prot · G80962 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag är övertygad om attenergiverkets styrelse och energiforskningsnämnden är de rätta att bedöma närdet är dags för regering och riksdag att fatta nya beslut när det gällerenergiskogsodlingen. Bedömer de att underlaget är tillräckligt för ett beslutföre kommer säkert ett förslag att ligga på bord dessförinnan.Jag tycker att vi med tillförsikt kan avvakta energiverksstyrelsens beslut närdet gäller energiskogsodlingen. Anf.38 (vpk): Jag tog själv i mitt inlägg, vilket kanske inte observerades ihastigheten, upp just varför energiskogens möjligheter såg ut att vara mindreän förat, nämligen eldumpningen. Det är helt enkelt på det sättet att man intetar ut de faktiska produktionskostnaderna för kärnkraftselektriciteten. Äldrevattenkraftverk får betala kärnkraftverkens förluster. Man har tagit frånkommunerna deras beskattningsrätt av juridiska personer och har därmed förtöver utveckUngskapital från vattenkraftskommunerna till . Därmed harman också bidragit till denna situation. Dettaär inte något alldeles nytt vpk-förslag. Det vill jag betona. Vi hade en motionuppe till behandling om energiskogsodlingen. Man kunde av dettidigare inlägget få intrycket att detta är något som vi plötsligt valt som enpopulistisk väg. Det är inte fallet. Vi har naturligtvis också haft motioner omandra energislag. Vi har föreslagit återvinning av asfalt, och vi har tagit uppoljan. Vi har säkert haft ett helt batteri frågor där vi tagit upp energin.Detta är inte något enskilt speciellt initiativ skilt från övriga delar av vårenergipolitik. Det vill jag också betona. Sedan vill jag än en gång påpeka att man isammanfattningen av den här rapporten visar att man med en skörd på 15 tontorrsubstans per hektar har uppnått bränslepriser som svarar mot /kWhefter eldning i en stor fast bränslecentral. Det är ett ekonomiskt mycketintressant alternativ. Det är för jobben i ett oerhört intressantalternativ, och det är för jobben på landsbygden ett ännu intressantarealternativ. Det borde ha föranlett jordbraksutskottet att göra ett helt annatställningstagande än det man nu har kommit fram till.. Anf, 39 INGA-BRITTJOHANSSON (s); En av anledningarna till att energiskogens betydelse som ersättning förimporterade energiråvaror har minskat något ur samhällsekonomisk synpunkt ärenligt införandet av värmepumpar och liknande.Enligt andra forskningsrapporter är geotermin också ur ekonomisk synpunktmycket intressant. För att man verkligen skall kunna skapa trygga fasta jobbmed utgångspunkt i energiskogsbrak i fortsättningen, är det viktigt att man vidbedömningen av all tillgänglig forskning fattar beslut om start vid rätttidpunkt. Jag är övertygad om att vi kommer att ha energiskogsbruki ganska stor omfattning, men jag är inte övertygad om att det är dags attfatta beslut därom . Anf.40 (vpk): Det är bra att vi har en gemensam uppfattning, nämligen att vi rättsnart kommer att ha ett energiskogsbruk av ganska stor omfattning. rapport som vi båda två tydligen har läst ganska noga framgår också attjust dumpningen av elpriset är en av orsakerna till att frågan om energiskogenblivit mindre intressant. Jag vill betona att det står i rapporten. Vi kankanske vara överens därom, så att vi inte behöver fortsätta diskussionen längre. Anf.41 (): Jag sitter i energiforskningsnämnden, där vi har att ta hänsyn äventill övrig pågående forskning. Där är vi inte lika övertygade som PaulLestander om att man forskat färdigt om energiskogen och att det är klartför att fatta beslut i frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 a och b Utskottets hemställan bifölls. Mom.1 c (återhållsamhet med bedrivande av skogsbruk i fjällnära skogar, m. Förstbiträddes reservation 2 av med 24 röster mot 16 för reservation 1av . 279 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 298 röster mot 18 för reservation 2 av LarsErnestam. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (förvaltningen av fjällnära skogar) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 149 för reservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 302 röster mot 15 för reservationen av . 7§ Livsmedelskontroll m. m. betänkande 1984/85:21 om livsmedelskontroll m. m. 42 INGA (vpk): "Det behöver sägas oftare, att människorna är fundamentalt segaoch motståndskraftiga djur, underbart väl konstruerade och mestadels i ståndatt klara sig gott på egen hand." Citatet är hämtat ur boken "Liv och Livsmedelskontroll m. m. Vad författarna menar är att människokroppenär förbluffande självläkande och stryktålig att stå emot farliga ämnen. Dettaförhållande får dock inte hindra att alla insatser görs, som är möjliga attgöra, för att förhindra och begränsa gifter i vår miljö och tillsatser i vårföda. Nästan halva den svenska jordbruksarealen behandlasårligen med någon form av bekämpningsmedel. Ytterligare kemikaliemängdertillförs marken direkt genom t. ex. konstgödsling av jord- och skogsbruksmark,läckage från soptippar och genom spridning av rötslam eller indirekt genom t.ex. industrins och biltrafikens luftföroreningar. Några effekter av den pågående markförgiftningen har redankonstaterats: ökade kadmiumhalter i spannmål och på sina håll minskadskogstillväxt. Över hela landet faller ett surt regn. Sur nederbörd ikombination med andra föroreningar ger upphov fill särskilt allvarliga problem.Kunskapen om de oUka föroreningarnas långsiktiga effekter är mycketofullständig. Huvuddelen av det man vanligen menar med bekämpningsmedelanvänds i inom jordbruket, nästan aktiv substans per år.Merparten utgörs av diverse ogräsmedel. Inom skogsbruket används dessutom ca100 ton, medan förbrukningen inom fruktodling, trädgårdsbruk öch hushåll uppgårfill ytterligare ca bekämpningsmedel. Problemet med bekämpningsmedelsrester och andra mUjögifteri mat är inte begränsat tUl bär, frukt och grönsaker. Också de nyföddaspädbarnen får i sig rester av bekämpningsmedel och andra miljögifter viamodersmjölken. DDT, dieldrin och PCB hör till de substanser som sedan mer änett årfionde påträffats i modersmjölk i . Målet måste vara ett jordbruk utan kemiskabekämpningsmedel. Om detta leder fill en något lägre produktion och något högrelivsmedelspriser bör det kunna accepteras. Ny forskning måste stimuleras föratt få fram nya metoder för biologisk bekämpning av ogräs och skadeinsekter. Kontrollen av bekämpningsmedelsrester i livsmedel skergenom stickprover på hela partier frukt och grönsaker. Två tredjedelar av de700 frukt, bär och grönsaker som vi äter kommer från utlandet.Prover tas både på inhemska och ufiändska varor. Det är livsmedelsverket somutför sfickprovskontrollerna. Möjligheten att stoppa ett parfi med för högahalter är begränsad. Varorna är redan distribuerade fill handeln och har i deflesta fall också nått konsumenterna innan analysresultaten är klara. Handelsgödsel som är fosforbaserad innehåller oftastföroreningar av kadmium. Försurningen i markerna underlättar för växterna attta upp kadmium. Så har t. ex. kadmiumhalten i vetet fördubblats under desenaste 50 åren. Kadmiumhaltiga fosfatgödselmedel står för tillförsel avflera ton kadmium tUl de svenska åkerjordarna, som ju sedan används förUvsmedels-produktion. Kadmium finns runt omkring oss. Det finns i barnensplasfieksaker, i våra plastredskap i köket, i bärkassarna från affärerna, ibatterierna i våra kameror och i våra fickräknare. Kadmium finns också i vårmat och i våra njurar. Vissa grupper av befokningen torde liggaytterst nära En fördubbling av kadmiumhalten i miljön skulle innebärarisk för allvarliga njurskador för omkring 400 000 människor. Extremthöga halter av kadmium har uppmätts i njurar och lever från älgar som fälldes under en jakt i och norra . Dessa exremvärden skall sättas i samband med försurningen. Sur nederbörd lakar ur kadmium som varit bunden i marken. Detta kadmium har sedan tagits upp av växterna som i sin tur utgjort föda för älgarna. Dessa kadmiumfynd visar på ett mycket påtagligt sätt vilka