prot · G809113 · 1984-12-31 00:00:00 — Konkurrensen från den internationella marknaden hårdnar alltmer, och detgäller att slå vakt om det public service-företag som vi vill att SverigesRadio skall vara, I sin reservation säger att ingenting nyttinträffat som skulle motivera delta ställningstagande. Men det är ju faktisktså att omständigheterna har förändrats , Vi har insett atlbesparingen skulle ge för kraftig återverkan på bolagets möjligheter att göragoda program, framför allt när det gäller möjligheten att anlita utomståendemedverkande. De ekonomiska ramarna skulle bli så snäva, att verksamheten heltenkelt inle kan bli tillfredsställande. Vi pekar också på vad inle minst denonormalt höga dollarkursen betytt i detta fall. är det också så alt vi genom att höja licenserna kankompensera inkomstbortfallet. Vi behöver alltså inte låta statskassan vidkännasnågon minskning. påpekade jag här i kammaren hur billigtdet egentligen är att inneha radio- och TV-apparater, Vi har tre radiokanaler,två TV-kanaler samt lokalradio-i viss mån också närradio-för pengar som ijämförelse med det mesta är att betrakta som småslantar. Med den nu föreslagnahöjningen går licensen för radio och färg-TV upp lill ca , . En enda morgon- ellerkvällstidning kostar . Ett vanligt frimärke för brev eller vykort kostar2:00 kr. En veckotidning -som väl läses ut - kostar runt tian. Vibehöver alltså inte hesitera inför tanken att höja licensavgiften med detbelopp vi föreslår, och jag har litet svårt att förstå motstånd.Jag tror att vi har en bit kvar till den smärtgräns som taladeom, I ett par motioner tas lokalradions svårigheter upp. Vi äri utskottet mycket måna om att värna lokalradion, och vi har ofta talat ombetydelsen av att den får utvecklas så som det var tänkt. Även denna aspekt harvarit vägledande för oss i vårt ställningstagande. En bättre ekonomisksituation för moderbolaget i dess helhet innebär bättre förutsättningar ocksåför lokalradion. Lokalradion är viktig, och dess verksamhet får inte äventyrasgenom för snål medelstilldelning. Vi menar att vi genom vårt förslag ger ocksålokalradion större möjligheter. De nämnda motionerna har därigenom i stort settblivit tillgodosedda, I motion nr 1795 krävs att lokalradiostationerna ikustbandet skall lämna tätare väderleksrapporter , tilltjänst för sjöfarande. Lokalradiostationerna har fått ökade resurser just föratt förbättra väderservicen. Överenskommelse har träffats med , varförmorgonprognoserna nu kan kompletteras. Emellertid har lokalradiostationernaännu så länge begränsat utrymme för sändningar, och det påverkar givetvis ocksåderas möjligheter till tätare väderrapporter. Detta är så långt vi kan nå inuvarande situation, och vi anser alt motionen bör vara tillgodosedd med detta, I en centermotion, nr 2487, föreslås att varjelokalradiostation skall fem kvällar ställa totalt per daglill förfogande för de i resp, landsting representerade partierna. De skall dåfå möjlighet att kommentera aktuella frågor. Det är ett ganska förvånandeförslag, och än mer förvånande är det alt utskottets båda cenlerledamöterskrivit ett särskilt yttrande till förmån för denna motion. Vi som arbetar medde här frågorna är ju medvetna om den begränsade sändningstid som står tilllokalradiostationer- . Det verkar helt orimligt att på dettasätt stjäla per dag. Så mycket märkligare är det i ljuset av dennärradioproposition som antagits. Ett sådant program är nämligen exaktvad närradion bl, a, skall syssla med. Naturligtvis kan ett sådant program blimycket intressant och upplysande för lyssnarna. Det är alltså inte fel påprogramuppslaget som sådant. Del är emellertid fel forum. Vi yrkar därföravslag på motionen. En något udda motion är nr 2483, där motionärerna menaratt reklamförbudet i radio och TV också skall gälla bolagets egna produkter,såsom programtidningen, adventskalendrar och annat. Jag tillåter mig påstå attdenna motion är en småsur kommentar från ett håll där man pläderar för frireklam