler som medför att yttranden avförsäkringsbolags medicinska rådgivare normalt blir tillgängliga för denförsäkringstagare som berörs. Utskottet gör ett tillkännagivande fill regeringenav den innebörden. Närdet däremot gäller den andra motionen har inte utskottet kunnat enas.Motionärerna, och , föreslår att enförutsättningslös utredning skaU göras beträffande kollekfiva, obligatoriskaförsäkringar. Utskottsmajoriteten konstaterar att redan verksamma kommittéerskall pröva frågan och föreslår därför ingen åtgärd från sida. I en borgerligtrepartireservation ges en kritisk bedömning av detta slags Riksdagenbör, anser vi reservanter, i ett särskilt uttalande till regeringen kraftigtunderstryka vikten av att alla de problem som tas upp i motionen blir grundligtbehandlade. Defackliga organisationerna har, sägs det i motionen, i ökandeutsträckning börjat engagera sig i försäkringssammanhang som inte haranknytning till anställningen och arbetsplatsen. Hit hör grupplivförsäkringaroch s. k. fritidsförsäkringar eller trygghetsförsäkringar. harockså, anför mofionärerna, obligatoriska, kollektiva försäkringar börjatuppträda på sakförsäkringsområdet. Ivissa fall är det omöjligt för den enskilde fackföreningsmedlemmen attöverbhcka hur mycket olika förmåner kostar. Medlemmarna har ingen utträdes-eller reservationsrätt. Ett långtgående engagemang från de fackUgaorganisationerna i medlemmarnas privatekonomiska förhållanden innebär, eftersomett utträde ur organisationen är orimligt, ett icke acceptabelt ingrepp imedlemmarnas personliga integritet. En uppenbar risk för dubbelförsäkringföreligger. Genomatt de berörda kollektiven är heterogena sätts sedvanliga försäkringsekonomiskaregler ur spel. En stor del av försäkringsmarknaden undandras sedvanligakonkurrensvillkor. Om alla fackliga organisafioner kollekfivt och obligatoriskttäcker sina medlemmars normala försäkringsbehov i ett eller möjligen tvåförsäkringsbolag får den minoritet som står utanför arbetsmarknaden mycketsvårt att täcka sitt försäkringsbehov till rimliga kostnader. Konsekvensernaav att större delen av befolkningens försäkringsbehov förvaltas enligt fackligai stället för sedvanliga försäkringsekonomiska principer är oklara. Enkartläggning av t. ex. fackliga medlemmars försäkringssituation genomdatasamkörning av medlemsregister med försäkringsregister bör inte fåförekomma utan den enskildes uttryckliga samtycke. Kollektiva försäkringar,tecknade av fackliga organisationer, omfattas nämligen inte avkonsumentförsäkringslagen. Imotionen pekas på konkreta exempel på händelser som föranlett motionen. SonjaRembo kommer i ett senare anförande att redovisa detta. För egen del vill jagbelysa problemställningen genom att citera ur en cirkulärskrivelse från nr 50, där det sägs så här; "Förbundetvill försöka samordna alla avdelningsförsäkringar så att alla medlemmar harsamma försäkring, oavsett vilken avdelning de fillhör. Vår avdelning harbeslutat ansluta oss till den av förbundet rekommenderade försäkringen- Allamedlemmar ansluts till den nya försäkringen utan Om Duinte vill vara med i försäkringen, kan Du anmäla detta--- Maka eller maketill gift medlem ansluts automatiskt till försäkringen om intereservation för den delen sänds till avdelningen - -Ogifta medlemmar medsammanboende måste anmäla den sammanboende som medförsäkrad- Enligtavdelningens beslut skall premien dras på Kollektivsakförsäkring med obligatorisk anslutning Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning Den som vill ha en försäkring skall givetvis teckna en. Här måste densom inte vill ha en försäkring meddela detta. Konsumenterna bör ju själva kunnafå välja vilka försäkringar man vill ha och i vilka bolag man vill teckna dem. agerande är ett exempel bland många på hurfacket tar sig allt större friheter. Det är också ett exempel på hur arbetarrörelsen inte går i takt. Ledande socialdemokrater talar om större frihet. Men detta rimmar illa med sätt att teckna försäkringar. I