prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Medlet upptas inte i kroppen vid matsmältningenutan passerar ut genom tarmen och bryts sedan ner. Medlet kommer således intein i muskulatur och blodomlopp. Detta är också anledningen till attrestsubstanser inte kan spåras i kött. Medlethar otvivelaktigt haft fördelaktig inverkan på djurhälsan och har använts såväli som utomlands i ett tjugotal år. Medlet kan således sägas vara välprövat. Till skillnad från vad som förekommer i används i utlandetantibiotika även i tillväxtbefrämjande syfte. Detta torde vara främstaanledningen fill att regeringen nu lagt fram förslag om ett generellt förbudmot inblandning av tillväxtbefrämjande medel i fodret. Då antibiotika inteanvänds på detta sätt i är def enligt -moderata samlingsparfiets meningett onödigt förbud som drabbar djurägarna i form av sämre uppfödningsresultafoch konsumenterna i form av dyrare livsmedel. lönsamhethar beräknats minska med . Nr 138 och med per slaktkyckling,om regeringens förslag genomförs. Onsdaeenden anser att denna ytterligarekostnadsbelastning på den svenska produktionen 8 mai 1985 iörst och främst är principielltfelaktig men dessutom kommer vid en synnerligen olycklig tidpunkt, då jordbruket i övrigt är hårt ekonomiskt Las omfoder pressat. Vi har för den skullföreslagit sådan ändring i regeringens förslag att kemoterapeufikai tillväxtbefrämjande syfte alltjämt skall vara tillåtet i Jag yrkar meddetta, herr talman, bifall fill reservation 1 till detta 88 (): Redan under allmänna mofionstiden vid 1983/84års väckte en motion om förbud mot användning av kemoterapeutikai tillväxtbefrämjande syfte. Om beslut hade fattats då, skulle ett förbud hakunnat vara i kraft . Vi är glada över att alla utom nu ställerupp på detta krav. Konsumenterna får en ökad trygghet i fråga om risken förresistens mot nödvändiga läkemedel. Konsumenterna ställer med all rätt högreoch högre krav på kvalitet. Vi anser att det är viktigt att man även iexportsammanhang tillvaratar detta ökade medvetande och utnyttjar vårt förbudmot antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte vid marknadsföring av svenskt köttutomlands. Detta har framfört i ett särskilt yttrande. Vi är alltså nöjda med propositionen på de flesta punktermen har i en motion och i reservation 2 till jordbruksutskottets betänkande 29tagit upp vissa frågor. Således anser vi att man i lagen om foder borde hatagit med även kvalitetsaspekten på djurfoder. Vi har i synnerhet tänkt påinblandningen av fiskmjöl i djurfoder. Även om foderbranschen nu har träffaten frivillig överenskommelse, vet man inte om alla ställer upp på detta även iframfiden. Till 3 § 2 p., som lyder: "gör livsmedel från djur somutfodrafs med fodret skadligt eller otjänligt som människoföda", vill vidärför ha fillägget: "eller leder fill försämrad livsmedelskvalifef". Dessutom anser vi att samma bestämmelser borde gälla förimporterat kött som för svenskt. Vi skall inte importera kött från producentersom har använt kemoterapeutika i fillväxtbefrämjande syfte. Def är vikfigt attkonsumenternas säkerhet tryggas oberoende av varifrån livsmedlet kommer.Utskottet anser att detta är ett oacceptabelt handelshinder. Men jag tyckerinte att detta är värre än när folk från åker hit fill ochbesiktigar slakterierna här innan man godkänner import av kött till . Jag yrkar bifall till reservation 2 och iövrigt till utskottets hemställan. 89 i () replik: Jag vill gärna säga till Kersfin att det nog är alldelesrikfigt som det har sagts atf konsumenterna är väldigt tacksamma för ständigthögre kvalitet på de varor de köper. Tänk om de kunde ställa samma krav påoss politiker, nämligen att vi slutade i att ägna oss åt den typ avsvartkonst som det här regeringsförslaget onekligen är ett exempel på Nr138 och som Kersfin stöder! Det ärviktigt att vi lär oss så pass mycket om def vi hanterar, att det inte cmai 1985 sfiftaslagar som försämrar jordbrukets villkor alldeles i onödan. i Sverigeinte antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte. Det kan bara användas j fnder att bota sjukdom med och fås på recept. När vi har den fingensordning, är denna lag eft slag i luften. Jag vill som sagt uttrycka förhoppningen att sammakvalitetskrav som ställs på livsmedel också ställs på politiker. Då slipper viunderligheter av den här typen i riksdag. 