prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi vet attanställda som själva kan bestämma om olika förhållanden i arbetet har lägreblodtryck och lägre risk för att få hjärtinfarkt än de som tvingas till ettarbete som de själva inte kan kontrollera eller påverka. Arbetsmiljöplanering har alltså effekter som når långt ini den enskildes vardag." Man kan mot denna, enligt min mening riktiga beskrivning,fastslå att forskning pä området arbetsmiljöplanering är ett viktigtsamhällsintresse. I enlighet med arbetarskyddslagen har arbetsgivarparten detekonomiska ansvaret för en god arbetsmiljö. En förtänksam arbetsgivare hardärmed all orsak att söka metoder för att tillhandahålla denna miljö på ett säekonomiskt sätt som möjligt. Det är min mening att arbetsmiljöåtgärderbilligast kan genomföras i arbetsplatsens planeringsskede. Redan är 1980inrättade således en professur i arbetsmiljöplanering, tillhörig denarbetsvetenskapliga utbildningslinjen vid Tekniska högskolan i . Dettabeslut måste ses som en framgång för alla arbetande människor. Emellertid har professuren inteutlysts. beslöt i Norrbottenspropositionen att nya lokalerskulle byggas vid Tekniska högskolan i bl. a. för den nyacivilingenjörsutbildningen "Industriell arbetsmiljö", som den ovannämnda professuren är kopplad fill. har dessa lokaler börjat användas förandra ändamål än vad avsett i sitt beslut. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor tillutbildningsministern: Varför harprofessuren i arbetsmiljöplanering vid Tekniska högskolan i ännu inteutlysts? Varför användsde lokaler som avsetts tillgodose behov för den nyinrättade utbildningslinjenIndustriell arbetsmiljö för andra ändamål än vad avsett i samband medNorrbottenspropositionen? 15 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:279 av () tillutbildningsministern om avhjälpande av vissa av yrkesinspektionen påtaladebrister vid : Vid yrkesinspektionens inspektionvid konstaterades en rad brister, som befaras kunna leda tillatt yrkesinspektionen tvingas inskränka eller förbjuda viss verksamhet. Denfortsatta utbildningen vid högskolan skulle därmed kunna äventyras. Yrkesinspektionenönskar besked före . Med hänvisning till ovanstående ber jag att tillstatsrådet få ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att avhjälpade akuta bristerna? 2, Vilka åtgärder anser statsrådetdet vara nödvändigt och möjligt att vidta i ett långtidsperspektiv? 1984/85:280 av Per (vpk) tilljordbruksministern om införande av ett återglassystem; besvaradejordbruksministern min fråga (nr 1983/ 84:302) om insamling av återglas. Fråganvar föranledd av beslut om införande av ettåterglassystem. Jordbruksministern anförde, i en muntlig komplettering till detskriftliga svaret på frågan, att beslut skulle fattas inom den närmaste tiden.Nu har det gått mer än , men ännu inget besked. Ligger beslut fast ifråga om ett återglassystem och när kan det i så fall förväntas regeringsbeslutom ett genomförande? 1984/85:281 av () tillutbildningsministern om högskolans administration: I massmedia har förekommituppgifter om en kraftig ökning av högskolans administration . Mot dennabakgrund vill jag fråga utbildningsministern; Finns det fogför uppgifterna att högskolans administration ökar? Vilka åtgärderhar vidtagits resp. planeras för att minska byråkratin inom högskolan? 1984/85:282av () till jordbruksministern om varroaan- Nr 44 greppen på bin: r j j Bland biodlare framför allt pä och inordligaste råder stor oro för att bisjukdomen varroa skall spridas till . Varroaförekommer i större delen av , inkl. och . Varroakvalstret är en levande parasit utanpå biets kropp.Den förorsakar frågor mycket allvarliga skador och tycks kunna spridas snabbt. Sedan sjukdomen upptäckts på i Danmarkoch dessutom kan befaras i är risken påtaglig för spridning tillSverige. Det gär inte att helt utesluta att kvalstret redan finns inom landet. Mot dennabakgrund vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärdervidtas för att förhindra att bisjukdomen varroa når ? Vilkenberedskap finns för att minska de negativa verkningarna om sjukdomenkonstateras i landet? 16 § Kammaren åtskildes . 1984/85:44 Förteckning över talare (Siffrorna avser sida i protokollen) Förstevice talmannen 3, 4, 30, 42 vicetalmannen49, 53, 59, 62, 69 Ahriand,() 49 ,() 12, 17, 19, 24, 28, 30 ,(vpk) 98, 104, 106 ,() 63 ,(vpk) 49, 58, 59, 61 ,() 42, 47, 53, 60 Brunander,Lennari (c) 70, 73, 75, 76, 83, 84, 87, 90 ,() 67 ,() 96, 104, 105 ErnestamLars (fp) 79, 88, 90 Fiskesjö,Berfil (c) 50, 54, 56, 57, 58 ,() 38, 112 ,() 32 ,() 30, 35, 37 Hörién,() 11, 17, 19 ,Per (vpk) 65, 67, 80, 88, 90 ,() 7, 10, 17, 19, 23, 27, 29 ,(vpk) 32, 36, 37, ,() 101, 105, 107 ,() 39 Klöver,() 64 Kronblad,() 72, 74, 76 Lorentzon,() 82, 84 ,() 85, 89, 91, 93 () 94, 103 ,, i (s) 34, 36, 37 ,() 43, 48 Rydle,() 4, 10, 16, 18 ,() 50 ,() 71, 74 ,() 66, 67 ,() 45, 48, 51, 55, 56, 57, 60 Tammenoksa,() 40 ,Per (m) 20, 26, 29 ,() 91, 93 Wickzén,() 63, 65 Virgin,() 69, 74, 75 112 minab/gotab 1984 79507