i radio och TV, När man inte lyckats få igenom ett sådant beslut- vihade en hård debatt om det här i kammaren för bara - blir manlitet grinig. Vi redovisar i betänkandet hur ett par sådana här anmälningsärendentill radionämnden har behandlats där. Det avgörande är att denna reklam inte ärkommersiell - den sker inte "mol vederlag". har emellertid betonat vikten av att man inom bolaget äraktsam med sådana reklaminslag, och det vill jag gärna understryka. Ett gammalt problem, som vi haft att diskutera i utskottetvid flera tillfällen och som vi ännu inte kommit till rätta med, är bristen påsändare och bristande överensstämmelse mellan regiongränser och sändarestäckningsområde, vilket gör att alla abonnenter inte kan se sin egenregional-TV-sändning. Vi har behandlat en motion, nr 510, där detkrävs en TV-sändare i nordöstra delen av . Skälen är just dehär nämnda. har redovisat kostnaderna för sådana utbyggnader, och vimåste från utskottets sida ta hänsyn till dessa kalla siffror. Några extrapengar för byggande av ytterligare en sändare disponerar vi tyvärr inte.Riksdagen beslöt att inga nya sändare skulle byggas , och kan alltså inte sträcka siglängre än till kompletteringar för att avhjälpa de värsta problemen, I en borgerlig trepartimotion föreslås att regeringenskall vidta åtgärder för att göra det möjligt för finskspråkiga i östraMellansverige att se TV-program från , Vi hänvisar i betänkandet tillvad statsrådet anförde vid session , där ocksådenna fråga var uppe till behandling. Det har med frekvensutrymme att göra,liksom med upphovsrättsliga och andra juridiska frågor. Det är självklartockså ett ansvar för den finska regeringen. Finnarna är en mycket storinvandrargrupp i , och det är angeläget att de kan få tillgång till definska sändningarna, också om de inte råkar bo i östra , dvs.Stockholmstrakten, Det är därför av vikt att kommer tillstånd. Och det beslutet väntar vi ännu på, I motion nr 2489 har man gjort den iakttagelsen, attteleverket skurit ner testbildsändningarna i sådan omfattning, att det skapatproblem för TV-tekniker och radiohandlare som arbetar med TV-antenner ochreparationer. Vi redogör i betänkandet för en anmälan tillnäringsfrihetsombudsmannen i detta ärende samt konstaterar att utbildningsdepartementetoch på detta sätt har uppmärksammats på förhållandena, och vi anserdärför alt motionen inte bör föranleda någon åtgärd. Med detta yrkar jag bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande 1984/85:10 och avslag på de tre reservationer somär fogade till betänkandet. Låt mig också säga några ord med anledning avIngrid inlägg. Hon sade att det kan bli förhastade beslut och att viskulle se upp med detta. Jag vill bara säga: Ja, låt oss inte förledas tillförhastade beslut. Så länge vi inte har fattat beslut om t, ex, reklam i TV,har vi vår handlingsfrihet kvar. Låt oss behålla den ett tag till! Jag trodde inte det skulle bli en reklamdebatt ,eftersom vi inle har med frågan om reklam i betänkandet. Jag tycker det är syndatt nu har kapitulerat. Han slogs ju sedanpå sitt eget partis stämma mot reklam i TV, Men gör han tydligen en dygd avnödvändigheten. AnL 8INGRID () replik: Apropå detta att göra en dygd avnödvändigheten vill jag, , citera vad en gång sade: Äranär dygdens lön. Och det kommer väl också att få uppleva med fiden. Men jag begärde ordet, fru talman, när drogupp kostnadsutvecklingen som skäl för socialdemokraternas förändradeinställning i utskottet i förhållande till propositionen. Det intressanta är jufaktiskt utvecklingen - som har förlupit sedankulturministern undertecknade propositionen och till dess att utskottetsledamöter justerade betänkandet. Det är som vi upplevt enförändrad inställning hos socialdemokraterna. vill jag när det gäller Radiosmöjligheter att spara än en gång konstatera att man utan vidare kunnat spara indessa ytterligare, särskilt som man genom att utnyttja den i koncernenbefintliga reservfonden icke behöver spara in de som är