prot · G809160 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi kan också genom att främja internationaliseringen göramiljön mera stimulerande dels genom atf ge ökade möjligheter till vårauniversitetslärare och forskare atf inhämta inspiration vid utländskauniversitet, dels genom aff göra det möjligt att i ökad omfattning ta emotufländska forskare och universitetslärare här i . Ett annat sätt atf förbättra miljön är aft öka det lokalainflytandet över ekonomin och självfallet också aft minska hela den byråkratiskaapparat som vuxit upp. När det gäller rekryteringen av doktorander harutvecklingen alltså inte varit positiv . skall det med engång sägas att den statisfik vi har är ganska bristfällig, men vi vet ändå affmedelåldern för akfiva doktorander steg från nära 33 årfill mer än . /75 till 1977/78 ökade också studietidendrastiskt, från 11 till 14 terminer. nästan halveradesantalet forskarexamina. Detta är allvarligt infe minst med tanke på afthälften av dem som 1980 var professorer kommer atf avgå med pension fram tillår 1990. Inrättandet av doktorandljänster är ett steg i rättriktning. Det är något som är betydligt bättre än utbildningsbidragen. Ändåskall man naturligtvis erinra om att antalet doktorandtjänster ännu infe är merän en droppe i havet.' Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor m.m. Vissa för forskning och fors kar-utbildning gemensammafrågor m. m. Vi har dock, för att underlätta för doktoranderna att bliklara med sina forskarexamina, velat atf man skall sätta eff fak för derasundervisningsskyldighet. Det är märkligt atf man inom utskoftsmajoritetenfinner def så besvärligt att göra detta. Det är ganska lätt att genomföra ensådan begränsning genom atf införa evalueringsregler också för den här tjänstenpå samma sätt som för andra tjänstekategorier. Detta har vi tagit upp ireservation nr 1. Vi har också yrkat att handledningen skall ges störreresurser. Var och en skall i genomsnitt kunna räkna med ca 6 fimmarshandledning . Vi har dessutom i en annan reservafion yrkat attbehörigheten för forskarutbildning skall göras snävare. Def måste krävas enfullständig grundexamen om 120 poäng och 60 poäng i def ämne som vederbörandeavser atf uppta forskarstudier i. Vi har vidare för att höja kvaliteten på avhandlingarnavelat göra det möjligt för fakulfetsopponenfer och ledamöter i betygsnämndenatf mofivera sina beslut. Vi har i detta sammanhang också pekat pånödvändigheten av atf införa graderade avhandlingsbefyg. Om man skall komma till rätta med situafionen för våraforskare och om man skall kunna stoppa flykten från högskolan är def tilsyvende og sidst naturligtvis en annan lönepolitik som behövs. Vi har sagt attlönerna för universitetslärare och forskare bör öka med30 %. Vi behöver också en flexibilitet i lönesättningen, och vi behöver se fillatf resurserna ökas för atf LÄTU skall kunna förverkligas. Def är alltså en rad olika åtgärder som behöver genomförasför atf vi skall kunna få en förbättring på forskningssidan och även när defgäller forskarutbildningen. Def kan infe vara en diskussionsfråga om vi skallvidta de här åtgärderna eller infe. Vi kan konstatera, atf om vi infe slår vaktom vår forskning kommer detta atf drabba hela landet och få förödande effekterpå sikt. , herr talman, skulle jag i det här sammanhangetvilja uttrycka min glädje över aff def fill följd av en fyrparfimofion blirmöjligt all rädda i . UHÄ har tillstyrkt, och man ser skolansom ett värdefullt komplement till musikhögskolorna. Jag ber med detta, herr falman, att få yrka bifall tillreservationerna 1, 2,3, 5, 6, 7 och 8, I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Under detta anförande överfog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 69PÄR (): Def betänkande som vi nu behandlar,utbildningsutskottets betänkande nr 32, far upp en rad sinsemellan ganskaskiljaktiga frågor, som har det gemensamt atf de gäller vårt högskoleväsende.De är av relafivt övergripande natur - åtminstone en del av dem. En fråga som ägnas en hel del utrymme gäller kvaliteten ivår forskarutbildning. Det är utan tvivel en mycket viktig fråga. lägger vi en stor del avgrunden för forskningen. Det är viktigt atf vi på olika sätt arbetar för atffrämja en förbättrad kvalitet när def gäller forskarutbildningen. Mankan ha olika meningar om hur man skall gå till väga, Def har fogatsreservationer till detta betänkande som egenfligen samfällt går ut på aft manskall åstadkomma denna kvalifefsförbättring genom olika