90 (): Det har blivit mer och mervanligt atf man i djurfoder blandar in antibiotika eller andra kemoferapeufiskamedel i syfte att öka tillväxten. Det är helt naturligt att många människorreagerar mot en sådan utveckling, både vad gäller djuren och deras uppväxtmiljöoch med tanke på den påverkan medlen kan ha på oss människor som konsumenter avlivsmedel. De grundläggande bestämmelserna om foder finns i lagen omtillverkning av och handel med fodermedel m. m. , Denna lag bygger påtanken atf alla i princip bör ha rätt att tillverka, importera och saluförapraktiskt taget vilket foder som helst, bara uppgifter om detta lämnas i denomfattning som myndigheter bedömer erforderligt. Undantag gäller för sådanaämnen och varor som kan inverka på djurens fillväxt, hälsotillstånd ellerprestationsförmåga och för foder som innehåller främmande ämnen. Användningen av foder faller emellertid helt utanförlagstiftningen. Inte heller innehåller nuvarande lag några grundläggande kravpå beskaffenheten hos foder. Sedan lagens tillkomst 1961 har det inom foderområdetskett en omfattande och ganska genomgripande förändring. Användningen av proteinrikt foder har ökat. Prishöjningarpå grund av att tillgången på proteinrikt foder under vissa tider varitbegränsad har lett fill ett intensifierat sökande efter nya sätt atf tillgodoseproteinbehovet i anima-lieproduktionen. Härvid har bl, a, olika kväveföreningar kommit tillanvändning för att i första hand fillgodose de idisslande djurens profeinbehov.Vidare har möjligheten att använda kolväten och olika slags kolhydrafiskaavfallsprodukter för produktion av proteinfoder med hjälp av mikroorganismertilldragit sig ökat intresse. Sådant foder kan i vissa fall medföra hälsoriskerför djuren. har också i ökad omfattning antibiotikaoch andra kemoferapeufiska medel kommit att användas som tillsats i fodermedelför befrämjande av djurens tillväxt. Felaktigt använda kan sådana medel medförahälsorisker för både människor och djur. Dessutom föreligger en risk att deminskar effekten av läkemedel för både human- och veterinärmedicinskt bruk, Def är bl,a, mot den bakgrund som jag här redogjort för som utskottet 95 Nr 138 ställt sig bakom regeringens proposition om ny lag om foder. Onsdaeen den föreliggertar i betydligt större utsträckning sikte på att skydda både djurs och 8 mai 1985 människorshälsa, Somgrundläggande krav anges att foder inte får vara skadligt eller negativt Las om foder påverkakvaliteten på livsmedel från djur som utfodras med fodret. vikfig del i den nya lagenär att användning av foder som innehåller tillsatsmedel av antibiotika ellerandra ämnen i tillväxtbefrämjande syfte förbjuds. Fodertillsatser sominnehåller medel för att förebygga sjukdomar kommer självfallet att varatillåtna även , men då under kontroll av veterinär. Det kan varanödvändigt att man ibland sätter in sådan sjukdomsbekämpningpå en hel djurbesättning som är sjuk. Men detta måste följas upp avveterinärexpertis. Närdet gäller i reservation tror jag att det är viktigt pekar på att vi har möjligheter att hålla dessa medel under kontroll om vinu vidtar nödvändiga åtgärder på lagstiftningens område, UtveckHngen gåremellertid framåt, och om vi inte uppmärksammar de problem som finns kanproducenterna hamna i en mycket svår omställningssituation. Därför anser jagatt dessa åtgärder är nödvändiga. Beträffandecenterreservationen om den information som skall ges när det gäller svenskaprodukter vill jag påpeka att näringen måste visa att den tar ansvar förfodertillverkningen och foderproduktionen här i landet och att den verkar föratf djuren får foder av bra kvalitet. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till hemställan i utskottetsbetänkande. Anf.91 i (): Det är inte utan att man imponeras av den svenska regeringensvidsynthet och framsynthet. Det är ju möjligt att den lag som kammarenförmodligen fatfar beslut om vore väl avvägd för , där mananvänder antibiotika på ett sätt som kanske inte är så bra. Men här använder viinte antibiotika på ett sådant sätt. Följaktligen är detta ett slag i luften,och ett beslut i denna riktning kommer inte att få den effekt som man har sagt.Av den anledningen har vi till betänkandet fogat vår reservation, i vilken viskriver att lantbruksstyrelsen som tidigare skall sköta detta. Anf.92 (): När det gäller gmnden för i reservafion tror jag att def är angeläget att påpeka att LRF glädjande nog har ställt sig helt bakom det lagförslag som föreligger. Från LRF:s sida påpekar man bl. a. att när det gäller djurens hälsa är det framför allt miljön som är avgörande för tillväxten, och man behöver inte ha olika kemiska medel i fodertillsatserna för att få en bra tillväxt. Om djuren fåren bra hälsokontroll kan man uppnå samma resultat. Jag tycker att det är viktigt att vi , innan def har gått för långt, vidtar de åtgärder som förhindrar en utveckling 96 på detta område. överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 31,) Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 31 om tilläggsbudget III, 94 HANS (): Ett särskilt yttrande brukar ju numera inteföranleda någon debatt. Jag skall infe heller ta upp någon sådan nu utan baraanbefalla till systrarnas och brödernas benägna åtanke mitt särskilda yttrandesom är knutet till jordbruksutskottets betänkande 31. Någon gräns för exploateringar av våra nationalparkerfinns uppenbariigen inte längre. Må därför, herr talman, till uppfyllande aven av mina sista önskningar såsom ledamot av denna församling, de som medverkattill den gradvisa vandaHseringen av våra nationalparker känna skammens rodnadpå sina kinder. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(målsättning) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 143 förreservafion 1 av i m.fl. Mom. 7 (processindustrins svavelutsläpp) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 2 avLars -bifölls med acklamafion. Mom. 8 (åtgärdsprogram för svaveldioxid- ochkväveoxidutsläpp) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förreservation 3 av . Mom. 9 (svavelutsläpp vid koleldning) Utskottets hemsfällan bifölls med 180 röster mot 128 förreservation 4 av i m. fl. Mom. 10 (biobränslen) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 81 förreservation 5 av i m. fl. 7 protokoll 1984/85:138-139 Nr 138 Mom. 11 (svavelavgift) Onsda oenden Utskottets hemsfällan - somställdes mot reservation 6 av 8mai 1985 ' m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 12 (halvering av kväveutsläppen) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 64 förreservation 7 av m.fl. Mom. 16 (förbättrad avgasrening ochblyfri bensin) Först biträddes reservation 8 av i m. fl.med 94 röster mot79 för reservation 9 av m.fl. 136 ledamöter avstod från atf rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 av i m. fl. - genom uppresning. Mom. 17 (tunga dieselbilar m, m,) Utskottetshemsfällan, som ställdes mot delsreservation 10 av Kersfin m,fl,, delsreservation 11 av , Mom. 18 a (riktvärden och gränsvärden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avPaul Lestander - bifölls med acklamation. Mom. 19 (kväveutsläppen från flyg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 13 avKersfin m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 23 (skogsgödsling) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till reservation 14av -bifölls med acklamation. Mom. 24 (avskaffande av bidrag fill skogsplantering) Utskottets hemställan bifölls med 190 röster mot 118 förreservafion 15 av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 26 (gödsling, och kalkning av ) Utskottefs hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till reservation 16av -bifölls med acklamation. Mom. 28 (ytterligare medel för kalkning av sjöar ochvattendrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 av 98 - biföUs med acklamation. Mom. 29(kalkningens långsiktiga effekter) Nr 138 Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 145 förreservation 18 av r\ a a i m. fl. Mom. 30 (fällningsmedel ireningsverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 av LarsErnestam - biföllsmed acklamation. Mom. 33 (forskningsmedlens destination) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 34 (forskning samt metoder för mätning ochinventering av skogsskador) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 21 av - bifölls med acklamation. Mom. 37 (anslag till Åtgärder mot försurningen) Först biträddes reservation 22 av ochLennart Brunander - som ställdes mot reservation 24 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 230 röster mot49 för reservafion 22 av och . 27 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 38 (övriga anslagsfrågor)Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 25 av - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottefs hemställanbifölls. Mom. 1 (nyavfallsstrategi) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 77 förreservation 1 av m.fl. Mom. 3 (pappersavfall) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 15 förreservafion 2 av . 2 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 4 b (bilskrotningslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 3 avKerstin m.fl. - bifölls med acklamation. Nr 138 Mom. 6 (rökgaser vidsopförbränningsanläggningar) Onsdaeen den_ Utskottets hemställan - somställdes mot utskottets hemställan med den 8 mai 1985 ändring däri som föranleddes avbifall fill reservation 4 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (PCB-avfall) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 8 d (verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 10 (tungmetaller i avloppsslam) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 18 förutskottets hemstäHan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillreservation 7 av , Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (användningen av kemoterapeutika itillväxtbefrämjande syfte) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 85 förreservafion 1 av i m, fl. Mom. 2 och 7 (kvalitetsaspekter på djurfoder ochimportförbud för vissa köttvaror) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 46 förreservation 2 av och , Mom. 3-6, 8 och 9 Utskottetshemställan bifölls. Utskottets hemstäflan bifölls. 9 § Energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Föredrogs bostadsutskottefsbetänkande /85:17 om energibesparande åtgärder i bostäder m. m. (prop.1984/85:100 delvis och 1984/85:125 delvis). 95 (): I bostadsutskottets betänkande nr 17 tas upptill behandling frågan om stöd till energisparåtgärder. Denna fråga harbehandlats en lång följd av år, och avsevärda belopp har satsats för att bringaned energiåtgången i våra bostäder. Energianvändningen har också minskatpåtagligt. Enligt energipolitiska beslut skall den årligaenergianvändningen i bostadsbeståndet minska med brutto.Hittills uppnådda resultat har motsvarat de uppställda målen. De samlade beloppsom staten har satsat i form av lån och bidrag uppgår till miljarder. Det råderemellertid inte något absolut och direkt samband med subventioner och uppnåddasparmål, Def går inte att hävda att besparingarna skulle ha uteblivit, om ingasubventioner hade beviljats. Mycket av energisparandet skulle ha ägt rum ävenutan stora statliga subventioner. Från moderat håll har vi länge hävdat att energisparandeäger rum även utan styrning och statsbidrag. Vi har hävdat att det måste liggai vars och ens intresse atf bringa ned energiåtgången, eftersom priset påenergi varit och är så högt att energisparåtgärder sker av rentprivatekonomiska skäl. Socialdemokraterna