fastlagda enligthuvudförslaget. AnL 9 () replik: Vi har blivit övertygade om de svårigheterman har. Vi har haft samtal med ledningen för radion samt med styrelseledamöteroch kommit underfund med att detta är en för stor besparing att kräva, och dåhar vi ändrat oss. Det är inget fel att göra det, , AnL 10 () replik: Jag får av detta uppfattningen attkulturministern inte skulle ha haft någon kontakt med ledning, AnL 11 () replik: Det är på det sättetatt det var som ålade radiobolaget denna besparing, och då är detockså som skall besluta om en ändring om en sådan behövs. AnL 12GUNNEL (): Jag vill ta upp reservafion 3, till vilken jagpassar på att yrka bifall. Det bor i mellan 75 000 och 85 000finskspråkiga, och frågan om en förmedling av finska TV-program från Finlandtill har diskuterats i några decennier. träffades enöverenskommelse mellan om att man skulle vidta åtgärder föratt förbättra mottagning av televisionsprogram länderna emellan. Man har t. ex.på möjlighet att se de svenska programmen via en sändare på Väddö.Sverigefinländarna i borde ha fått motsvarande förmån förlänge sedan på samma enkla sätt. Jag började att motionera om att man skulleskapa en sådan möjlighet genom en sändare på som frågan togsupp av moderater i . Jag har ett pargånger återkommit i frågan, senast nu under allmänna motionstiden, och 2 protokoll 1984/85:113-114 Idrott, rekreation och turism tillsammans med kolleger från ochfolkpartiet. Motionerna har regelmässigt avslagits. Det kan nu - 1985 - ligga något i vad statsrådet , nämligen att vi får Sverigefinländarnas behov vältillgodosedda med Tele-X. Vi ser den bildligt talat skymta vid horisonten -kanske också Nordsat. I så måtto har mina krav på finska TV-program i östraSverige år förlorat något i aktualitet, även om jag lycker att det ärlitet svagt av skiftande majoriteter att ständigt hänvisa fill svårigheten atttekniskt och juridiskt lösa problemen. Det är de obotfärdigas förhinder. Alt vi nu från borgerligt håll går så långt som till enreservation i frågan beror på de motsatta besked som lämnats frånsocialdemokratiskt håll. För kunde jag i en stort uppslagenartikel i min lokaltidning läsa att ingen mindre än statsministern utlovatfinska TV-program i Östsverige, under förutsättning att socialdemokraternaockså innehar regeringsmakten. Artikeln följdes upp med intervjuerav finska organisationsföreträdare, som hälsade beskedet medtillfredsställelse. Också andra större tidningar redovisade statsministernsuttalande. Döm om vår förvåning när såväl statsrådet i ett frågesvarsom utskottsmajoriteten avvisar just detta krav från vår sida. Det förhållandet att inte alla finskspråkiga i helaSverige kan få del av sådana sändningar som vi talar om är inget skäl att integöra det bästa av lokala förhållanden, och besked gälleruttryckligen östra . Hur vill egentligen utskottsmajoritetens företrädare förklara de här fataliteterna? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 12.) AnL 13 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera kulturutskottetsbetänkande 12 om idrott, rekreation och turism. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför punkterna 1 och 2. Idrott,rekreation och turism AnL 14ELISABETH (): I kulturutskottets betänkande 1984/85:12, somvi nu skall behandla, hävdar den socialistiska majoriteten plus centerpartietatt den nuvarande ordningen för anslagsgivning för de s. k.främjandeorganisationerna bör bibehållas. Man hänvisar till idrottsutredningen , fru talman-jag sade 1969 -och kör därmed, än än gång, över önskemålen från defrämjandeorganisationer som har önskat bli lösgjorda från anknytningen tillriksförbundet. Utskottet har behandlat enmotion från om ett sådant lösgörande. motioner frånmoderata samlingspartiet har behandlats på samma sätt från majoritetens sida.Man visar ingen förståelse för organisationernas önskan att bli befriade frånRiksidrottsförbundets eventuella påverkan på bidragen. endast lägger fram förslag och att