typer av centralaingrepp - genom en hårdare centralstyrning av forskarutbildningen. Det gällerutformningen av doktorandtjänster, handledning, behörighetsfrågor,betygsnämndernas sätt att arbeta, osv. Från sida tror vi inte aff mankan kommendera fram kvalitet genom centrala direktiv, utan vi tror aft manmåste arbeta med detta lokalt inom ramen för vissa övergripande centralaställningstaganden. Fråganom forskarutbildningens meritvärde tas också upp i en reservafion. Jag villunderstryka aff vi från anser atf det är mycket viktigt attforskarutbildningen får ett större meritvärde, Def pågår också ett beredningsarbetepå detta område. Därför anser vi inte atf det finns anledning för attnu föregripa detta beredningsarbete. Men vi kommer givetvis aft följa dennafråga med mycket stort intresse. Enannan reservation som är fogad till betänkandet handlar om ansvarsfördelningenmellan sekforsforskningen och den grundläggande forskningen vid universiteten,I fråga om detta vill jag hänvisa till vad vi från sida sade i vårmotion med anledning av förra årets forskningspolitiska proposition. Vi pekadedå på den snårskog av anslag och.anslagsgivande myndigheter som finansierarden statliga delen av forskningen, Def är mycket viktigt atf man får en enklarestruktur. Vi menar aft det naturliga är aft denna förenkling sker i riktningmot att framför allt högskolorna och forskningsråden skall vara anslagsgivandemyndigheter på forskningens område. Vissa undantag kan naturligtvis behövagöras, Def pågår eft arbete med att förenkla anslagssfrukfuren när def gällerforskningen. Vi förutsätter atf man kommer att lägga fram ytterligare förslagpå detta område i samband med nästa forskningspolitiska proposition. Vi anseratt denna tidpunkt är rätta fillfället atf aktualisera de förändringar ianslagssysfemet som kan vara nödvändiga. Def finns bara en centerreservation fogad till detta betänkande. Denbehandlar en mera konkret frågeställning. Denna reservation bygger på ettmofionsförslag från mig och några partivänner från ochhandlar om att man skall satsa på aft tillskapa ett utvecklingsområde för biotekniki sydvästra , Det finns en rad goda skäl för detta. Det ärviktigt att staten på olika sätt går in och främjar utvecklingen på defbiofekniska området, eftersom detta är en framtidssekfor av mycket storbetydelse. Averfarenhet vet vi, både i och utomlands, aff samarbete mellan statligainsfitutioner, forskningsinstifufioner och näringsliv är mycket positivt förteknikutvecklingen. Man arbetar efter dessa riktlinjer på flera håll i ,Om man skall göra en satsning på detta område också i , mennaturligtvis infe bara där, kan det vara naturligt att göra denna Vissaför forskning och forskarutbildning gemensamma frågor m. m. Vissaför forskning och forskarutbildning gemensamma frågor m. m. satsning i den sydvästradelen av , Dels finns det där en bas aff bygga på - Huddingesjukhus och stora industrier med anknytning till detta område, t, ex,och , Dels skulle en sådan satsning vara ett bidrag när defgäller aft motverka den kraftiga regionala obalans som råder iStockholmsregionen, Denna obalans ger sig till känna inte minst på området högreutbildning och forskning, där det finns en väldig koncentration till decentrala och norra delarna av . En sådan satsning skulle vara välmotiverad ur forskningssynpunkt, ur industripolitisk synpunkt och även urregionalpolifisk synpunkt. Vianser atf def hade varit på sin plats aft hade gjort en viljeyttringi fråga om detta. Utskottet har emellertid avstått från detta. Centernsrepresentant i utskottet har reserverat sig i reservation nr 10, och jag yrkarbifall fill denna reservation. Enannan litet speciell fråga som också har ett särskilt intresse förStockholmsregionen gäller musikutbildningen vid . Den har sedan längebedrivits av . Alla intygar att detta är en mycketvärdefull utbildning. Den är eff viktigt komplement till de andramusikutbildningar som finns i vårt samhälle. Nuanser sig infe längre ha råd aft finansiera dennautbildning. Därför menade regeringen aft den borde läggas ned. En nedläggningvore naturligtvis en mycket stor förlust - def betygar alla som har kompetenspå detta område. Genomen fyrparfimofion har vi aktualiserat frågan i utskottet och där samlat enmajoritet för atf statliga medel skall tillskjutas för atf utbildningen skallkunna vara kvar. Tyvärrhar socialdemokraterna på denna punkt skilt ut sig i en reservation.Motiveringen i reservationen är något egendomlig. Socialdemokraterna