prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — Proven började inte utföras , De franska kärnvapenprovenutfördes först i , och när blev fritt ville man inte längreatt proven skulle utföras där. De lyckades, såvitt jag minns, utverkaatf framöver fick fortsätta med proven i , Redan1966 började emellertid kärnvapenproven att utföras i , så de harpågått under en lång följd av år. Jagförstår inte vad menar med att förslag skulleinnebära att agerar på egen hand, Def står i betänkandet att vi ommöjligt skall arbeta tillsammans med stater i , Def ärsjälvklart att det är staterna i regionen som har det stora ansvaret och aft debör gå före. Det är emellertid lika självklart att vi i , även om vi borlångt bort, tar vårt ansvar och går in i detta arbete. 48 ()replik: Jag lämnade uppgiften att de franska kärnvapenproven startades ,men det är sannolikt riktigt, som säger, aff de startades någottidigare. Den nu pågående försöksserien startade , Jag ber alltså atf fåkorrigera min uppgift. Närdet gäller frågan om att agerar på egen hand, står det i reservationenatt "regeringen bör aktualisera denna fråga i FN, om möjligt tillsammansmed stater i regionen". Om de infe ställer upp skall vi tydligen ageraändå. Jag kan dra följande parallell: Hur skulle reaktionen här i bli omNya lade fram resolutioner i FN om en nordisk kärnvapenfri zon? Detskulle uppfatfas som mycket säreget, UllaOrring talar om fredsdelegationen, I praktiken har vi från statlig sida ettmycket aktivt samarbete med fredsrörelsen. Vi ger den ganska stora ekonomiskaresurser. Under FN:s specialsession för nedrustning var det exempelvis svenskastatsmedel som finansierade de internationella frivilliga organisationernastidskrift. Över huvud taget har spelat en mycket framträdande roll närdet gällt samarbetet med fredsrörelsen. Tron atf man bara genom att tillsättaen fredsdelegation på något sätt skulle kunna förbättra det här samarbetetställer inte utskottet upp på. Där är ensamt. Jag tror faktisktinte att det är en ökad byråkratisering utan en ökad aktivitet, inte minst frånpartiernas sida, som kunde föra de här frågorna framåt, OswaldSöderqvist kom in på undantagen från den regel som man har slagit fast ireservationen, nämligen att det är fråga om ekonomiska orsaker, Sovjetsockupation av skulle då vara ett undantag där. undrar fakfiskt om det ärnågot undantag. Dels finns det uppgifter som säger aft detta, att man nu hämtarnaturgas i gott och väl betalar de militära operationer som mangenomför samfidigt. Sedan finns def eft långsiktigt ekonomiskt intresse, skullejag tänka mig, när det gäller framstöten mot , Så det går nogatf fillämpa analysen inte bara på utan även på , Jagtror som sagt aft def kan vara fruktbart aff göra sådana utredningar. Det ärbara def aft utrikesutskottet med de motiveringar som getts fidigare år, infeansett det önskvärt med något speciellt initiativ från sida i defsammanhanget. 49 (): Först några kommentarer fill anförande, Frysförslaget ärju inte uppe till debatt , av den enkla anledningen aft det infe finns någrakrav att de frågorna skall tas upp. Vid def senaste tillfället, när vi harbehandlat den saken, har det ju varit motionskrav som krävt att vi skallbehandla detta. finns inga sådana krav. Det är alltså anledningen till attdet infe föreligger någon reservation när def gäller detta avsnitt avbetänkandet. Däremotär det inte så, , att vi har ändrat oss på den här punkten. Vi harexakt samma uppfattning som den vi redovisade i reservafioner tillutrikesutskottefs betänkande nr 1 . Vadgäller debatten med skulle jag vilja föreslå att taden när lekamligen befinner sig här och inte iMoskva, Enfidningsmbrik efter debatten lydde: Pinsam grälsjuka. Rubrikenavsäg faktiskt , Jag tycker def är beklagligt aft när vi nubehandlar eft enhälligt betänkande, så kan infe underlåta attkomma in på den här typen av saklös kritik. Jag tror att atf ytterligare redogöra för vår inställning i frysfrågan. Låt mig barasäga aft utvecklingen har gått åt def hållet, att vi för vår