regeringen skulle hadet slutliga avgörandet är endast formellt riktigt. Vid en fråga till ansvarig person inomRiksidrottsförbundet, om regeringen ändrat Riksidrottsförbundetsförslag beträffande bidragsfördelningen till främjandeorganisationerna, fickjag ett klargörande svar. Detta hade inte skett någon gång.Således är förhållandet sådant som vi hävdat. påverkarbidragen, och därmed uppstår bl, a, den risk för konkurrens mellan idrott ochandra former för friluftsliv och friskvård som vi ville undvika. Slutsatsen, fru talman, kan endast bli att deorganisationer som vill frikopplas från skall kunnabeviljas detta. Det synes mig mer än märkligt att det demokratiskaRiksidrottsförbundet inte av egen kraft hävdar desamma. Därmed, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation1 i KrU:s betänkande 1984/85:12, Idrott, rekreation och turism AnL 15JAN-ERIK (): Jag ber att få instämma med ElisabethFleetwood när det gäller den första reservationen. Jag vill också yrka bifall till reservation 6, Ifolkpartiet anser vi att regeringen har behandlat kravet från alltför snålt. Det är viktigt att man i positiv anda kan prövafrågan om kapitalförsörjningen för de fjällanläggningar som Turistföreningendriver. Det är framför allt viktigt att de anläggningarna också kandrivas enligt den filosofi om låga priser och relativ avsaknad av lyx somhitfills har karakteriserat dem. Vi har därför yrkat att ytterligare 200 000kr, skall anslås till , AnL 16 (vpk): Jag skall yrka bifall till trevpk-reservationer - om kommersialiseringen av idrotten och om tipsmedlensanvändning för idrottsrörelsen. Idrotten betyder ju oerhört mycket för vår ungdom. Den kanbefordra folkhälsan och den kan minska utslagsmekanismerna. Om idrotten hade en annan innebörd, om den verkligenskulle befordra folkhälsan, skulle den kanske inte se ut som den gör ,nämligen så att den inte befordrar vänskap mellan dem som utövar idrotten.Därför anser vi att kommersialiseringen av idrotten skall upphöra, I trereservationer har vi föreslagit detta, och jag yrkar bifall till dessa trereservationer. Idrott, rekreation och turism AnL 17 (): Anslaget till idrotten höjs i årets budgetproposifion med17 milj. kr. fill sammanlagt 205,5 milj. kr. Det är enmycket kraffig höjning. Trots ett ansträngt budgetläge har det varit möjligtatt göra en så stor ökning. Skälet till denna generositet är de betydelsefullainsatser som idrottsrörelsen gör i vårt samhälle. Det är en imponerande breddidrottens organisationer kan redovisa, med över två miljoner aktiva. Del ärockså en folkrörelse som är stadd i utveckling och som målmedvetet arbetar påatt ytterligare stimulera fler till idrott och motion. De problem som mednödvändighet uppstår i en så omfattande och varierad verksamhet somidrottsrörelsen möts med öppna ögon och en god vilja att komma till rätta medbekymren. Jag skall senare återkomma till en del av de svårigheter somidrottsrörelsen kan möta. Till betänkandet har fogats fyra reservationer som beröranslagen till idrotten. Jag vill göra några kommentarer till dessa, I den första reservationen, från ochfolkparfiet, föreslås att anknytningen mellan främjandeorganisationerna ochRiksidrottsförbundet i vad gäller bidragsfördelningen skall upphöra. Det är enfråga som aktualiserats, av en folkpartistisk motionär.Skälet för den förändring som reservanterna önskar är risken för konkurrensmellan idrott och andra former för friluftsliv och rekreation. Utskottet ser det som angeläget att tona nerkonkurrenssituationen. Den förefaller synnerligen konstruerad, och rimligen ärberöringspunkterna och de gemensamma intressena mellanfrämjandeorganisationerna och långt större, I stället börvi poängtera samarbetet. Det finns många områden där gränserna mellan främjandeorganisationernasoch specialförbundens verksamhet är flytande. En del av främjandeorganisationerna har en rent praktisknytta av de basresurser förfogar över. Bl, a, sker det närdet gäller ledarutbildningen. Utskottet