har inte velat lyssna på vad vi harsagt. Subventioner och bidrag är den enda riktiga vägen, har det hetat. har dock publicerade fakta visat att vi på avgörandepunkter har haft rätt. I byggforskningsrådets, BFR:s, skrift Styr styrmedlenenergihushållningen? tas just dessa frågor upp. Boken är mycket intressant.Där visas att många energisparåtgärder, precis som vi har sagt, skulle havidtagits, stadigt stöd förutan. Låt mig citera några korta avsnitt ur boken,vilka belyser just vad som tas upp i betänkandet. På s, 21 i boken står det bl, a,: "Många som åtgärdatsina hus med energisparstöd skulle sannolikt ha gjort det helt på egenbekostnad, om stödet inte funnits," Vidare kan man på s, 34 läsa bl, a, följande: "Enförsiktig (men osäker) tolkning är att stödet kan ha höjt antaletenergibesparande åtgärder ." Slutiigenstår det på s, 49-50; "Även om förekomsten av en stödeffekt är odiskutabel,är effektens storlek inte imponerande, om våra resultat har någon aHmängiltighet. Från statsfinansiell synpunkt utgör stödet i så fall delvis ettslöseri med pengar på projekt som kan genomföras - och också blir genomförda -utan stöd. Detta synes inte ha ändrats i den revision som gjordes av stödet1981, Framtida ändringar bör inriktas på att framför allt utesluta åtgärder,som är lönsamma även med marknadsmässig finansiering," De härcitaten visar klart att det inte råder något direkt orsakssamband Energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Energibesparandeåtgärder i bostäder m. m. mellan stöd och åtgärder.Mycket pengar skulle ha kunnat sparas, om de tankar och förslag som förts framfrån moderat håll hade omfattats av flera, tankar och förslag som harbekräftats i BFR:s rapport. Det är dock inte helt . Än finns det tidatt rädda en del pengar, om nian röstar på de reservationer som vi frånmoderata samlingspartiet har fogat till detta betänkande. Jagavser inte att nu i detalj gå igenom alla de enskilda reservationerna, eftersomflertalet av synpuiikterna - förutom dem som jag här har berört -ärväl kända. Möjligen skulle jag kunna säga något om reservation 4, därkommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet behandlas. Här menar vi attstatens stöd till kommunerna bör kunna upphöra ganska - inte så attrådgivningen skall upphöra, men kommunerna själva bör få avgöra om de villägna sig åt denna verksamhet. Det är inte staten som har gott om pengar ochkommunerna som har ont om pengar. Det är tvärtom så att kommunerna harresurserna i dagens , och därför tycker vi att det är helt onödigt urstatsfinansiell synvinkel att för att stödja de rika kommunerna använda pengarsom måste lånas på annat håll. Våraallmänna ståndpunkter, som jag här har redovisat, följer ett känt mönster, enkonsekvent linje, och har alltså även ett statligt organ slagit fast att vihaft rätt och även har rätt. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall fill reservationerna 1,4, 7, 8, 9, 11och 14, Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 96 (): Jag skall tala för de reservationer som har fogat tillbetänkande 17 från bostadsutskottet. Innan jag går in på dem vill jag noteraatt vi i står bakom de framställningar som har gjorts frånregeringens sida när det gäller anslag till energispafbidrag. Vi avviker på enpunkt, när det gäller anslaget till kommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet,där vi yrkar på ett med 53 miljoner utökat anslag. Ettav målen för energipolitiken är att minska den årliga energianvändningen ilokaler och bostäder. tog 1977/78 ställning till en energisparplan,där det sades att det borde vara möjHgt att minskaenergiförbrukningen med räknat bestånd. Dennaenergiplan, som lades fram av bostadsminister , fick utstå myckenkritik, och det uppsattes många frågetecken inför den, kan det dockkonstateras att vi är ense om att det är möjligt att uppnå det mål som angavsdär. Målet har också nåtts trots att de direkta statliga insatserna undersenare år har minskats. Ettannat mål är att