del sannoHkt såsmåningom kan ställa oss bakom ett svenskt frysförslag som har en merabalanserad utformning än sådana förslag har haft. sedan debatterades nedrustnings- och säkerhetsfrågor av riksdagennär vi behandlade utrikesutskottets betänkande nr 1, Dagens betänkande läggertonvikten på frågor som har aktualiserats , t, ex, rymdensmilitarisering. Vihar också fått tillgång till en enhällig rapport från 1984års försvarskommitté om "Svensk säkerhetspolifik inför 90-falet",Denna rapport har ett klart samband med dagens betänkande. Jagvill gärna citera några enligt min mening avgörande avsnitt i rapporten:"Svensk säkerhetspolitik syftar således också fill aft pä olika vägarbidra till nedrustning, avspänning och försoning mellan folken. Ett primärtintresse är att vidmakthålla lugn och stabilitet i vårt närområde. Vi bedriveren utrikes-och försvarspolitik, som skall göra def möjligt aff motståpåtryckningar och krav, att möta kränkningar av svenskt territorium, aff bevaravår neutralitet samt attmed all kraft försvara landet med våra samlade resurser, om landet ändå skulleangripas," Och man säger vidare: "Totalförsvaret skall i förstahand vara fredsbevarande genom atf ha sådan styrka, sammansättning ochberedskap atf en angripares förluster och andra uppoffringar i samband medförsök atf utnyttja vårt land inte ter sig rimliga i förhållande tillfördelarna. Ett så utformat totalförsvar utgör ett väsentligt bidrag fill lugn,stabilitet och en begränsad supermaktsnärvaro i def nordiska området i fred ochi internationella kriser," I försvarskommitténs direktiv ingår också aff studera hurvår polifik i internationella nedrustningsfrågor och andra förhandlingar ominternafionell säkerhet kan samordnas med och förstärka övriga delar avsäkerhetspolitiken. Därvid bör kommittén bl, a, överväga vilka tänkbararustningskontroll- och nedrustningsåtgärder som är särskilt betydelsefulla förSveriges säkerhet och hur dessa påverkar totalförsvar. Det är viktigtatf ha den bakgrunden. Bl, a, i avhandlas frågor av justdenna karaktär. Den miHtärtekniska utvecklingen med ökad rörlighet och nyteknik har ökat riskerna för överraskande anfall, som kan lamslå vitala delar ieff modernt samhälle och ställa vårt försvar inför svåra uppgifter. Förtroende- och säkerhefsskapande åtgärder kan, rättutformade, minska osäkerheten inför hot av den typen. ram bör vi sträva efter aft uppnå överenskommelser omökad information beträffande militära dispositioner och restriktioner förvissa typer av militära aktiviteter t, ex, landstigningsövningar. Om man kan uppnå detta kan man bidra till aff förhindraaff militära övningar används som politisk påtryckning eller aff en militäruppladdning sker under täckmanteln av en fredlig övning. Förbättrad informafionoch kommunikation minskar risken för feltolkningar av en presumfiv motståndaresaktiviteter, Eft ökat förtroende på dessa områden ökar förutsättningarna atfkomma vidare på nedrustningens väg. Det är därför är avså vital betydelse i fredsarbetet. Betänkandet från utrikesutskottef om vårnedrustningspolitik är i huvudsak enigt. En enighet har självfallet ett värde.Den innebär inte aft vi i varje detalj har samma värdering eller samma åsikter.Men def innebär att vi har en enig bas aft stå på i dessa frågor. Detta är enstyrka. Årets betänkande lägger stor vikt vid behandlingen avrymdfrågor av olika slag. Det är på denna punkt som det kan sägas attbetänkandet för den svenska polifiken framåt. Rymdfrågorna har under lång tidgradvis blivit allt viktigare. Olika rymdsysfem har fått en successivt alltstörre betydelse för de båda stormaktsblockens militära styrkor och strategier.Spaningssatelliter av olika slag är ett uttryck för detta. Dessa spelar sombekant en vikfig och ömsesidigt erkänd roll i övervakningen av vissa av derustningskontrollavtal som slutits mellan och . Ävensatellitsystem för kommunikation, väderobservation och navigation spelarviktiga rollet för såväl NATO:s som stridskrafter. Det förefaller att vara en enig bedömning atf