finner inte heller nu något skäl alt frångå sintidigare linje. Reservation 1 avstyrks alltså, I olika sammanhang, inte minst i kammardebatterna desenaste åren, har vi socialdemokrater betonat idrottsrörelsens karaktär av ensjälvständig och fristående folkrörelse. Den är väl uppbyggd organisatoriskt.Den förfogar över fiotusentals kunniga, insiktsfulla och ansvarsmedvetnaledare. Den bärs upp av ett utomordentligt stort folkligt stöd både i vadgäller aktivt deltagande och förståelse för idrottens betydelse för specielltbarn och ungdomar och deras fostran. Det är ändock så att det ofrånkomligen finns problem i enså stor rörelse. Dopingfrågan är ett, kommersialiseringen ett annat,möjligheterna alt kombinera elitidrott med studier eller arbete ett tredje ochekonomiseringen av barn-, ungdoms- och breddidrott ett fjärde. Fördelen med idrottsrörelsens starka ställning somfolkrörelse ligger i att rörelsen själv är medveten om dessa problem och på ettframgångsrikt sätt finner vägar att möta dem. Problemen diskuteras inomrörelsen, och åtgärder sätts in för att komma till rätta med svårigheterna. Förnärvarande arbetar idrottsrörelsen med ett treårigt utvecklingsarbete, somkoncentreras till sex olika områden. Ett av dessa områden omfattar utvecklingenav idrottens ekonomisering. Där tas upp frågan om idrottens samverkan medmyndigheter och näringsliv. Inte minst skall sponsorverksamheten belysas. Vi kan också notera att idrottsrörelsen själv ärsynnerligen angelägen att slå vakt om ställningen som en suverän folkrörelse. Jag har, fru talman, tagit upp dessa principiella frågormed anledning av vpk:s reservationer. Utskottet har en utomordentligt storfilltro till idrottens förmåga att själv hantera sina problem. Det finns motden bakgrunden inte anledning att bifalla reservationerna 2 och 4. Det finns inte heller skäl för ett bifall till reservation3 angående fipsmedlens användning. Kraven på stöd till idrotten måste vägas vidvarje budgettillfälle också mot andra angelägna ändamål. Det är också värt att notera atl den uppläggning anslagentill idrotten fått i årets budget överensstämmer med de avväganden somRiksidrottsförbundet gjort. Det gäller satsningarna på kvinnlig idrott,invandraridrott och handikappidrott. Dit hör också det anslag på somanvisats för åtgärder mot dopingen. ordförande har ocksåi en signerad ledare i Svensk Idrott uttalat sin tillfredsställelse överregeringens anslagsförslag och dess inriktning, I propositionen anger departementschefen en rad argumentför statens stöd till idrotten. Han tar upp den breda uppslutningidrottsrörelsen har, mer än två miljoner aktiva. Friskvårdsarbetet betonas, ochden betydelse idrotten har för barn och ungdomar poängteras. Han framhållermotionsidrottens betydelse och gör konstaterandet att elifidrotten trots alltär en liten del av den totala idrotten i vårt land. Det bör mot den bakgrunden stå klart att det ursamhällssynpunkt är idrottens karaktär av massrörelse och dess betydelse förbarn och ungdom samt folkhälsosynpunkter som främst motiverar ett så kraftigtstöd från samhällets sida. Det innebär naturligtvis inte någon motsättningmellan elifidrott och motionsidrott. Tvärtom, det är två inriktningar av sammaverksamhet som kompletterar varandra. Det finns emellertid, ur perspektivet av idrotten som enfolkrörelse som samlar många aktiva, anledning att ta upp frågan omförutsättningarna för de många föreningarnas möjligheter att bedriva sinverksamhet . Idrotten är ju inte bara beroende av de anslag som gesunder huvudtitel. Inte mindre än ca 70 miljoner av detlokala aktivitetsstödet går till idrottsorganisafionerna. När i en motion föreslår att det stödet skallavvecklas, innebär det ett dråpslag mot just idrottsrörelsens satsningar påbarn och ungdom. Det ger negativa effekter av flera slag. Dels gåridrottsrörelsen miste om ca 70 milj, kr,, dels måste, om verksamheten skallbedrivas på en oförändrad nivå, stora insatser göras för att skaffa frammotsvarande