prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — Den utredningen kan medföra att verksamhetenför ytterligare låses i en centralstyrd organisafion. I enlighet med vad som föreslagits i motion nr990 bör arbetet inom den s. k. FAS 90-utredningen samordnas med den härtidigare förordade utredningen om decentralisering av uppgifter och funktionerinom det administrativa området. En decentralisering är till fromma inte för kassorna utanför de försäkrade. Med en decentralisering ut fill den enskilde minskar viregelsystemet -föreskrifterna kan göras färre och hanteringen blir mer flexibelför de försäkrade. Med det anförda vill jag yrka bifall fill denreservation som är fogad fill betänkandet. AnL 78BÖRJE (): I detta betänkande behandlas anslaget fillsocialförsäkringens administration för det kommande budgetåret. Det avser medeltill och de allmänna försäkringskassorna, vilkahandlägger huvuddelen av samhällets ekonomiska trygghetssystem.Försäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen utgör besvärsorgan isocialförsäkringsärenden. Med tanke på den stora betydelse som socialförsäkringenhar för medborgarna är det väsentligt att försäkringskassorna ges möjligheteratt ge en god service och förutsättningar att på ett tillfredsställande sätthandlägga försäkringen. Med hänsyn härtill anser statsrådet i propositionen alten medelsanvisning fullt ut enligt huvudförslaget kan medföra icke önskvärdakonsekvenser för socialförsäkringsadministrationen. Förslaget i budgeteninnebär därför en begränsad reducering av försäkringskassornas resurser föradministrationen under det kommande budgetåret. Totalt innebär detta jämförtmed pris- och löneomräknat anslag för innevarande budgetår en minskning medendast 10 milj. kr. av kassornas medel för förvaltningskostnader. Frånförsäkringskassornas sida måste årets budgetförslag betraktas somfillfredsställande. Det råderstor enighet i utskottet om betänkandet. Under mom. 1, som rör decentralisering avsocialförsäkringens administrafion, har dock en reservation, somGunhild har pläderat för. Ansvarsfördelningen mellan verket ochkassorna har varit föremål för överläggning fidigare. I proposition 127 av år1983, som gällde en översyn av verkets organisation, skrev man in att allamöjligheter till decentralisering bör tas till vara. Dedecentraliseringssträvanden och organisafionsförändringar i verket och påkassorna som är föranledda av beslut med anledning av proposifion127 pågår fortfarande. Dessutom har enligt sinverksstadga en skyldighet att främja decentralisering av verksamheten tillsåväl regionala som lokala organ och förutsätts fortlöpande verka för att såsker. Därför finns det enligt utskottets mening inte anledning att nu göra enförnyad översyn av verkets och kassornas organisation, vilket harföreslagit. Jag yrkar avslag på förslag. BeträffandeADB-verksamheten vill jag hänvisa till att den 1 juli1983 fick i uppdrag av att i samråd med statskontoret och i närasamarbete med kassorna genomföra ett utrednings- och utvecklingsarbete samtbedriva praktisk försöksverksamhet på området. Utredningen skall i sittuppdrag belysa olika alternativ med spridning av register och datorresurser påregionala och lokala nivåer. Detta arbete bör få fortsätta i enlighet medtidigare beslut. Jagtycker att utskottets skrivning på de olika punkterna är bra. Det råder storenighet om betänkandet, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.6 (återbetalningspliktiga studiemedel m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 18 för reservation 1 av MargöIngvardsson. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 och 12 (omedelbara förbättringar av studiemedlen och medelsanvisning fillstudiemedel m. Förstbiträddes reservation 3 av med 21 röster mot 19 för reservation 4av Margö . 255 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 2 av och -som ställdes motreservation 3 av - genom uppresning. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 214 röster mot 49 för reservation 2 av KarinIsraelsson och . 