försöka åstadkomma en så effektiv energianvändning sommöjligt, och därför är det viktigt att det finns möjHgheter att gå vidare medstadigt stöd fill åtgärder som är dyrbara, när det gäller att ta vara på detsom kan ställas till vårt förfogande genom den tekniska utvecklingen. Detpågår en diskussion om vad energisparstödet betyder. Det är inte uteslutandedet statliga stödet utan självfallet också beslut om höjdaenergiskatter och höjda energipriser rent allmänt som har gjort att enfastighetsekonomisk bedömning visar att en rad åtgärder är lönsamma. Oavsettvilka utredningar som görs tror jag att man kan konstatera, att om staten intehade ställt upp med låne- och bidragsmöjligheter skulle en stor del avåtgärderna inte ha blivit genomförda. Detär inte bara fråga om att kunna göra en kalkyl över om åtgärder ärfastighetsekonomiskt lönsamma. För många småhusägare är det också fråga om attha tillgång till det kapital som investeringen i sparåtgärder innebär. Därförhar vi i föreslagit dels atf bidragsnivån skall bibehållas vid ca20%, dels att bidraget skall utökas till att omfatta småhusägare. Vi anser attdet är en bra åtgärd för byggnadsindustrin och byggnadsmaterielin-dustrin, ochdet kan minska behovet av åtgärder som annars finansieras över arbetsmarknaden. Detandra avsnittet där vi har reserverat oss gäller stödet fill kommunernasbesiktnings- och rådgivningsverksamhet. fattade ettbeslut där det utlovades att kommunerna skulle ha ett statligt stöd under enfemårsperiod. Regeringen föreslår nu att förkortas med ett halvåroch att stödet helt upphör. Vianser att det är värdefullt att den kommunala energirådgivningen harmöjligheter att fortsätta sin verksamhet i oförminskad och t, o, m, något ökadtakt. har kommunerna byggt upp en kompetens i sinaenergirådgivningsorgan, och det är vikfigt både att den bibehålls och att denfår möjligheter att utvidgas också i fortsättningen. Kommunernahar uppfattat regeringens förslag om att dra in detta anslag som mycketnegativt, och de är synnerligen angelägna om att stödet från statens sidafortsätter att utgå. Detta är inte det enda område på vilket den kommunalaekonomin tappas på pengar. Vi har i andra sammanhang i att taställning fill mycket stora åtgärder, och fillgången på pengar hos kommunernaminskar. Fråncenterns sida menar vi att det inte alltid behöver utgå ett bidrag. Däremottror jag att det är väldigt viktigt att man inte klipper av på det sätt som mangör , Vi föreslår för vår del att det utgår ett bidrag på 169 milj, kr, förnästa budgetår, och därefter kan man skära ned anslaget. Vi har föreslagit skall använda sig av en femårig awecklingsperiod. På det sättet tror jaginte att man kommer att mista någon omfattning av verksamheten. Kommunernakommer att överta hela det ekonomiska ansvaret och att göra det i ordnadeformer. Med def anförda ber jag att få yrka bifall till reservationerna 2, 3och 5 samt också till reservationerna 10 och 12, som har anknytning tillanslagsberäkningen. Energibesparandeåtgärder i bostäder m. m. Energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Anf.97 (): har i motion 2801 yrkat att de särskildaenergisparbidragen avvecklas fr, o, m, , Energianvändningen harpressats ned i vårt land. En av anledningarna har varit det omfattande statligastöd som har utgått till energibesparande åtgärder. En annan anledning harvarit de besparingar som har kunnat göras genom lägre energianvändning. har redovisat att en mycket stor del avde åtgärder som har utförts har kommit tiH stånd utan statligt stöd. Eftersomde fastighetsekonomiska grunderna för fortsatta åtgärder kvarstår kommer enavveckling av energibidragen inte att ha någon avgörande betydelse för fortsattverksamhet. Kommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet har varit avbetydelse för en effektiv energiplanering, I den mån kommunerna finner dennaverksamhet meningsfull bör den finansieras inom kommunerna. Vi har därför yrkatatt statsbidrag till verksamheten avvecklas.