prot · G80957 · 1984-12-31 00:00:00 — Detmåste praktiskt taget alltid vara ett mer avsevärt men för alla som drabbas atten dålig lag passerar än att beslutet skjuts upp kortare eller längrefid för att man skall kunna få underlag för att analysera, bearbeta ochförbättra förslagen. I det utskottsbetänkande som föreligger till beslut harvi tagit upp dessa frågor, ursprungligen i en centermofion. Mofionen haravstyrkts av en utskottsmajoritet som består av socialdemokraterna ochmoderaterna. En för och gemensam reservafion har lämnats. Vi tycker från sida - och jag utgår från att detockså är uppfattning - att detta är mycket viktiga frågor. Vi börsannerligen inte blunda för dem eller stryka med en ursäktande hartass överregeringens agerande när det gälleratt förbereda de beslut som vi slutligen har ansvar för här i . Islutet av den debatt som fördes om förnyelsefonderna förekom en hel delmärkvärdiga yttranden. Vpk;s representant i den debatten, ,sade att det man från den borgerliga sidan använde sig av var lagrådsremisseroch andra formella hinder. Om , som är medlem avkonstitufionsutskottet, är här, skulle jag gärna vilja fråga vad han tycker omen sådan karakteristik. Är lagrådsgranskningen, som vi lade ner mycken möda påatt grundlagfästa för , att betrakta som en formell fint? Sedanhörde jag att gick in i debatten. Han använde ungefär sammauttryck. De som var motståndare fill förslagen använde finter och knep, sadeKjell-Olof , med anledning av kraven på remiss fill lagrådet av detförslag som varken hade utretts, remissbehandlats eller lagrådsgranskats. Detvar alltså finter och knep, enligt finansministern. Han sade också att om mananvände lagrådet för att omintetgöra beslut i misskrediterade maninstitutet. Vad i all världen menade han med det? Lagrådet skall naturligtvisinte utnyttjas för att förhindra beslut i . Lagrådet skall utnyttjasför att granska regeringens förslag till innan de kommer hit. I dendiskussion som fördes sedan sade att han minsann i fortsättningenskulle medverka fill att krav på lagrådsgranskning från utskottsminoritetenssida skulle tillgodoses. Han omvände sig tydligen under galgen. Men,märk väl, i dessa formuleringar ligger en missuppfattning av hurlagrådsinstitutet skall användas. Regeln skall vara att ärendet är lagrådsgranskatnär det kommer hit. Bestämmelserna om att t.o.m. en minoritet i utskottet harmöjlighet att kräva att ett ärende skall lagrådsgranskas har kommit till som ensäkerhetsventil, som man inte trodde att man skulle behöva fillgripa. Det skallalltså tillhöra undantagen att regeringen har försummat lagrådsgranskningen,och då skall riksdagsutskotten kunna rycka in och reparera den skada som haråstadkommits. Jagskulle kunna fortsätta den här debatten , men det kan räcka med detjag har sagt . Jag tycker att redan det jag har sagt, fru talman, verkligenvisar att de krav och synpunkter som vi för fram i vår reservation är väl värdaatt beaktas om lagstiftningens kvalitet och anseende som lagstiftareskall kunna upprätthåUas. Bakomden här reservationen står som sagt och folkparfiets representanter.Jag lyssnade på fru talmannens inlägg om de här frågorna i debatten omfastighetsskatten. Jag har lyssnat på inlägg om de här frågornai debatten om förnyelsefonderna , och jag måste säga att om det är någonkonsekvens i de resonemang som dessa värderade ledamöter av kammaren har fört ijust de här frågorna, måste ni i den kommande voteringen rösta medcenterreservationen. 