33 ledamöter avstod från att rösta. Mom.II (höjda fribeloppsgränser fr.o.m. ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av Margö - bifölls medacklamation. Nr 115 Mom. 13 (inriktningen av den aviserade studiesociala utredningen) Torsdagenden Utskottetshemställan, som ställdes mot '' reservation 8 av m. delsreservation 6 av och , delsreservation 7 av , bifölls med acklamation. Mom.15 (översyn av reglerna om återbetalning av studiemedel m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av Margö - bifölls medacklamafion. Mom.17 (översyn av studiemedlen ur skatte-, bidrags- och socialförsäkringssynpunkt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls med acklamation. Mom.18 (viss försöksverksamhet med utvidgad rätt till studiemedel för studierutomlands) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av -bifölls medacklamation. Mom.19 (tim- och dagstudiestödets nivå) Förstbiträddes reservation 12 av m. fl. i motsvarande del - somställdes mot reservation 13 av och i motsvarandedel - med acklamafion. Härefterbifölls utskottets hemställan med 179 röster mot 76 för reservafion 12 av NilsCarlshamre m. fl. i motsvarande del. 39 ledamöter avstod från att rösta. Mom.20 (medelsanvisning till vuxenstudiestöd m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av -bifölls medacklamation. Mom.21 (en utvidgning av det särskilda vuxenstudiestödet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av Margö - bifölls medacklamation. Mom.22 (vissa effekter av det differentierade vuxenstudiestödet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av och - bifölls med acklamation. Mom.28 (timersättning vid grundvux) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m.fl. -bifölls med acklamation. Socialförsäkringsutskottetsbetänkande 17 Nr 115 Mom. 5 (åtgärder för invandrare) den Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. med 53 röster mot 19 11 ,;] 1905 förreservation 2 av Margö . 225 ledamöter avstod från att rösta._ Härefter bifölls utskottets hemställan med 232 röster mot47 för reservation 1 av m. fl. 19 ledamöter avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(fjärdedels vårdbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 185 röster mot 112 förreservation 1 av m. fl. Mom. 4 (vårdbidrag m. m. till efterlevande förälder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKenth Skårvik -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 19 Punkt 4 Mom. 1 (decentraliseringinom socialförsäkringens administration) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 46 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:23om effektivare delgivning (prop. 1984/85:109) och 1984/85:24om översyn av lagen om TV-övervakning. AnL 79 TALMANNEN: betänkanden 23 och 24 kommer attdebatteras i tur och ordning och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså justitieutskottets betäiikande 23 omeffektivare delgivning. AnL 80 (): Det ärende vi nu skall debattera handlar omett antal förslag som syftar till att göra delgivningsverksamheten i mål ochärenden hos domstolar och andra myndigheter snabbare och effektivare. Utan tvivel finns det i åtskilliga sammanhang ett behov avatt delgivningen kan åstadkommas snabbare och effektivare än vad som kanske. I annat fall leder utvecklingen till allt långsammare handläggning, medförsämrad rättsservice och ökade kostnader, och ibland till risk för klararättsförluster för enskilda till förmån för dem som med olika tricks och knepsöker hålla sig undan. Två vägar kan beträdas, vilket ocksåproposifionen gör, i syfte att få en bättre ordning till stånd. Dels kan, i detstora flertalet fall där tredska eller medvetet undanhållande inte föreligger,delgivningsförfarandet förenklas, dels kan .skarpare metoder användas mot justdenna andra kategori för att åstadkomma delgivning. Vi moderater kan i allt väsentligt instämma i de förslagtill förbättringar som regeringen framlägger. På två