anförstatsfinansiella skäl - och det kan man alltid göra, även om statens finanserkanske infe står och faller med 1,6 miljoner. Men dessutom anför manprincipiella skäl. Socialdemokraterna menar aft denna utbildnig är SverigesRadios angelägenhet. Detär mycket tveksamt vilken grund def finns för def påståendet. Def är här frågaom en utbildningsverksamhet. Vi brukar i andra sammanhang vara överens medsocialdemokraterna om att det framför allt är statens ansvar aff garantera affdef finns ett bra utbildningsutbud. uppgift måste i första handvara att göra etersändningar. Deffinns alltså, såvitt jag kan förstå, inga principiella invändningar mot attstaten går in på detta område. Jagvill på denna punkt med särskilt eftertryck yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på den socialdemokratiska reservationen. Också i övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemsfällan, utom på den punkt där det finns encenferreservation. 70 (): I reservafion 3 föreslås aff kraven för behörighet för aft antas fillforskarutbildning skall ändras. a. följs en partimotion från med den innebörden upp. Enfullständig grundexamen om minst 120 poäng med minst 60 poäng i aktuellt ämnebör vara förkunskapskrav inom def förutvarande filosofiska fakulfetsområdef.Det slås fast dels i partimofionen från , dels i reservationen 3från och . Jag yrkar bifall till denna reservation. Ireservafion 4 förordar jag en ökad fasthet och kontinuitet inombetygsnämnderna. I reservationen påminns om att UHÄ lade framförslag om att det i betygsnämnden skulle ingå dels två fasta, dels tretillfälliga ledamöter. förordas att skall ställa sigbakom detta förslag från UHÄ. Jag yrkar bifall också till reservafion 4. Omman skall kunna locka studenter till forskarutbildning är detnödvändigt aft forskarutbildningen ges meritvärde. I partimofiontog vi upp den här mycket viktiga frågan. Vi menar aft det bör göras eninventering av tjänster för vilka doktorsexamen bör uppställas sombehörighetsvillkor. Vi gör i reservationen också eff uttalande om forskarutbildningensmeritvärde när def gäller befordringsgrunden skicklighet. Detmåste löna sig att forska. För vissa tjänster bör det därför krävasdoktorsexamen. För andra bör det vara en merit att ha ägnat sig åtforskarutbildning. Det är djupt beklagligt aft regeringen ännu infe hareffektuerat beslut från om att man i tjänstehänseendeskall kunna tillgodoräkna sig foskarutbildning som när man sökerstatlig tjänst. kommer det ut ytterligare en generation av färdiga doktorersom inte kan åberopa sin forskarutbildning som merit när de söker statligatjänster. Det är mycket olyckligt. Jag yrkar bifall fill reservafion 7. Ireservation 8, som är gemensam för och , följs ett annatkrav i folkparfiets partimofion upp. Vi menar aft bör ge regeringen iuppdrag att upprätta en plan för överförande av forskningsresurser ochfoskningsansvar från sektorsorgan till högskolan och forskningsråden. Visstbehövs det sektorsforskning, men tyngdpunkten bör förskjutas till förmån förgrundforskningen vid universiteten. Jag yrkar bifall tillreservation 8. Utskottetsmajoritet bestående av , , och vpktillstyrker en fyrparfimotion med som första namn om atfrädda . Motionen och utskoftsmajoritefen förordar alltså enfortsatt verksamhet vid . Den3 anhöll UHÄ i en skrivelse till regeringen om aft den alternativautbildningen samt kurs- och seminarieverksamheten vid i få ses som ett värdefullt komplement till verksamheten vidmusikhögskolorna och atf verksamheten vid i skulle fåfortsätta. UHÄ slog fast aft fyller en viktig funktion påmusikområdef. Pådenna punkt, herr talman, yrkar jag bifall fill utskotfsmajoritetensförslag och avslag på den socialdemokratiska reservafionen nr 11. Vissaför forskning och forskarutbildning gemensamma frågor m. m. Vissa för forskning ochforskar-utbddning gemensamma frågorm. 