följdeffekter den fortgående försurningen kan få. Från1982 är det förbjudet att använda kadmium inom vissa områden, t. ex. förstabilisatorer och färgämnen'eller för ytbehandling. Men när det gällerlivsmedel finns f. n. inga fastställda gränsvärden, med undantag fördricksvatten. Vår mat har fått mycken uppmärksamhet under de senaste årensmiljödebatt. "Biodynamiskt" och "naturenligt" har bUvitbegrepp, och hälsokostbranschen har fått ett kraffigt uppsving. Mycketav diskussionen har gällt kemiska ämnen i Uvsmedel - rester av bekämpningsmedel, ämnen från förpackningar och avsiktliga Uvsmedelstill- satser. Dessutom ägnas kostens sammansättning ökat intresse - främst sambandet mellan mättade fettsyror och hjärt-kärlsjukdomar. Andra fakto rers samband med flera cancerformer och fillagningens betydelse för cancerrisken har också 'debatterats, och nya forskningsrön presenteras ständigt. Vidbedömningar av hälsorisker med kemiska ämnen i livsmedel försöker man beräknahur mycket en människa kan äta utan att påtagliga risker för hennes hälsauppstår. Livsmedelstoxikologerna försöker avgöra hur stor risken är vid ettvisst intag av ämnet. För två grupper av ämnen -bekämpningsmedelsrester ochavsiktliga livsmedelsfillsatser - har man internationellt fastställt s. k.ADI-värden. Mycken kunskap saknas för beräkning av dessa värden, framför alltom de långsiktiga effekterna på människokroppen. Det bästa vore givetvis att istörsta möjliga utsträckning bringa ned användningen av bekämpningsmedel genomandra metoder att få bukt med skadeinsekter och ogräs och att minska antaletoch mängden av livsmedelstillsatser. Manmåste väcka frågan: Är det nödvändigt att blanda antimögelmedel i vårt bröd ochatt förse potatisen med antigroningsmedel? Mycket skulle kunna uteslutas medandra produktionsordningar. Men det är klart, bakar man limpor i södra sedan skall transporteras genom hela landet till olika försäljningsställen,så skulle de mögla innan de ens nådde resp. affär. Och det skulle ju bli enväldigt olönsam affär för storbagerierna. Likadant förhåller det sig medpotatisen - den skall också hålla för att vara lönsam förproducenterna. Så förhåller det sig med de flesta av våra livsmedel. Kanförpackningarna förgifta maten? Vinylklorid från plast och metaller frånkonserveringsburkar och keramik har varit föremål för uppmärksamhet i debattenom eventuella hälsorisker med livsmedelsförpackningar. kloridi PVC är bara ett exempel på s. k. monomerer som kan finnas kvar i de färdigaplastvarorna. I våra kök finns en rad andra plaster. Styren används bl. a. tillplasten i yoghurtbägare och ger en bismak i halter ner fill . Detär inte hälsofarligt - men ändå; Varför inte använda förpackningsmaterial sominte ger bismak? Undersenare tid har också frågan om bestrålning av maten kommit upp. Behandling avlivsmedel med joniserande strålning i syfte att bekämpa mikroorganismer ellerinsekter har prövats i laboratorier . Fråganom bestrålning är känsloladdad, och det finns en allmänt spridd oro och enmisstro mot livsmedelsbestrålning som grundar sig på att man tror attbestrålade livsmedel blir radioakfiva. Omfattande djurförsök har gjorts utanatt några hälsorisker har kunnat påvisas. Det anses därför helt klart attförtäring av bestrålade livsmedel inte kan medföra stora hälsorisker. Kravetatt helt förklara dem riskfria går däremot inte att uppfylla. Livsmedelsverketsäger för sin del att det inte finns några toxikologiska, näringsmässiga ellermikrobiologiska skäl att motsätta sig behandling av livsmedel med joniserandestrålning. Medbestrålning av våra livsmedel ger man livsmedlen en maximal hållbarhet i ochmed att mikrobiologiska processer i livsmedlen dödas. Man kommer alltså attkunna framställa ännu större jordbruksöverskott som vi vet att 65 000barn svälter ihjäl i . Vi producerar ett överskott som intefår någon vettig användning. Ilivsmedelslagen finns inget direkt krav på information om hur livsmedlen harblivit beredda eller behandlade. Jag tycker att det måste vara