111 (): Det statliga utredningsväsendet har vid olikatillfällen utsatts för krifik, ofta en berättigad sådan. Det har gälltkostnaderna, det har gällt antalet utredningar, det har gälltsammansättningarna av dem, och det har inte minst gällt den tid de arbetat. Resoluta finansministrar har också ingripit vid olikatidpunkter. Vi har den berömda Thorssonska kommittéslakten 1922 ochfinansminister motsvarande slakt 1928. Även 1938 blev det ennedskärning av antalet kommittéer. Jag vill också erinra om den kritik som kom från i hans bok 1972. Reservanterna kritiserar nu från delvis andrautgångspunkter själva utredningsväsendet, särskilt att man efter 1982 i alltstörre utsträckning kommit att verkställa de nödvändiga utredningarna inomdepartement och ämbetsverk. Reservanterna efterlyser mer av beredningsarbete iparlamentariskt sammansatta utredningar. De parlamentariskt sammansatta utredningarnas betydelsehar växlat genom tiderna. - minoritetsparlamentarismens tid-spelade de parlamentariska utredningarna en stor roll, inte minst förkompromissarbetet. och fram tiU - i stort skede - minskade betydelsen av de parlamentariskautredningarna. - den borgerliga tiden - skedde en uppgångför det parlamentariska inslaget, och efter 1982 blev det på nytt annorlunda. uttalade att effektivitet ochallsidig belysning i de flesta fall bäst tillgodoses i parlamentarisktsammansatta utredningar. står fast vid detta, men anserockså att man inte vill binda regeringen. Den bör från fall till fall avgöravilken utredningsform som är den bästa att använda. Vi moderater ansluter osstill detta. Vi vill inte binda en regering vid en viss utredningsform - allraminst i en situation då vi kan hoppas att vi efter kommeratt få en ny regering. Då blir det ett veritabelt augiasstall som skall röjasupp, och då blir det nödvändigt med både effektivitet och skyndsamhet i beredningsarbetet.Men när det gäller frågor av principiell vikt finns det all anledning att hållafast vid kravet på parlamentariska utredningar. När det däremot gäller just beredningsförfarandet i mångaav de förslag som lagts på bord, finns det all anledning attinstämma i Berfil Fiskesjös kritik. Vi har också i ett särskilt yttrande förtfram våra betänkligheter mot tendenserna i regeringens beredningsförfarande.Alltför många ogenomtänkta, slarviga och hafsiga förslag har presenterats förriksdagen. Dessutom har det klart brustit när det gäller både remissbehandlingoch lagrådsgranskning. Däri har alldeles rätt. Men detta är dock något som konfinueriigt granskas avkonsfitutionsut-skottet och sedan i vederbörlig ordning behandlas dådechargebetänkandet presenteras för . Avslutningsvisvill jag, fru talman, framhålla att noggrannhet, snabbhet ocheffektivitet i beredningsarbetet måste kunna förenas utan att regeringenalltför starkt klavbinds av . Vi moderater vill alltså inte bindaregeringen vid en viss utredningsform, vilket vi anser att reservanterna villgöra. Däremot är vi beredda att instämma i kritiken mot regeringens bristanderemissbehandling och mot bristerna i lagrådsgranskningen. Vi anser emellertidatt vi kan återkomma fill detta i dechargedebatten. 112 () replik; Jag är litet förvånad över . Han refererar till utskottsuttalanden som gjordes förra gången vibehandlade denna fråga. Dessa-uttalanden av utskottsmajoriteten var då likaallmänt välvilliga som . Vad kunnat konstatera är att dessauttalanden inte haft någon effekt; regeringen har inte brytt sig om detta, ochdå får man ta till skarpare och klarare ord. Sedan har vi som pärlor på ett pärlband haft alla dessadåligt beredda förslag med försummade utredningar, med försummadremissbehandling och med försummad lagrådsgranskning. Jag är verkligen förvånad över att inte kaninstämma i våra krav sådana de är uttryckta i reservationen, särskilt medhänsyn till de uttalanden som andra moderata ledamöter av denna församling hargjort och tidigare. Det verkade å andra sidan på mig som om något vis vill tolerera den nuvarande ordningen för att kunna ursäkta om eneventuellt kommande annan regering skulle bete sig på samma sätt. Han sade atthär krävs minsann snabba beslut, effektivitet och skyndsamhet. Ja, det beror jupå hur svåra frågorna är. Om det nu skulle bli något slags gemensam borgerligregering, skall vi inte bete oss på samma sätt som denna regering har gjort.Det hoppas jag att är ense med mig om. Om jag sitter ikonstitutionsutskottet med en sådan ny regering, kommer jag att vara precislika kritisk mot den som jag har varit mot den socialdemokratiska regeringen. Det gäller, , den slutligalagstiftningsprodukten, som skall ut från detta hus och tillämpas av domstolaroch förvaltningsmyndigheter och som alla människor i vårt land skall rätta sig,efter. Det gäller ytterst omvårdnaden om allmänheten. Det finns som regel ingetskyndsamhetskrav som kan ursäkta beslutshetsen. 