stället för att individens frihet ökar, så minskar den. Det myckna talet om ökad frihet är inte trovärdigt, när sådana här händelser tillåts passera. Ett annat exempel på agerande kan tas från avdelning 43. Man satte för sedan upp en affisch vid ett centraltvätteri på vilken man kallade till information i företagets matsal. Även gällde det försäkringar i , naturligtvis. På plakatet stod; "- alla måste närvara." och "Vid frånvarolöneavdrag." I de här fallen blir alla som inte säger nej automatiskt försäkringstagarehos . Samma sak gäller fackmedlemmars make/maka. De som inte hör av sighar också gått med på att premien dras från lönen. Det finns således goda skäl för motionskravet på enallsidig utredning av de samhällsekonomiska och civilrättsliga konsekvensernaav ett omfattande system med kollektiva, obligatoriska försäkringar, liksomsammanhängande integritetsproblem och de föreningsrättsliga frågorna. Jag ber därför att få yrka bifall till denreservation som fogats fill betänkandet. 126TAGE (): har i sitt anförande redogjortför utskottets behandling av detta ärende, och jag skall nöja mig med någrakorta synpunkter i anledning av den reservation som är fogad tiU betänkandet. Reservafionen behandlar de kollektiva sakförsäkringar medobligatorisk anslutning som börjar uppträda på försäkringsmarknaden. Imotionen från och , som ligger som bakgrund förreservationen, krävs en förutsättningslös utredning av denna försäkringsform.Jag anser det kravet vara mycket befogat. Om man skall tillämpa systemet med kollektivasakförsäkringar - och det kan nog i vissa fall vara bra - anser jag att det ärnödvändigt att ställa vissa krav för att skydda medlemmarna-försäkringstagarna.Jag skall redovisa ett par. För det första måste medlemmarna ha rättighet attreservera sig mot beslutet att fillhöra försäkringsformen. Stor risk föreliggerannars för att de blir dubbelförsäkrade, dvs. de får betala dubbla menfår endast en ersättning vid eventuell skada. För det andra är det nödvändigt att ett korrektupphandlingsförfarande sker före försäkringsavtalets ingående. Skriftliga offerterfrån flera försäkringsbolag bör alltså föreligga. De försäkringsavtal som diskuterats i massmedia undersenare tid uppfyller inte dessa krav. De krav som jag nu reser sammanfaller med vad försäkringsinspektionen,och fört fram i anslutning till deaktuella försäkringsavtalen. Med hänsyn fill försäkringstagarnas intressen anser jagdet alltså vara mycket befogat med en utredning, innan man går vidare på vägenmot kollektiva sakförsäkringar. Jag yrkar bifall fillreservationen. I detta anförande instämde (). Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning 127LENNART (): Jag ber först att få yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan. Jag vet inte om det var den sena timmen som gjorde attSten , som representant för , var mer än vanligt negativ ochringaktande gentemot fackföreningsrörelsen. När tar upp frågorna omfacket, fackets rätt och fackets medlemmars rätt, finns det en tendens att gåin med detaljregleringar i en omfattning som gör att de regleringar somdiskuteras inom marknadsekonomin fullständigt bleknar bort. Efter att ha hört skulle jag vilja frågahonom om det enligt över huvud taget är tillåtet för fackföreningaratt sluta kollektivavtal. Det verkar inte så när man lyssnar till honom. Vi hävdar nog i det här landet att kollektiva lösningarmånga gånger är bra lösningar och bättre lösningar än de som kan uppnås iindividuella fall. Hela fackföreningsrörelsens frammarsch och framgång iSverige och det förtroende den har bland medlemmarna visar ju att så ärfallet. Det finns , ,kollektiva försäkringar som har varit oerhört betydelsefulla förfackföreningsrörelsens medlemmar och deras familjer. riktar mot fackföreningsrörelsen ettgeneralangrepp, som går ut på att alla beslut i fackföreningarna fattas övermedlemmarnas huvuden, att medlemmarna inte har någonfing att säga till om. sluter avtal om en kollektiv