ettgrundläggande konsumentkrav att den som köper en vara också skall få reda påhur den har preparerats. Självfallet måste det framgå om en vara har utsattsför bestrålning eller inte. Närdet gäller bestrålning finns det anledning att inta en högst restrikrivhållning dels därför att ofarligheten inte heU kunnat bevisas, dels därför attdet finns metoder för förvaring och lagring som är bättre, t. ex. frysning,kylning och torkning. Detfinns många mer eller mindre fastslagna samband mellan kostfaktorer och vårthälsofillstånd. har det inom forskningen konstaterats ettsamband mellan mat och cancer. Jag såg en uppgift i en tidning för några veckorsedan - jag tror att det var i samband med att cancerkommitténs betänkandepublicerades - att 10 000 svenskar får cancer på grund av att de äterför fet mat. Cancer är alltså en vällevnadssjukdom. Enligten del forskare skulle så många som av cancerfallen kunna bero påmatvanorna. Kostens sammansättning har alltså en mycket stor betydelse. ex. att frekvensen av cancer i grovtarmen ökar ju mer fett och ju mindrefibrer det finns i kosten. Det finns också ett direkt samband mellanfettintaget och bröstcancer. Närdet gäller matlagningens roll är det belagt att upphettning av äggviteämnenleder tiU att det kan bildas mutagena ämnen. Vid en undersökning fann man påytan av en enkilos träkolsgriUad stek lika mycket bensapyren som i röken från600 cigaretter! Med det anförda yrkar jag bifall tillyrkandena 2, 5 och 6 i vpk-mofion 1983/84:1025. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 43 (): : Innan jag går in på själva betänkandet villjag till säga att det också är vårt mål att medverka fill ettgiftfritt jordbruk. Detta är ett högt prioriterat område i vår rörelse. Detslogs fast inte minst vid vår senaste partikongress. Jag vill verkligenrekommendera läsning av vårt fina miljöprogram. Flera av de problem som 'här har berört har medredligheten i hanteringen av Uvsmedel att göra. Jag vågar påstå att denlivsmedelskontrollutredning som just nu arbetar verkligen tar seriöst på dessafrågor. Jag har inte för avsikt att gå in i någon längre polemikmed utan skall nöja mig med att förklara varför vi i ett såangeläget ärende kunnat åstadkomma en gemensam utskottsskrivning som innebäryrkande om avslag på motionerna. Under den allmänna motionstiden väcktes intemindre än tio motioner om livsmedelskontroll. Antalet motioner som signerats avledamöter från alla partier, inkl. vpk, vittnar om att detta är ett ämnesområdesom bör ägna stort intresse åt. Vi skall inte se detta betänkande somuttryck för en slutlig behandling av dé motionskrav som har förts fram.Orsakerna till att utskottet nu avstyrker samtliga motioner är i korthet fördet första den pågående livsmedelskontrollutredningen och för det andra deninformation som utskottet fick vid besöket vid den 8november . har från talarstolen mot ett enigt utskottyrkat bifall till tre av de totalt sju punkter som vpk-motionen 1025 utmynnari. Med anledning av hennes yrkande skall jag bara med några ord kommentera deförslag som vill ha bifall till. Frågan om information om bekämpningsmedelsrester harutskottet diskuterat med representanter för livsmedelsverket i samband medvårt studiebesök, som jag refererade . Därvid framkom entydigt att detprakfiskt skulle vara i det närmaste omöjligt att införa en informationspliktenligt mofionsyrkandet. Detta beror på en rad förhållanden, som jag nu intehinner gå in på men som jag har antecknade. Det måste dock påpekas att kontrolloch mätning av samtliga livsmedelspartier med avseende på eventuella resthalterkräver en ökning av personal- och laboratorieresurser som är helt orealistiskfrån både praktiska och ekonomiska utgångspunkter. Beträffande livsmedelstillsatser kan kort sägas följande.Användningen av Uvsmedelstillsatser är noggrant reglerad i lag och författning.I är myndigheterna, främst livsmedelsverket, mycket restriktiva när detgäller användningen av fillsatser, särskilt för baslivsmedel. De experter somutskottet diskuterat frågan med anser att livsmedelstillsatserna kanske har Livsmedelskontroll m. m. Livsmedelskontroll m. m. fått ett oförtjänt dåligt rykte. Många tillsatser bestårf.