113BIRGER HAGÅRD (m) replik: Nej, , vi är nog i stort settöverens när det gäller de centrala punkterna. Dock sönderfaller reservationensåvitt jag förstår i två delar. Den ena delen krifiserar med all rätt bristernai beredningen både när det gäller remissbehandling och när det gällerlagrådsgranskning. I det sammanhanget är vi helt överens, även om jag villpåpeka att det finns möjligheter att komma tillbaka till detta i självadechargegranskningen. Den andra delen, där reservanterna vill trycka på att deparlamentariskt sammansatta utredningarna nästan skall vara den normalaberedningsformen, vill vi emellertid inte riktigt instämma i. Vi anser att detkan vara nödvändigt att finna andra beredningsformer. Man kan såsomden nuvarande regeringen gör arbeta med utredningar inom departement ochämbets-. verk eller också hitta andra lösningar. Självfallet utgår jag från attdet inte får bli fråga om det hafs och slarv som utmärker den nuvaranderegeringen. Det trodde jag emellertid var en självklarhet som inte behövdepåpekas. 114 () replik: Jag känner inte igen av vad reservationen innehåller. Vi säger där att det när detgäller viktiga frågor är nödvändigt att arbetet sker i utredningar, där olikaåsiktsriktningar och intressen i samhället är representerade. Vi betonar starkteffektivitetskravet och har ingenting emot att det går snabbt. Men arbetetskall göras noggrant -det är själva poängen - och under så stor insyn sommöjligt från så många grupper som möjligt. Utredningar behöver inte ta en förfärlig fid. Jag harsjälv sutfit i en utredning, som sysslade med mycket komplicerad materia. Det är fråga om vilka resurser man satsar och hur mankan engagera utredningens ledamöter. Utredningen skall gå på remiss. Själva remissförfarandetär enligt min mening oerhört viktigt för att få in relevanta synpunkter frånkunniga instanser i samhället och för att få fill stånd en allmän debatt. Om jag granskar de allmänna synpunkter som moderater här ikammaren har framfört samt synpunkter, kan jag inte finna attdet i reservationen finns någonting som kan stöta bort er. Jag var tidigare närmast benägen att se det som en blunderatt ni inte var med på reservationen, men efter energiskaförsvar för att ni inte är med på den förstår jag att det i varje fall var enövertänkt blunder. 115 () replik: Vad vi moderater gör är alltid övertänkt. Ireservafionen finns det uttryckssätt som kan vara besvärliga att ansluta sigfill; "I effekfivitetskra-vet ingår också att ämnet blir föremål för enallsidig belysning. Detta sker enligt utskottets mening bäst i parlamentarisktsammansatta utredningar." Det är den klavbindningen som vi inte vill vara med om. Vivill lämna större frihet för en regering att välja den utredningsform som ärbäst för stunden. 116OLLE (); återkommer i sin reservationoch i sitt anförande till vad vi diskuterat under desenaste åren. Så här i final vill jag enbart notera att vi inomutskottet är betydligt mera eniga om att slå vakt om den traditionellt svenskaberedningsmodellen än som kunde framgå av anförande. Jagupplever hans beskrivning av den nuvarande socialdemokratiska regeringensintentioner som en karikatyr. Berfil Fiskesjö bör väl ändå inte ifrågasätta de socialdemokratiska KU-ledamöternasärliga vilja, då vi ställer oss posifiva till parlamentarisk representation ikommittéerna, är för ett vidsträckt remissförfarande och bejakar lagrådetsmöjligheter att spela en roll på det lagtekniska området. Jag bestrider påståendet i reservafionen att regeringenskulle vilja att en allt större del av utredningsverksamheten skall försiggåinternt i departementen och ämbetsverken. Den möjligheten bör hållas öppen,men den kommer inte att bli den