sakförsäkring, skulle det alltså haskett över medlemmarnas huvuden och mot deras vilja. Det är en förvrängning avhur fackföreningsrörelsen arbetar i detta land. Vi har i utskottsmajoriteten inte alls denna uppfattningom fackföreningsrörelsen och dess rätt att sluta avtal om kollektivasakförsäkringar. Vi konstaterar i själva sakfrågan att det för förbunden ochderas medlemmar kan vara intressant att sluta avtal om sådana härsakförsäkringar på kollektiv basis, med eller utan reservationsrätt. Det ärlämpligt att fackföreningarna själva avgör hur de vill ha det på den punkten.Vi kan som utomstående betraktare naturligtvis ha en och annan synpunkt på omavtalet skall vara med eller utan reservationsrätt. Vi kan bara konstatera att exempelvis de kollektivahemförsäkringar som det har slutits avtal om - det är inte särskiltmånga och innebär inte den omvälvning som i första hand tycks tro -har inneburit högst betydande sänkningar av försäkringspremierna i förhållandefill vad försäk- Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning ringstagarnafår ut jämfört med en försäkring på individuell basis. Vi kan därtill lägga attför ett mycket stort antal fackföreningsmedlemmar, som av ett eller annat skälhar ett otillfredsställande försäkringsskydd - ofta på grund av att pengarnaräcker dåligt till - innebär de kollekfiva försäkringarna en mycket betydandefördel, framför allt naturligtvis på personförsäkringsområdet. Jag skulle vilja råda och även i vissutsträckning att tänka på att sådana här försäkringsavtal iförsta hand är någonting som fackföreningsrörelsen själv och dess medlemmarskall ta ställning till. skall inte lägga sig i den ena detaljenefter den andra. När det gäller rent försäkringstekniska detaljer kansamhället och myndigheterna kanske komma in i bilden. Två utredningar arbetarf. n. med dessa frågor. Vi som fillhör utskottsmajoriteten säger att vi ser storafördelar med kollektiva försäkringar som en del av försäkringsmarknaden och attvi inte har någonfing emot att de två utredningar som är i gång ser på deförsäkringstekniska detaljerna. Det finns ingen motsättning här, utan viförenar utredningskravet med den positiva synen på de kollektiva sakförsäkringarna. Innan denna diskussion blev något inflammerad hadenäringsfrihetsombudsmannen den klara, principiella uppfattningen attkollekfiva sakförsäkringar innebär en positiv produktutveckling till gagn förförsäkringstagarna inom fackföreningskollektivet. Det är intressant att notera - om man skall gå in i detaljpå de kollektiva hemförsäkringsavtal som har slutits - att när de privataförsäkringsbolagen inte orkar med att konkurrera med ett kooperativt försäkringsbolagspringer de till farbror staten och vill ha hjälp. Det vore bättre om de gavsig ut på marknaden och konkurrerade ordentligt. Försäkringsbolagen börjar nu inse detta. harkommit in i bilden med anbud, och det är så det skall vara. Det behövs ingapekpinnar. Jag tror att den privata sidan kommer att erbjuda konkurrens påaUvar, och den matchen ser vi alla fram emot. Det innebär att fackförbunden fårytterligare möjligheter att sluta bra avtal. Den diskussion som förs i vidasvängar av de borgerUga reservanterna anser vi från utskottets sida vara klartöverdriven. Vi vill understryka att kollekfiva sakförsäkringar är någotpositivt som inte bör motarbetas från de borgerliga partiernas sida. Med detta, herr talman, ber jag än en gång att få yrkabifaU till näringsutskottets hemställan i betänkande nr 11. 