ö. av helt naturliga ämnen eller av vitaminer och andra s. k.berikningsmedel. Förekomst av tillsatser är således inte i alla fall en negafivföreteelse. Vad slutligen beträffar gränsvärden för livsmedel går det,som redovisas i betänkandet, inte att fastställa något enhetligt gränsvärde förkadmium, eftersom halten varierar avsevärt i olika livsmedel. Livsmedelsverkethar i stället satsat på informafion om vissa livsmedel med särskilt höga halteroch på kostrekommendafioner. I något fall har förbud mot försäljning meddelats.Något internationellt gränsvärde finns inte heller fastställt. Jag är övertygad om att de här motionerna återkommer, ochde kommer också att behandlas av . När nu utredningen bara har någramånader kvar att arbeta med dessa frågor, har utskottet inte ansett - det är vifullt eniga om - att man kan tillmötesgå kraven i motionerna. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påde av här framförda yrkandena. 44INGA (vpk); Det var ett något märkligt inlägg av GunnarOlsson. Det började med att utskottets talesman sade att vi egentligen ärpositiva till alla motioner som har väckts i den här frågan. Han hänvisar ocksåtill ett enigt utskott. Sedan säger han att det inte är så farligt i alla fall.Man försöker lugna oss med att det pågår en utredning och att det här nogkommer att gå vägen. Man har också vid tidigare fillfällen sagt att vi inteskall oroa oss. Jag skall be att få referera ett uttalande som gjordes förnågra år sedan men som gäller fortfarande. Det var en man som arbetade påproduktkontrollbyrån, som kontrollerar bekämpningsmedel. Han sade: Jag lovaratt alla kan vara lugna - alla nya bekämpningsmedel måste godkännas. Men godkännandet av dessa bekämpningsmedel görs påfabrikanternas uppgifter. Det finns inga regler för hur ett bekämpningsmedelskall vara. Det är fabrikanten som berättar om sitt medel och vilka tester somfabrikanten har gjort. Produktkontrollbyrån gör inga som helst egna tester ochhar inga egna laboratorier. Den här mannen säger också: Vi skulle kunnautarbeta föreskrifter. Men han påstår att det är bättre att man skräddarsyrundersökningarna efter den speciella produkten. Det skall alltså de somproducerar och saluför produkten också få göra. Så slutar den här mannen på produktkontrollbyrån med attsäga att inte kan tillverkaren rå för om någon dör i cancer . Det visarhela inställningen - hur lätt och hur cyniskt man tar på den här frågan. Jag skall ta ett annat exempel. I mitten av 1970-taletsade man också att det inte finns någon anledning till oro. Befolkningen ivissa områden ville att man skulle mäta dioxinet hos fallvilt - alltså djur somhade dött naturligt i skog och mark. Det lät man också göra frånmyndighetshåll. Från högsta ansvarig myndighets nivå uttalades att det intefanns några halter. Sedan ändrade man sig och sade att det i dessa djurkropparinte fanns några uppmätbara halter som tydde på dioxin. Sedan visade det sigatt om man hade haft riktiga, förfinade tekniska mätinstrument, då hade manfått fram halter som hade varit mycket alarmerande för folkhälsan. Men i det härfallet kunde man krypa undan bakom det förhållandet att man inte hade tekniskahjälpmedel. Det har väl hänt något i miljödebatten som gör inte längre går på sådana här saker. Jag är litet oroad över den ton somutskottets talesman anslog här. Det verkar som om han inte skulle vara så oroad- nu sitter en utredning, nu får vi lugna oss, det här är nog inte så farligt.Och när det gäller livsmedelstillsatserna har de ett oförtjänt dåligt rykte,sades det här. Jag tycker att det vittnar om en tyvärr ganska slapp inställningi dessa frågor. Jag är mycket oroad för hur det ser ut i våra livsmedel och ivår miljö, och hur detta påverkar vår hälsa. Livsmedelskontroll m. m. 45 (): Jag kan försäkra att vi iutredningen på intet sätt