dominerande delen av utredningsverksamheten,och det är den inte heller . Beträffande regeringens inställning i övrigt vill jagpåpeka, såsom också gjort, att när regeringen tar ställning tillom det skall bli lagrådsremiss eller ej befinner den sig alltid under lupp vidkonstitutionsutskottets granskning. Det är därför meningslöst att komma mednågot tillkännagivande till regeringen under detta avsnitt. Varje regering vetju att konstitufionsutskottet bevakar dess sätt att följa reglerna beträffandeberedningsprocessen. Med denna motivering yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservafionen. 117BERTIL FISKESJÖ (c): Jag skulle vara glad om den beskrivning somOlle ger vore rättvisande, men det är den inte. Vi har ju fått det enafallet efter det andra här i kammaren som har vållat mycket stor debatt, därman just har ifrågasatt om frågorna varit tillräckligt beredda. Lagrådet har gång på gång sagt sig icke kunna fullfölja deuppgifter som rådet är ålagda i grundlagen, därför att det underlagsmaterialsom regeringen har presenterat är för dåligt. Det är vad som står i det enalagrådsyttrandet efter det andra. Hur i all världen kan man då säga attregeringen lever upp till de krav som författningen ställer på noggrannutredning av de ärenden som skall komma till ? Sedan säger att åtminstone i KU ser vi tillatt lag och ordning följs. Ja, i stort sett. Jag måste säga attkonstitutionsutskottet är ett anständigt utskott. Men det finns undantag. När den socialdemokratiska regeringen sedani stor hast på LO:s beställning ville genomföra rätt till avdrag på skatten förfackföreningsavgifter, var det ett förslag som inte hade utretts, som intehade remissbehandlats och som inte hade lagrådsgranskats. Då bad vi somutgjorde minoriteten i utskottet att åtminstone lagrådet och datainspektionen,eftersom det fanns integritetsaspekter i ärendet, skulle få se på det. Men se,det var stopp! Inte ens , som ju annars är ett hyggligtoch hederligt utskott, kunde fungera under den majoritet som bestämmer i utskottet. När det gäller krav på ytterligare utredning och pålagrådets hörande bör majoriteten vara mycket lyhörd för minoriteten. Det är iallas intresse. Tidpunkten när ett förslag framläggs kan inte få vara avgörandeför hur noggrann beredning av ärendet som görs. Den lagprodukt som kommer utskall tillämpas på ett lika noggrant sätt, oavsett om regeringen har haft bråttom eller ej. För den skull kan inteskyndsamhetsmomentet vara avgörande, utom i ett litet antal fall när Hannibalstår utanför portarna! Det är, som jag sade, i regel ett mycket större men förallmänheten att en obegriplig och svårtillämplig och i många avseenden olämpliglagprodukt kommer ut än att ställningstagandet något skjuts , fördet är den saken det rör sig om i de allra flesta fall. 118 (): Såsom"~Bertil Fiskesjö själv medgavkommer dessa frågor att bli föremål, för granskning i konstitutionsutskottet.Därvid har man att ta hänsyn till riksdagsordningens bestämmelser, som innebärinte bara skydd för minoriteten, utan också garantier för att majoriteten inteskallfå hinder på grund av ovidkommande omständigheter. Jag tycker att nattiné-monolog härmedkunde upphöra. Vi får möjlighet att återkomma i frågan. 119 BERTILFISKESJÖ (c): Jag ber först att få yrka bifall tillreservationen - jag minns inte om jag gjorde det förut. Det är inte så att skall saboterabeslutsfattandet. Vi skall självfallet fatta beslut. Men det enklaste sättetatt hindra att det uppkommer frågor om fördröjning av beslut är att regeringenpå förhand ser till att ärendena är så utredda att vi inte behöver diskuteraytterligare insamlande av material eller remiss till lagrådet. Som jag sade i mitt inledningsanförande är det primärtregeringen som är ålagd att höra lagrådet, innan frågan går till . Bestämmelsen om minoritetens rätt i utskottet hartillkommit som en säkerhetsventil. Tanken är inte att den skall behövatillämpas och åberopas ideligen. 