punkter är emellertidförslagen enligt vår uppfattning inte godtagbara. Den första gäller förslagetatt part i sin första inlaga skall vara skyldig att uppge motpartenspersonnummer. Förslaget är utomordentligt tveksamt från flera olikautgångspunkter. Det pågår som vi alla vet en mycket intensiv allmän debattom de integritetsrisker som är förknippade med ett alltmer ökat användande avpersonnummer i olika sammanhang. Mot den bakgrunden hade det enligt vår meningvarit självklart att under alla förhållanden avvakta data- ochoffentlighetskommitténs betänkande om just de begränsningar i bruket avpersonnummer som denna kommitté har att utreda. Det finns med regeringens förslag en uppenbar risk attfelaktiga personnummer kan hänga med en stämning och ett ärende under lång fidinnan felet upptäcks, med risk för både obehag och olägenhet för i sammanhangethelt ovidkommande och oskyldiga personer. Vem står ansvarig för ett sådant felom det leder till påtaglig skada för en enskild person - den ursprungligauppgiftslämnaren, domstolen, myndigheten? Ja, frågorna hänger i luften. Mot dennabakgrund kan vi alltså inte godta förslagen i den delen. Den andra punkten gäller rätten för stämningsmännen attinhämta upplysningar från fastighetsägare och arbetsgivare. Här står två intressen mot varandra. Det finnsnaturligtvis ett starkt intresse att delgivningsverksamheten kan fungera snabbtoch effektivt, men det finns också ett starkt intresse av att denna verksamhetinte tar sig sådana former att integritetshänsyn, förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare och enskildas boende- och familjeförhållandenutsätts för en helt hänsynslös underkastelse under statens krav. Då närmar vioss snabbt samhällssystem som icke bärs upp av västerländska rätlsstatsideal. Enligt vår uppfattning är det inte heller acceptabelt attprivatpersoner åläggs att medverka i myndighetsutövning på det sätt som härföreslås. finnsanledning atl varna för en utveckling i riktning mot ett av det offentligagodtaget "tjallarsystem", som med olika metoder framtvingas avstaten. Får jag mot bakgrund av vad jag anfört yrkabifall till reservationerna 1 och 2 vid justitieutskottets föreliggandebetänkande. AnL 81 HANS i (fp): instämmer i propositionens syfteatt effektivisera delgivningsverksamheten. Det är nödvändigt att komma tillrätta med de människor som medvetet håller sig undan och därigenom kan undandrasig delgivning. Särskilt för domstolarna har delgivningen blivit en onödigtbetungande verksamhet. Deras egentliga uppgift försvåras självfallet närdelgivningsverksamheten inte fungerar. Men det handlar inte bara om effektivitet. Det handlarockså om rättssäkerhet och integritet. Ur rättssäkerhetssynpunkt är det t. ex.orimligt att en fordringsägare inle kan få rätt gentemot den gäldenär sommedvetet håller sig undan. Men även för den eftersökte kan det urrättssäkerhetssynpunkt vara viktigt att delgivningsverksamheten fungerar.Ibland kan det ju rent av röra sig om att tillvarata även hans intressen. tillstyrker därför proposifionen - utom i ettavseende. Det gäller det förslag som handlar om fastighetsägare m.fl. ocharbetsgivare. Vi motsätter oss del förslaget av tre skäl. Av integritetsskäl är detolämpligt att vidga kretsen av akfivt eftersökande personer. Ofta råder det ju sekretess i de aktuella ärendena, och den skulle då bli försvagad. Vi anser detprincipiellt olämpligt att myndigheter tvingar enskilda personer att understraffansvar medverka i sådan myndighetsutövning. Man kan aldrigbortse från att den eftersökte av olika anledningar varit svåranträffbar utanatt därför medvetet ha försökt hålla sig undan. Med detta mycket kortainlägg ber jag att få yrka bifall till reservation 2. AnL 82HANS (): Jag yrkar bifall till justitieutskottetshemställan i betänkandet om effektivare delgivning. Jag yrkar därmed avslag påreservationerna 1 och 2 beträffande personnummer i stämningsansökning m. m.resp. upplysningsskyldighet för fastighetsägare m.fl. och