nonchalerar den oro som här har gettuttryck för. Det är ingen slapp anda som präglar vårt arbete. Jag tycker inteatt skall se så allvarligt på att utskottet just nu föreslår avslagpå samtliga dessa tio motioner. Detta innebär nämligen inte att vi ställer oss avvisandefill syftet i flera av dessa motioner. Men det finns, som väl vet efter sina fio år iriksdagen, tillfällen då det inte föreligger skäl att tillmötesgå ettmotionskrav. Och ett sådant fillfälle tycker jag är, för att tala idrottsspråk,när en utredning befinner sig på upploppet. Under landshövding skickliga ledning sammanträder vi , och vi gör alltför att det tidsschema som för oss är angivet skall håll.as. Vi räknar med attbli klara . Detta var huvudskälet till att utskottets samtligaledamöter, inkl. vpk;s, tog ställning på det sätt som vi gjorde. Jag ber än en gång attfå yrka bifall fill utskottets hemställan och avslag på de yrkanden somInga.Lantz har fört fram. 46INGA (vpk); Jag är ledsen om jag skapar förvirring iriksdagens arbete. Vid utskottsbehandlingen har det inte yrkats bifall till vårpartimotion om livsmedelsfrågor. Jag yrkar bifall till den motionen. Vår partigruppstår bakom det yrkandet. Jag är oroad över det som har kommit fram icancerkommitténs betänkande, och jag blir inte lugnare av att frågorna intekommenteras från utskottshåll. Man vet att av alla cancerfallhärrör från de sammantagna verkningarna av mat och tobak. Andra faktorer -ärftlighet, kemiska risker i arbetslivet och strålning - står för en mindreandel av cancersjukdomsfallen. Enligt ett par japanska forskare är därförinsatser för att påverka kosten synnerligen effektiva när det gäller attförebygga cancer. Mot den bakgrunden kan vi inte ha livsmedel som i sig ärcancerframkallande. Vi kan inte tillåta bekämpningsmedelsrester, och vi kaninte fillåta förpackningar som kan vara cancerframkallande, utan vi måste taitu med sådant. Det finns ju dessutom medel att undanröja de här riskerna, ochdå tycker jag att man skall göra det. Det är förvånande att utskottet inte mera Ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i högskolan noggranthar diskuterat detta. Jag skulle vilja sluta med att citera ett alldeles utmärktinlägg av i TCO-fidningen . "Vi har kunnandet inom räckhåll. Vi måste skapaefterfrågan på teknik och system som är anpassade till det samhälle som vi villha och inte tvärtom. Vi måste skapa förutsättningar för ett organiseratkonsumenfinflytande och öka vårt kvalitetsmedvetande. Vi måstefinna strategier för att arbeta oss ur vår sårbarhet." Jag tycker det som skrivit är myckettänkvärt. Han säger också: "Vi måste se till att alla får tillgång tillutbildning i nya och främmande kunskaper. Vi måste få in forskarna isamhällstjänst och ge dem mer resurser." Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 a (kontrollen av frukt och grönsaker m. Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 15 förmotion 1983/ 84:1025 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 5 (Uvsmedelstillsatser) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 16 förmofion 1983/ 84:1025 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 6 (gränsvärden för kadmium i livsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmofion 1983/ 84:1025 av m. fl. i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1984/85:22Informationsinsatser rörande ett biologiskt anpassat skogsbruk, m.m. 1984/85:23 Översyn av skogslagstiftningen Vad utskottet hemställt bifölls. 9 § Ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare ihögskolan Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /85:9 om ny arbets- och tjänsteorganisafion för lärare i denstatliga högskolan (prop. 1984/85:57). 47RUNE (): behandling avproposifionen om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statUgahögskolan innebär att slutskedet nalkas i en långvarig process. Förslag somtidigare har presenterats av forskarutredning och därefter avforskarutbildningsutredningen har endast lett till smärre förändringar.