belopp på andra vägar. Idrott, rekreation och turism Idrott,rekreation och turism Det innebär att ledarinsatser som görs iverksamheten på det idrottsliga planet i stället måste inriktas på att skaffapengar. Det innebär också en uppenbar risk att kommunerna finner anledning attminska sitt stöd till idrotten, och det vore katastrofalt. Men det kan för denkommunalt förtroendevalde ligga nära till hands att fråga sig: Varför skall vistödja en verksamhet som staten inte anser vara värd några penningar? Idrottsrörelsenhar också uppmärksammat det här hotet. Såväl från som frånregionala och lokala organisationer har protesterna strömmat in. Jagär medveten om, fm talman, att detta anslag kommer att diskuteras i kammarenvid ett senare fillfälle. Men det finns i en övergripande diskussion om statensstöd till idrotten allt fog för att nämna detta hot mot idrottsrörelsen. Omdet moderata förslaget skulle genomföras, förändrar det på ett avgörande sättförutsättningarna för idrottsrörelsens verksamhet i hela landet, och det är enförändring till det sämre, milt sagt. Jagvill avslutningsvis konstatera att regeringen gjort enrejäl satsning på idrottsrörelsen. Det är en satsning som blir än mer markeradmot bakgrund av den strama budgetbehandling som kommit många andra områden filldel. Orsaken är givetvis det stora värde som ligger i idrottsrörelsensverksamhet. Det finns all anledning att på alla nivåer i samhället slå vakt omdenna verksamhet och bädda för bra förutsättningar även i framfiden. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan och avslag påreservationerna. AnL18 () replik: framhöll vikten av en självständig och friståendeidrottsrörelse, och det tycker vi moderater är mycket bra. Men jag skulle dåvilja ställa frågan till : Hur kommer det sig, mot denbakgrunden, att och socialdemokraterna liksom centerpartietvill frånkänna främjandeorganisationerna deras rätt att stå fria från ?De anser ju att deras arbete och deras effektivitet som publikdragandeorganisationer i friluftslivets tjänst skulle främjas om anknytningen till RFupphörde. Jaghoppas att kan ge mig ett svar . AnL 19 (vpk) replik: Vi tycker från vpk att den ekonomiska satsning som görs med 205 milj.kr, till budgetår är bra. Den snikenhet som harpräglat tidigare handläggning är nu borta. Mendet här räcker ju inte. Det finns problem inom idrotten, precis som AndersNilsson pekade på, och vi tror inte att idrottsrörelsen ensam kan klara av destarka intressen som den har att brottas med. Vimenar att två åtgärder måste vidtas. För det första måste de pengar som satsasav storföretagen gå in i en fond och fördelas rättvist inom idrottsrörelsen.För det andra skall tipsmedlen gå till idrotten, , , Stora och andraföretag skall inte få satsa pengar hur de vill och därmed bestämma idrottensvillkor, men det är ju detta som händer just . Därför är denna fond, som vikallar det, nödvändig. Företagen visar ju att de har pengar, och de sägeribland i samband med sina ideella anslag att de inte skall blanda sig iidrotten. O, K,, sätt då in pengarna i en fond så att idrottsrörelsen ochsamhället kan fördela dem riktigt, bl. a, till breddidrotten. Då får vi se omföretagen är intresserade av att satsa några pengar. Dessutommåste väl ändå samhället se till, att tipsmedlen går till idrotts-ochfriluftsliv i vidare mening än nu - nu är det bara småsmulor som går dit -såatt kommunerna kan få bidrag till idrottsanläggningar, så att vi kan satsa påbreddidrott i stort, på småklubbar, och kvinnoidrott och handikappidrott. Trotsatt man stöder dem är det ändå för litet som satsas på handikapp- ochkvinnoidrotten och på breddidrotten i stort. Det saknas ju pengar till ledarna,är därför vi har lagt de här tre reservationerna, sombetyder ett verkligt stöd till breddidrotten framöver. Elitidrottenär en stimulans för breddidrotten, för massrörelsen. Om den förvrids så som detsker i dagens samhälle, kommer det också att återspegla sig i massrörelsen, ochdet gör det just .