arbetsgivare. Förslagen i propositionen går sammanfattningsvis ut på attförbättra förutsättningarna för delgivning i enklare former, att skapa bättremöjligheter för myndigheterna att vid behov själva efterforska adresserna tilldem som skall delges samt att underlätta fältarbetet för.stämningsmännen. Genom att öka effektiviteten beträffande de enklaredelgivningsformerna minskas tillströmningen av ärenden till den mer tidsödandeoch kostnadskrävande stämningsmannadelgivningen. Stämningsmannadelgivningbehöver då inte användas i så slor utsträckning som är fallet. På detta sättkan delgivningstiderna antas.bli väsentligt förkortade, somresurserna inom stämningsmannaverksamheten koncentreras till desvårare fallen. För den enskilde medför en ineffektivdelgivningsverksamhet negativa konsekvenser, framför allt genom atthandläggningstiderna blir för långa. I t. ex. civilrättsliga tvister löper enskilda risk attgöra rättsförluster på grund av att ett långsamt rättegångsförfarande lämnarstora möjligheter för gäldenärer och andra att undandra egendom eller att vidtaandra åtgärder för att sabotera en kommande verkställighet. När det gällerbrottmålen är det från kriminalpolitisk synpunkt otillfredsställande atthandläggningen av målen drar ut . Inte minst vid ekonomiska brott ingårdet ofta som ett led i verksamheten att den misstänkte genom att undandra sigdelgivning förhindrar eller försvårar myndigheternas utredningsarbete. För dem som är praktiskt verksamma inom rättsväsendetvälkomnas förändringar i lagstiftningen som skapar en effektivare och bättredelgivningsverksamhet. Det råder också, som framgått av tidigare inlägg, enbred politisk uppslutning om allt väsentligt i de föreslagna lagändringarna. I reservation 1, som endast står bakom, anförsbl.a. att "skyldighet inte skall införas för part att istämningsansökningar och liknande handlingar uppge motparts personnummer". Enligt nuvarande lydelse av 33 kap. 1 § rättegångsbalkenskall en parts första inlaga i rättegången innehålla uppgift om hans namn,hemvist, personnummer och postadress. Parterna är således för närvarandeskyldiga att lämna dessa uppgifter om sig själva. I paragrafen ges vidare enrekommendation till parterna att de skall lämna uppgift även om sitt yrke,telefonnummer och övriga omständigheter som har betydelse för delgivning meddem. I samma paragraf anges också en rekommendation om att enstämningsansökan bör innehålla motsvarande uppgifter om motparten. Uppgift ommotpartens namn och hemvist är dock alltid obligatorisk. Motsvarande regler i 2 § lagsökningslagen innebär att borgenärensansökan skall innehålla uppgift om hans namn, personnummer, yrke, hemvist,postadress och telefonnummer samt gäldenärens namn och postadress. Om detbehövs för delgivning med gäldenären skall uppgift lämnas även om bl. a. dennespersonnummer. Jag understryker att uppgift skall lämnas. Denna bestämmelse ärsåledes strängare än motsvarande regel i , som jag nyssåtergav. I propositionen föreslås nu med rätta en enhefligreglering i bl. a. , lagsökningslagen och förvaltningsprocesslagenmed skärpta krav på parterna när det gäller att tillhandahålla uppgifter sombehövs för delgivning. I likhet med departementschefen bedömer utskottet inle atten vidgad uppgiftsskyldighet för parterna i mål eller ärenden såvitt gällerpersonnummer är ett otillbörligt intrång i den personliga integriteten. Bruketav personnummer kan leda till ökad snabbhet i förfarandet, med påtagligafördelar för både parter och myndigheter. Vidare anser utskottet - tillskillnad från de moderata reservanterna - att avgörande hinder inte möter motatt man genomför lagförslaget i denna del trots att data- och offentlig- hetskommitténsöverväganden i fråga om personnummeranvändning ännu inte föreligger. Dennautredning, som skall belysa fördelar och nackdelar med bruket av personnummer,skall slutföras . Det skulle ta avsevärd tid innan en eventuell nylagstiftning kunde träda i kraft. Medanledning av reservanternas