dessamilitära satellitsystem är av betydelse för den strategiska stabiliteten. Ochdet är mot denna bakgrund man skall se farhågorna för att en vidsträcktanvändning av olika s. k. antisatellifvapen skulle kunna få destabiliserandeeffekter, främst i en kritisk situation mellan de båda stormakterna. Som framhålls i betänkandet har sedanåtskillig fid tillbaka ett operativt antisatellitsystem med förmågan att skjutaner satelliter i lägre banor. Det är framför allt de som är betydelsefulla urspaningssynpunkt. I pågår nu motsvarande utveckHng. Det förefaller somom de första provskjufningarna mot mål i rymden kommer att äga rum under dettaår. Därefter far det ytterligare att få fram ett operativt system. Det finns all anledning atf uttrycka farhågor för dennautveckling och de konsekvenser den kan få. I ett krisläge skulle nedskjutningarav militärt viktiga satelliter lätt kunna leda till en snabb upptrappning av enkonflikt. I rädslan för att man höll på att förlora sina viktiga spanings- cohsambandsmöjligheter skulle en supermakt måhända vara frestad att slå fillförst. Det finns därför mycket starka skäl atf hoppas attförhandlingarna i leder till en överenskommelse om såväl avveckling avdet existerande sovjetiska systemet som ett avbrytande av utveckling avmotsvarande system. Det borde infe ligga i något maktblocks intresse att få enokontrollerad kapplöpning på detta område. Om detta är den mest näraliggande frågan när def gällerrymdens militära utnyttjande har dock den största uppmärksamheten kommit aftägnas den amerikanska administrationens forskningsprogram kring olikateknologier som skulle kunna användas för uppbyggnaden av ett avanceratstrategiskt försvarssystem. Detta forskningsprogram går under beteckningen SDI,det strategiska försvarsinifiafivet. Avvägningen mellan offensiva och defensiva system i strategiska styrkor har varit föremål för överväganden vidåtskilliga tillfällen. i ett längre perspekfiv har det i allmänhet varitSovjetunionen som förklarat att man infe är beredd aft avstå från defensivasysfem. är det också som har i driftvärldens enda anfi-robofsystem, som för övrigt genomgår såväl en utbyggnadsom en modernisering med nya typer av robotar kring . Det s. k. 1972 innebar att ochSovjetunionen kraftigt begränsade sin satsning på defensiva vapen somman ingick en interimsöverenskommelse om begränsningar av de offensiva vapnen.Denna överenskommelse - SALT 1 - skulle leda över till ett avtal omnedskärningar av strategiska offensiva kärnvapensystem; det var meningen. Så blev def dess värre inte. Inom ramen för begränsningari SALT 1- och SALT 2-avtalen har såväl som kunnat moderniseraoch bygga ut sina strategiska offensiva kärnvapenstyrkor. I denna utveckling har vi atf söka orsakerna fill desenaste årens intensiva debatt kring den strategiska kärnvapenavskräckningen.Def har uttryckts farhågor för att en internationeH ordning, som vilar på enavskräckning byggd på allt störreoffensiva styrkor, i det långa loppet skapar fler risker än den möter. Idetta ligger ingen krifik av avskräcknings- eller avhållningsdoktrinen somsådan, även om man på vissa håll velat antyda detta. Men i denna debatt liggeren oro för att uppbyggnaden av allt större, allt träffsäkrare och allt bättreoffensiva sysfem håller på att få en egen dynamik. Detgår inte att bortse från aft det amerikanska SDI-inifiafivef har sina rötter ijust denna debatt. Syftet har ju angetts vara atf komma bort från denömsesidiga avskräckningen, att bygga någonting man kallar för ömsesidigtgaranterad säkerhet. President har gått så långt aff han talat om aftett fungerande strategiskt försvarssystem skulle göra kärnvapen överflödiga. Trotsdetta menar vi att def ligger betydande faror i en utveckling bort från degrundprinciper som var bärande för 1972. Atf dessa utsatts förstarka påfrestningar genom uppbyggnaden av offensiva vapensystem är inget skälatt lägga dem åt sidan, utan i stället ett skäl aff intensifieraansträngningarna atf verkligen få till stånd radikala nedskärningar av