128STEN () replik; Givetvis är kollekfivavtal bra. Jag har intehävdat någonting annat. Men kollekfivanslutning till ett försäkringsbolag ellerfill ett politiskt parti är felakfigt. Det finns som bekant fleraförsäkringsbolag det finns flera politiska partier, . Jag vill bara påminna om de synpunkter som bl. a.näringsfrihetsombudsmannen har redovisat i sitt remissyttrande tillförsäkringsinspektionen. Näringsfrihetsombudsmannenanser det vara vikfigt att man bereder möjlighet för olika konkurrerande företagatt göra sig gällande. Så sker inte här, utan här finns en gemensam nämnare ialla de exempel vi har pekat på, nämligen försäkringsbolaget . Vad ärdet för fel på den ståndpunkt som jag hävdar, att medlemmarna själva skallvälja vilka försäkringar man skall teckna och hos vilka bolag? Jagtog i mitt anförande upp exemplet från avdelning 43 i , där man hade sattupp en affisch med budskapet att alla skulle samlas i matsalen på företaget.Observera, stod det på affischen, alla måste närvara. Vid frånvaro -löneavdrag. Mot den bakgrunden vill jag fråga : På vilkagrunder kan löneavdrag motiveras för dem som uteblir från informafionen omförsäkringar av ett enskilt försäkringsbolag? Ligger det i arbetsgivarensintresse att personalen genom sådana påtryckningar avbryter sitt arbete? Detskulle vara intressant att höra syn på den frågan. Kollektivsakförsäkring med obligatorisk anslutning Anf.129 () repUk: Jag vill påminna om att jag i mitt anförande sadeatt den kollektiva försäkringsformen kunde vara bra. Jag kritiseradeförsäkringsformen och gav två exempel på hur man inte får utforma den. Då sägerLennart att vi inte skall lägga oss i det här, det skall facket fåsköta. Ja, i och för sig skall facket få sköta detta, men man bör väl ändåfölja de spelregler som våra stafliga myndigheter drar upp. Båda de krav somjag reste har även förts fram från försäkringsinspektionen,och . Skall vi negligera vad så tungaremissinstanser säger? De har sagt detta alldeles . Jag frestas attläsa innantill vad sade beträffande utträdesrätten:"En försäkring utan utträdesrätt för individen i kollekfivet är undersådana omständigheter enUgt NO knappast godtagbar." "Enovillkorlig förutsättning för denna försäkringsform bör såsom NO anfört varaett regelrätt upphandlingsförfarande som innebär konkurrens mellanförsäkringsbolagen på lika viUkor. Uppfylles ej detta villkor kan ickeönskvärda strukturella effekter uppkomma." Det är klart och tydligt att man kräver konkurrenspå lika villkor. Det är precis vad jag kräver också, men det har man inteuppfyllt i det här fallet. I det aktuella fallet har det visserUgenkommit in en fullt korrekt offert från . Men från kom detinte in någon offert, utan där hade man bara en munfiig förhandling. Då tyckerjag inte att man har uppfyllt kravet på ett ordentligt offertgivande. Dettycker inte heller . 130 LENNARTPETTERSSON (s) repUk: Jag vill säga fill att jag givetvis noterat skillnadenmellan och i denna fråga, och den skillnaden hälsarjag med tillfredsställelse. säger att kollekfiva försäkringarenligt hans uppfattning är fördelaktiga, men han vill ha vissa Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning Det gäller exempelvis hur upphandlingen skall gå till. Han harvidare synpunkter på utträdesrätt och liknande. Även om jag som sagt noterar skillnaden mellan moderaternaoch tror jag att detta trots allt bottnar i enomyndighetsförklaring av facket och fackets medlemmar. ansertydligen inte att fackföreningsmedlemmarna själva kan ta diskussionen om vadsom är bra och dåligt för dem, om hur försäkringen skall vara utformad, omfrågan om reservationsrätt eller icke reservafionsrätt och om formerna förupphandling. Självfallet ligger det i fackförbundens och fackföreningsmedlemmarnasintresse att få en så billig försäkring som möjligt, och självfallet kommer dedärför att sträva efter att få en upphandling som leder till det målet. Detbehövs inga offentligrättsliga pekpinnar i det avseendet. Att hävda att man måstelagsfifta om sådana saker innebär att man underkänner den demokrafi som finnsinom fackföreningsrörelsen. Är det detta som är meningen med ber jag verkligen att få beklaga den inställningen. Utträdesrätten får alltid ses mot bakgrund av hurförsäkringen tecknats och mot bakgrund av finansieringen. Medan det i en delfall är rikfigt med en utträdesrätt, kan en sådan i andra fall vara ganskainaktuell för medlemmarna. Detta måste bedömas från fall till fall.