farhågor för att felaktiga personnummer kan komma iomlopp och åstadkomma skada för enskilda om förslaget genomförs, vill utskottetnämna att förslaget också innebär skyldighet för part att utan dröjsmål tillrätten anmäla om en uppgift har visat sig vara felaktig. Till detta kommer attdet givetvis är en uppgift för myndigheterna att vara observanta på att det kanförekomma fel i uppgivna personnummer, och att myndigheterna skall tillse atträttelse i sådana fall görs. Ireservation 2, som och folkpartisten i stårbakom, vänder man sig mot den föreslagna uppgiftsskyldigheten förfastighetsägare och arbetsgivare. Utskottetvill emellertid i denna fråga i linje med vad som uttalas i propositionenbetona att stämningsmannadelgivning på den söktes arbetsplats naturligtvis börtillgripas endast i de fall då det inte är möjligt för stämningsman att delgeden sökte på annat sätt. Departementschefen uttalar i propositionen att när detgäller stämningsmannadelgivning med den sökte på dennes arbetsplats bör det idelgivningsförordningen (1979:101) tas in föreskrifter som i möjligaste mångaranterar att detta sker på ett sätt som inte i onödan vållar den sökteolägenheter. Härigenom är önskemålet i centermotionen 2844 tillgodosett. Departementschefenanför att det är angeläget att stämningsmännen, framför allt i merakvalificerade delgivningsfall, får rätt att inhämta upplysningar frånfasfighetsägare och från arbetsgivare. Utskottetdelar uppfattningen att det för sådana fall, när delgivning visat sig omöjligatt utföra med enklare metoder, bör införas en rätt för stämningsman att av bl.a. fastighetsägare och arbetsgivare få vissa upplysningar om den eftersöktesom kan göra det möjligt att påträffa honom. Utskottet som inte ansluter sigtill reservanternas avvisande syn på förslaget godtar det, men utskottet villsamtidigt uttala att hänsynen till den enskildes integritet måste tillmätasavsevärd betydelse när uppgiftsskyldighet aktualiseras. Utskottet anser att återhållsamhet bör iakttas i tillämpningen av deföreslagna reglerna. Med detta tillstyrker utskottet bifall till propositioneni den aktuella delen och avstyrker bifall till motionerna och reservationernai denna del. AnL 83 ()replik: Låt mig först säga några ord med anledning av om detta med personnummer. Han sade att syftet här var - och dethade man lyckats åstadkomma i propositionen - en enhetlig och generellreglering av de uppgifter som skall medfölja stämningar, lagsökningar o. d.Det skulle då bl. a. innefatta en enhetlig uppgiftsskyldighet vad gäller att uppge motpartens personnummer. Just detta att uppge motpartens personnummer är ju detdebatten handlar om. Vi säger att risken för att ett felaktigt personnummertrots allt kommer i omlopp inte är någonting som vi reservanter själva harkommit på, utan det är en sak som påtalas av datainspektionen i dess yttrandeöver utredningen -att det finns en allvarlig risk för att ett felaktigtpersonnummer kan komma i omlopp och då också leda till skada, men ocholägenheter för den som kanske helt oförskylt har fått sitt personnummermedföljande ett ärende som han eller hon inle alls har något att göra med.Risken för detta är trots allt så pass påtaglig att man måste uppmärksamma den. Dessutom är det så att data- och offentlighetskommittén -låt vara att kommittén kanske inte blir färdig med sitt arbele förrän om två år- ändå har som huvuduppgift atl under utredningsarbetet pröva i vilkenutsträckning vi över huvud taget skall använda personnummer i vårt samhälle,just mot bakgrund av den offenfliga debatt som vi haft länge om riskerna förden personliga integriteten vid användande av personnummer. Så vi vidhållerfrån reservanternas sida vår uppfattning att del finns en risk med detta ochatt man alltså bör avvakta tills det blir klara principer. Sist och slutligen också några synpunkter på detta medarbetsgivares och fastighetsägares skyldigheter att medverka i delgivning. Deträcker för mig att säga, att på små orter ute i vårt land