destrategiska offensiva arsenalerna. Enutveckling helt och hållet bort från den ömsesidiga avskräckningen skulle kunnaverka destabiliserande. Skulle en part genom ett försvarssystem kunna skyddasig helt och hållet skulle den andra parfens förmåga att avskräcka självfalletreduceras eller t.o.m. försvinna, med ty åtföljande osäkerhet och instabilitet.En part skulle plötsligt kunna uppnå strategisk överlägsenhet, nied allt vadsom kan följa i dess spår. SDI är inte oförenligt med . Def konstaterar ocksåutrikesutskottet. Samma sak gäller självfallet de motsvarande sovjetiskaforskningssatsningarna. Medan vi vad gäller kan ösa rikt ur den internaamerikanska debatten om SDI, förefinns infe alls samma möjligheter när detgäller atf hämta information ur intern sovjetisk debatt om syftet med de egnaansträngningarna på detta område. når program den punkt därdet kommer i konflikt med olika bestämmelser. Senast då måstekonkreta förhandlingar tas upp med om hur skalltillämpas på dessa nya teknologier. Enligtvår mening - och den kommer också till uttryck i utrikesutskottets betänkande -vore det synnerligen olyckligt om skulle vältras över ända. Dettautgör faktiskt def enda betydelsefulla rustningskontrollavtal som finnsmellan och . SALT 1 är eff interimsavfal som formellt settlöpt ut, och SALT 2 kom aldrig att ratificeras av den amerikanska senaten.Skulle sägas upp, skulle detta kunna få vittgående konsekvenser förtilltron till rusfningskontrollansfräng-ningarna över huvud taget. Uppenbartär att utvecklingen gör det nödvändigt för och att kommafram till en gemensam syn på hur skall tillämpas i den nu aktuellasituafionen. utskottet redovisar uppgifterna om atf en ny sovjetiskradaranläggning i på grund av sitt läge skulle innebära ett brott motavtalet. Denna fråga måste självfallet ut i samband med kommandeförhandlingar om SDI-program. Vi moderater ser inga skäl aft välta existerandesäkerhetspolitiska principer och doktriner över ända genom en utveckling, sominnebär aff en part gör sig osårbar och därmed överlägsen. En viss ömsesidigutsatthet torde krävas för att tillräckligt avhållande effekt skall kunnauppnås. Det finns en risk för atf alltför hård retorik från SDI-förespråkarnassida leder fill eff utbrett ifrågasättande av de säkerhetspolitiska doktrinersom under överskådlig framfid kommer atf vara av avgörande betydelse för bl.a. säkerhet. En sådan retorik skulle kunna få politiska och andraeffekter, som infe är önskvärda, genom atf den skulle kunna skapa farhågor ochförväntningar om omvälvande förändringar av rådande principer för internationellstabilitet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 50 () replik: inledde med atf säga atfmoderaterna infe har ändrat uppfattning när det gäller frysfrågan. Det är juden som har varit den stora debattfrågan beträffande nedrustningspolitiken påsenare år. har profilerat sig väldigt hårt och beskyllt oss andraför atf vara naiva och anpassliga i vår attityd mot . När jag nu citerar sådana saker som att våra förslag harvarit en kaskad av illa underbyggda och alltmer reservafionslösa omfamningar avsovjefiska paradfankar, viftar bara bort detta genom att säga attjag får diskutera det med , när denne kommer hem. Detta är andragången på två gånger som vi har haft en nedrustningsdebatt här i kammaren ochCarl Bildt har behagat vara frånvarande. Får man över huvud taget inte ta uppde frågor som har drivit bara därför aft inte ärnärvarande i lokalen? Mot denna bakgrund och de argumentsom ni har anfört är def naturligtvis litet förvånande när nästanger eft löfte om aff def kommer en moderat reträtt och förklarar atfmoderaterna kan ställa sig bakom regeringens politik i frysfrågan. Min kortafråga till blir: När? 51IVAR VIRGIN (m) replik: Def här blir näsfan en upprepning av dendebatt vi hade . Jag trodde atf den i och för sig var avklarad. När det gäller frysfrågan har vi den uppfattningen atf maninte kan lägga fram ett förslag som är en "proklamerad frys" och somensidigt riktar sig mot NATO-sidans