120 (): Bara en anmärkning. Visa litet tecken påsjälvrannsakan, ! När ni talar om dåliga lagar och dåligtberedda lagar kan det också bygga på politiska värderingar. Jag tror dettagäller vare sig vi eller ni är i regering resp. opposition. Låt oss i ställetfå den mera breda undersökning som granskning kommermed hellre än dessa svepande omdömen att just socialdemokratin skulle beredaärendena särskilt dåligt. Låt oss göra jämförelsen med ett större material ochlitet mera objektivt än har gjort här . Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets helnsfällan bifölls med251 röster mot 73 för reservationen av m.fl. 14 §Slopad taxering av juridiska personer Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /85:23 om slopad taxering av juridiska personer (prop.1984/85:70), m. m. 121 BO (): beslöt att avskaffa denkommunala beskattningen av juridiska personer. I den proposition som behandlasi skatteutskottets betänkande nr 23 tar man upp de praktiska konsekvenserna avdet beslutet. Det gäller alltså avskaffandet av den kommunala taxeringen av juridiskapersoner. I princip råder det enighet om det som föreslås i propositionen. Detfinns emellertid några viktiga invändningar. Dessa är redovisade i dereservationer som fogats till utskottets betänkande. Beslutet om att avskaffa den kommunala beskattningen avjuridiska personer innebär att juridiska personer kan kvitta underskott i enförvärvskälla i en kommun mot överskott i en förvärvskälla i en annan kommun.Så har tidigare inte varit fallet. Däremot kommer exempelvis näringsverksamhetbedriven av enskilda personer eller handelsbolag i fortsättningen inte attkunna kvittas, som varit fallet. Därigenom skapas en bristfälligneutralitet, vilket inte är acceptabelt. Det finns alltså all anledning att setill att enhetlighet skapas i fråga om kvittningen av underskott mellan olikakommuner. Mot den bakgrunden bör självfallet besluta om ett slopandeav det förbud mot kvittning som finns. Detta behandlas i reservation nr1. Vidare försvinner garantibeskattningen för de juridiskapersonerna. Garantibeskattningen är en kvarleva från den fid då beskattningen istor utsträckning byggde på en fastighetsbeskattning. Garantibeskattningen harväldigt liten prakfisk och ekonomisk betydelse för våra kommuner. Den har, somsagt, avskaffats för de juridiska personerna i och med propositionens förslag.Men den finns fortfarande kvar för fysiska personer. Alldeles bortsett från detfaktum att garanfibeskattningen inte längre har någon praktisk betydelse skapasockså härigenom en bristfällig neutralitet, så till vida att fysiska personer ifortsättningen har den här belastningen medan juridiska personer inte har ensådan. Det behövs inte heller, som jag sade tidigare, för att garanterakommunerna ett stabilt skatteunderlag. Detta behandlas i reservation nr 2. Principen bakom förändringen för juridiska personer är attden kommunala beskattningen skall tas bort. Men skattebelastningen skall inteändras. Man har emellertid i propositionen gjort avsteg från denna princip iett par avseenden. Om man gör en matematisk beräkning av den nuvarandeskattebelastningen för livförsäkringsbolag, kommer man fram till att denstatliga skattesats som skall gälla efter det att den kommunala beskattningenavskaffats, bör vara . Regeringen föreslår att den skall vara . Dettaär enligt de grundläggande principer som man avser använda sig av felaktigt. Det är f.ö. rätt intressant att när regeringen i dettaavseende vill skapa enhetlighet går man alltid uppåt - inte neråt. Man föreslår37-40 %, inte Slopad taxering av juridiska personer 11 protokoll 1984/85:56-57 Slopad taxering av juridiskapersoner 37-35eller , vilket kunde vara intressant i och för sig, men med den regeringvi har är det naturligtvis omöjligt. Den vill ju höja skatterna i stället föratt sänka dem. Man har också när det gäller allmännyttiga stiftelser,kyrkor och ideella föreningar föreslagit en faktisk skatteökning. De skallockså enligt förslaget beskattas med en skattesats på . De har tidigarehaft en skattesats på . Det är en kommunalskatt som har varit förhanden. Förslaget innebär mycket kraftiga skatteskärpningar för allmännyttigastiftelser, kyrkor och ideella föreningar, vilket vi tycker är helt orimligt.Detta behandlas i reservationerna 3 och 4. Jag ber att med dessa ord få yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 4, och 5. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 122STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 23 behandlasfrågan om slopandet av taxering av juridiska personer. Redan i vårasbeslöt att den kommunala beskattningen av juridiska personer skulleupphöra fr. o. m. inkomståret 1985.1 proposition nr 70 föreslås att taxeringentill inkomstskatt skall slopas för juridiska personer utom fördödsbon. Sålunda blir denna grupp endast föremål för statlig inkomstskatt. upphör garantibeskattningen av juridiskapersoners fastighetsinnehav. I samband härmed sker en förändring avskattesatsen så att den i huvudsak överensstämmer med nuvarande skattesats. På vissa områden passar regeringen på, trots uttalanden omatt ingen skatteskärpning skall inträffa, att ändå skärpa skatten på mellan 10och ända mot vad som gäller . Vidare blir det så att vittskilda regler kommer att gälla beroende på i vilken företagsform företagetdrivs. Som framgår av de till betänkandet fogade reservationernahar de icke-socialistiska partiernas representanter i skatteutskottet intekunnat acceptera dessa orättvisor. I reservation 1 berörs den olikabehandlingen av företag, beroende på företagsformen. i form av juridisk person öppnas möjlighetför kvittning av underskott i en kommun mot överskott i en annan kommun. Drivsföretaget däremot som enskild firma är denna möjlighet utesluten. Det ärorimligt att företagsformen skall vara avgörande. Vi reservanter anser att detär en skyldighet för regeringen att se till att lika regler skall gällaför alla företag- oberoende av företagsform. I reservation 3 berörs livförsäkringsbolagensskatteregler. Trots att det här är klart fastslaget att skatteuttaget skullevara , om man vill följa nuvarande skatteregler, föreslår regeringen iskatteuttag. Som skäl anförs enkelheten. Det är ett svagt argument. Svårighetenmed en procentsats på 37 är i det närmaste obefintlig. Motivet är intepraktiska svårigheter utan en strävan att också här skärpa beskattningen. Ännuvärre är det för sfiftelser, kyrkor och ideella föreningar, där man utan annanmotivering än att förenkla höjer skatteuttaget eller från . har beslutat om en lättnad i beskattningen avideella föreningar. Att nu - på grund av en ändring i beskattningsgrunderna förjuridiska personer - utan någon verklig mofivering höja skatten ärorimligt. Vi reservanter kan inte acceptera en sådan hänsynslösskatteskärpning. Iett särskilt yttrande har uttalats oro för den risk som propositionens förslaginnebär, därigenom att stat och kommun undantas från beskattning.Konkurrensförhållandet mellan å ena sidan kommunala och statliga företag och åandra sidan enskilda företag kommer att förändras. har regeringenuppmärksammat denna risk. Utskottet har understrukit betydelsen av attregeringen noga övervakar denna fråga och vidtager de åtgärder som kan blierforderliga. I och med detta uttalande har vi nöjt oss med att i det särskildayttrandet understryka vikten av att denna fråga noga följs. Beträffandegarantiskatten har utskottet ansett att den fråga som tas upp i centermotionenligger något utanför vad utskottet egentligen hade att behandla. Med hänsyntill detta skall jag inte förlänga debatten . Jag avstår därför från attvidare kommentera den delen av vår motion. Med vad jag nu har sagt yrkar jag bifall till reservationerna 1, 3 och4. Slopadkommunal taxering av juridiska personer 123 (); Folkparfiet har ställt sig bakom beslutet att den kommunalabeskattningen av juridiska personer skall upphöra fr. o. m. inkomståret 1985.Eftersom den proposifion som vi behandlar i betänkande 23 är en följd av attnämnda beskattning slopas, ställer vi oss också i huvudsak bakom denna.