är oftastämningsmännen inte okända personer. Och hur blir det då, om det skall vara ensådan här medverkan? Om stämningsmannen exempelvis kommer till en litenarbetsplats, så sprider det sig väldigt fort på arbetsplatsen att enstämningsman är där och att arbetsgivaren kanske medverkat till att upplysa omvar den man söker finns någonstans samt lämnat uppgift om att han skallåterkomma vid den eller till arbetsplatsen. Det finns, allvarlig riskför en personlig integritetskränkning här. På motsvarande sätt är det när det gäller fastighetsägare.Det borde, tycker jag, kännas konstigt att medverka i ett sådant häruppgiftslämnande, med hänsyn till att man kanske vet atl vederbörandesfamiljeförhållanden och sociala förhållanden i övrigt är sådana att uppgifterinte bör lämnas ut; i vart fall bör inte fastighetsägaren medverka i den typenav verksamhet. Jag tycker att socialdemokraterna är litet kallhamradeinför de risker för kränkningar av enskildas integritet som trots allt kanuppstå. Jag vidhåller på den punkten den inställning som kommer fram ireservationen. AnL 84HANS i (fp) replik: Jag lyssnade med intresse på Hans GöranFranck. Jag vill konstatera att det var en bra redogörelse för ärendet och förärendets behandling. Det visade sig också att motionerna som väckts i dettaärende i sig har haft en viss betydelse, citerade vadutskottsmajoriteten skriver, när han talade om alt aktsamhet ochåterhållsamhet måste visas från stämningsmannens sida. Detta noterade jag medtillfredsställelse. Jag tycker emellertid fortfarande atl avvägningen mellaneffektiviteten å ena sidan och rättssäkerheten och integriteten å den andrabeklagligtvis icke Därför har jag och inte kunnat ställa oss bakommajoritetsskrivningen. Häri ligger alltså den avgörande skillnaden mellanmajoriteten å ena sidan och å den andra. Vi menar atträttssäkerheten och integriteten kan komma i fara och att dessa faktorer inteär tillräckligt tillgodosedda, AnL 85 HANS () replik: Till vill jag säga att när det gällerpersonnumren är vi från alla partier - med undantag för - ense omatt den av utskottet valda utvägen är möjlig. Jag vill också säga att utskottsmajoriteten med hänvisningtill att en utredning om personnummer pågår har skrivit följande: "Samtidigtbör naturligtvis framhållas atl denna liksom andra frågor som berör användningenav personnummer kan komma i ett annat läge när resultatet av kommitténs arbetehar presenterats," Denna utredning har till uppgift att bedöma för- ochnackdelar med personnummer,,Som jag utförligt redovisade och som det finns ännumera utförligt angivet i proposition och betänkande finns det nu övervägandeskäl som talar för att man tar det här ytterligare steget - som inte är alltförstort, med hänsyn till vad som redan gäller inom lagstiftningen beträffandepersonnummer. Jag har inte uppfattat att man ifrån moderat sida harkritiserat dessa bestämmelser. Till i kan jag endast säga att vii allt väsentligt är ense. Han hyser fortfarande viss oro när det gäller debestämmelser som föreslås beträffande fastighetsägare och arbetsgivare.Utskottet har markerat att tillämpningen skall vara återhållsam, Detta finnerjag vara tillräckligt. Jag vill också nämna att förslaget har granskats avlagrådet, som har haft vissa synpunkter. Dessa har i allt väsentligt beaktats.Jag kan därför inte finna att det framlagda förslaget ur rättssäkerhetssynpunktinte skulle vara tillfredsställande. AnL 86 NICGRÖNVALL (m): I detta ärende har vi hört hurjustitieutskottets ledamöter har prisat varandra för att man nu har åstadkommiten effektivisering av delgivningsverksamheten. Jag beklagar attjustitieutskottets ledamöter, när de nu skriver under på möjligheten att itelefon verkställa delgivningar, inte har den känsla för rättssäkerhet som jagtycker att de borde ha. Det kan kanske vara skäl att något litet granska vad endelgivning egentligen är. En delgivning är en rättshandling som konstituerar att enfrist börjar löpa eller att en skyldighet har inträtt.