strategi. På som neutralt landborde det ligga särskilda krav på aff förslag som framförs är balanserade. Vad vi har hävdat är atf vi kan tänka oss vara med om en"förhandlad frys", alltså atf frysfrågan sätts in i eff störresammanhang, där man försöker åstadkomma en nedtrappning avkärnvapenarsenalerna. I den frågan har vi samma uppfattning som vi alltid harhaft. Vi kan väl snarare konstatera atf regeringen i och med aftman satte i gång förhandlingar med försökte att ändra det svenskafrysförslaget. Det tyckte vi var mycket positivt, och hademan kommit överensmed hade vi med all sannolikhet stött det förslaget. Vad gäller har ju i tidningar ochpå annat sätt en debatt med honom. Den tycker jag aft de skall fortsätta. Denhör knappast hemma i en debatt om ett enigt betänkande som fakfiskt infe uppfarde punkter som för fram. 52 () replik: Låt mig bara konstatera aft härpå nytt beskyller alla de andra partierna för att vara obalanserade. Indirektupprepar han alla beskyllningarna om atf vi är naiva och anpassliga motsovjetiska förslag. Beskyllningen drabbar i första omgången regeringen ,som började driva frysfrågan i FN, men den gäller oss alla andra också. Hans försök nu att krypa bakom den lätt förvirradediskussionen om vad def var vi talade med om höstas håller infe. Jag beklagar att infe har ändrat sig i frysfrågan,men noterar aft det finns ett halvt löfte från att de kommer affgöra def. 53MARGOT (): För fidigare underdebatten började jag misstänka att utskottets talesman tänkte oskadliggöra minmotion genom att så att säga berömma ihjäl den och andra inifiafiv här iriksdagen mot de franska kärnvapenproven. Men så lätt skall inte utskottet kommaundan. har väl alltid fascinerat oss nordbor. Drömmenom vita sandstränder, palmer och evig sol - ja, ni vet - är i högsta gradlevande. Den far sig uttryck bl. a. i en mängd brev från fillBengt som bott på . Jag är rädd för aftsöderhavsdrömmen kommer aff krossas innan vi har lyckats informera om, skapaopinion mot och slutligen stoppa kärnvapenproven och militariseringen av . heter def, men def är långt ifrån sfilla. Iområdet finns ett stort antal militära baser och kärnvapen utplacerade. Härtestar stormakterna träffsäkerheten hos sina missiler. De enorma havsmassornahar lockat till planer på dumpning av kärnkraffsavfall i stor skala. På eft håll - närmare bestämt ön i -skall börja en sanering efter 50-falefs kärnvapenprov som smittade ned önmed radioakfivitet och gjorde den totalt obeboelig. Befolkningen skall fåskadestånd. På eft annat ställe - under korallön Mororoa i FranskaPolynesien - pågår och provsprängningar av kärnvapenför fullt. Den fråga som jag far upp i min motion och i den härdebatten är skenbart mycket enkel. tar ju avstånd från allakärnvapenprov, oavsett var de utförs eller av vem - punkt och slut. Men jag vill att vi skall göra mera än eft generelltavståndstagande i ett speciellt fall. Det gäller de franska kärnvapenproven iPolynesien. Fransk-ockuperade är eft riktigare uttryck. Ända sedan1963, då general de valde just de här öarna fill experimentfält, harPolynesien varit ockuperat - av soldater, främlingslegionärer, polis,atomtekniker, ämbetsmän och andra som kunnat göra vinster på atf afomcenfrefplacerades där. Den traditionella polynesiska ekonomin, byggd på jordbruk,fiske och export av vanilj och kopra, är sönderslagen. bygger avekonomin på atomcenfrets verksamhet. Kulturellt och socialt har förändringarnavarit förödande för polynesierna. Om någon skulle komma på idén aft anordna en demonstrationi mot de franska kärnvapenproven, skulle på sin höjd eft femtiotalintellektuella ställa upp. Om däremot grönsakspriserna går upp med några franc,skulle 50 000 fransmän gladeligen demonstrera. Så uttryckte sig enobservatör i . har inte bara fortsatt att spränga bomber iStilla havet. - vägratsamarbeta med Stilla havs-kommissionens cancerregisfer, - vägrat förseVärldshälsoorganisationen med hälsostafistik från (och denstatistik presenterar är skandalöst bristfällig! - konsekventnonchalerat , alltså def lokala parlamentet, somkräver ett stopp för proven och en oberoende kommission av läkare och forskaresom skall undersöka den radioaktiva nedsmittningen av området samtkonsekvenserna för polynesiernas hälsa. Polynesienhar blivit en fransk kärnvapenkoloni. Uppenbarligen räcker det inte med atf i bilateralaöverläggningar med "framför sin oro", som utrikesutskottetskriver. Förutsättningarna för atf få till stånd ett fullständigtprovstoppsavfal är inte heller de bästa. Just därför måste vi se till atf världsopinionen infetystnar. Tillsammans med i första hand och bör vi sökafler och nya vägar att agera mot kärnvapenproven. Detta är ju ingen regionalpolifisk fråga, och det ärlikgiltigt vilket land som står först på en eventuell resolution i FN. De 1 200 invånarna från Bikini skall kunnaåtervända till sin ö, som drabbades av största vätebombpå 15 megafon. Befolkningen på Bikini m.fl. öar har fått cancer orsakad avstrålskador, sköldkörtelcancer och hjärntumörer, barn med dvärgväxt osv. gjorde från början likadant som , nekade attpublicera hälsostafistik och atf släppa in forskare, etc. Men så mångaorganisafioner kämpade så hårt aft tvingades ge med sig fill sist. Tilldetta bidrog också aft allmänheten fick kännedom om alla de cancerfall somhämtades från Sfilla havs-öar fill forskningssjukhus i , ochBoston. Läkare som studerat just dessa cancerfall, orsakade avkärnvapenprov i atmosfären, har dragit slutsatsen atf leukemi började uppträdaca efter provsprängningarna, sköldkörtelcancer och hjärntumörer efter ca15-20 år. På fruktar man således att antalet leukemifall blirhögt under 1980-falet och atf framtiden kommer aft föra med sig andracancerformer i ökad grad. För def var ju samma sorts bomber som användes här,bara ett mindre antal än på Bikini m,fl, öar där provsprängde, säger man påTahiti, Vadtycker då utskottet aft skall göra för atf stoppa den franskaatomkolonisationen i ? Jag har angett eff sätt i min motion: attgenom initiativ i FN försöka få till stånd en . Jag harsvårt atf se en lämpligare organisatorisk form för agerande än affSverige vänder sig till FN, Eftersom jag naturligtvis helst vill ha ett bifall till min motion,kommer jag att rösta på reservation 2, Anf.54 (): Jag finner det, liksom flera föregående talare, glädjande att vi i dagkan debattera ett i sakfrågan enigt betänkande från utrikesutskotfetbeträffande nedrustningsfrågorna. Häromdagenfick vi försvarskommitténs likaledes enhälliga betänkande om svensk säkerhetspolitikinför , där infe minst inledningens beskrivning av mekanismerna bakomavspänningspolitikens svårigheter, jag höll på att säga avspänningspolifikensundergång, är välgörande klarsynt. Det finns kanske anledning att påpeka attockså står bakom denna enighet, även om det tycks vara under ettvisst sprattlande. Beträffandeutrikesutskoftets beskrivning av läget i de internafionellanedrusfningsförhandlingarna och inriktningen av de svenska insatserna i oHkasammanhang, där vi är företrädda eller har möjligheter aft påverka, finns detinte några avvikande meningar. Betänkandet håller en saklig ton och innehålleren betydande mängd fakta. De konkreta synpunker på agerande iSfockholmskonferensen, i FN, i CD i och i förhållande fill destrategiska förhandlingarna mellan supermakterna som framförts i den moderatamofionen 1165 har behandlats med respekt och välvilja, vilket jag naturligtvisnoterar med särskild fillfredsställelse. Vissafrågor är speciellt aktuella , har utförligt behandlatförutsättningarna för rymdförhandlingarna. Jag vill något uppehålla mig vidläget inför NPT:s tredje granskningskonferens . Utskottetuttalar att där bör fortsätta verka för en ökad anslutning tillfördraget, Försvarskommiffén gör i sitt betänkande - avsnittet om deinternafionella nedrustnings- och msfningskontrollsförhandlingarna - sammaavvägning och understryker icke-spridningsavtalefs kärna, aft förhindrauppkomsten av nya kärnvapenmakter. Skrivningeni utskottsbetänkandet är en förbättring jämfört med föregående betänkande.