71JÖRN (vpk): I all verklig vetenskaps natur ligger att denmåste förbehålla sig rätten att i princip ifrågasätta allt. En fri vetenskapmåste självständigt kunna bedöma riktningen för sitt kunskapssökandeDen måsteockså i vissa situationer ha ryggrad nog atf avvisa försök utifrån atf läggaunder sig forskningsresurser, I synnerhet gäller detta ifall de utanförståendeintressena själva inte står under offentlig insyn. Frågan om forskningens oavhängighet har alltid utgjort eftproblem. Problemet fanns på biskop tid lika väl som det finnshos de näringslivsbefalda professorer som man kan nå t, ex, via SE-bankensväxel. Dock är def en ny företeelse som framträder i formav massiva försök från banker och privata storföretag atf styra och nyttjaforskning i sina direkta intressen. Den starkt ökade utbredningen härav harsamband med aft universiteten i besparingstider lättare faller för frestelsenatf fa in pengar via uppdragsforskning. Redan detta är ju för övrigt efttvivelaktigt sätt att påverka forskningens inriktning - man inser lätt aftsådana uppdrag, som är väl betalda, prioriteras. Uppdragsforskning är naturligtvis harmlös så länge denutgör en mindre del av den totala verksamheten vid universiteten och så längeden vetenskapliga verksamheten behåller sitt oberoende och sin integritet. Mendet gör den inte - tvärtom. Det är påtagligt hur näringslivet, representerat avgrupper av stora inflytelserika privatföretag, försöker lägga under sig ochstyra vetenskapen i former och fill sådana områden som är intressanta just fördem, Situafionen skapar en rad allvarliga polifiska ochrättsliga problem, Def är eft krav från vpk aft dessa problem allsidigt belysesoch atf klara gränser skapas. Det skall skiljas på vad som är privat och vadsom är offentligt, Def skall råda förtroende för att människor som arbetar påoffentliga institutioner är oberoende av obehöriga intressen. Skattebetalarnaskall kunna lita på atf offentiigt avlönade tjänster inte används för storaprivata extraknäck, Alla skall kunna lita på aff bedömningar av examensmeriferoch kunskapskontroller försiggår under offentlig insyn och i övrigt underformer som garanterar oväld i förfarandet, I dessa stycken syndas grovt. Allt fler exempel ges på atfhela verksamheter styrs av ekonomiska privatintressen och atf organiseradesamarbefsformer och avtal binder upp undervisning och forskning vid privataanslag och privat styrning. - nationaldagen, till yttermera visso - skallGöteborgs universitets styrelse fatta beslut om en stiftelse. Syftet med dennastiftelse, där kommunen och handelskammaren ingår som parter, är atffinansiellt stödja en högskola för ekonomisk och juridisk forskning vidGöteborgs universitet. Förutsättningen för stödet är, som det heter, attforskningen skall vara relevant för de i stiftelsen ingående intressenterna.Företeelsen finns närmare beskriven i senaste numret av . Här är def alltså inte bara fråga om aff köpa upp enskildaforskare. Här är det fråga om att en hel högskola a priori skall arbeta medverksamhet som styrs av utomstående intressenter. skallutsättas för en övergripande styrning från dessa intressenter. I hur hög grad sådana här intressen tränger in i debefinfliga högskolorna visas inte minst av den grundliga undersökning som hargjorts och presenterats av fidningen Arbetaren nr 1981, där man bl.a. kan konstatera aft 26 av totalt 108 fasta forskarplatser vid högskolor ochinstitut inom ämnet nationalekonomi betalas av näringslivet. 37 av totalt 119anslag fill heltidsforskare vid högskolor och institut inom samma ämne härrörfrån privata källor. Vid i finns eff kontaktsekretariat, somsysselsätter tolv personer. Dess uppgift är att se till aft forskare som haravslutat sin forskarutbildning och är anställda vid skall kommaut och arbeta vid projekt i näringslivet. Observera att det infe handlar om ettkontaktsekretariat, som försöker förmedla uppdrag inom t. ex. sjukvården,eller folkrörelserna. Sådana kontakter är givetvis infe särskiltintressanta. För kontaktverksamheten anges regler, och de finns här affläsa i handlingar från sekretariatet. Forskaren, som alltså är anställd viduniversitetet, skall "i största möjliga mån arbeta hos företaget".Företaget har enligt reglerna rätt till de uppfinningar som han under fideneventuellt gör. Def allmänna har ingen sådan rätt. Staten och företaget delarnormalt kostnaderna för forskaren mellan sig. Vi skattebetalare skall alltsåfå äran aft ge företagen eft lönebidrag, men vad forskaren åstadkommerunder skall helt tillhöra företaget. Forskaren skall rätta sig efterföretagets sekretessregler. Vi skattebetalare, som betalar hälften av kostnaden,får finna oss i företagets sekretess. Vi skall ingenting veta om vad den av osstill avlönade forskaren gör i företaget. Mäktiga ekonomiska intressens inmarsch på vetenskapensdomäner väcker ytterligare en central fråga, den om offentlighet och sekretess.Öppenhet och insyn skall ju, heter det, vara regel i all offentlig verksamhet,öppenhet och insyn är också grundregel i varje fri vetenskap. Uppdragsforskningen i den form som den nu bedrivs är effuppenbart hot mot denna öppenhet. I en dom har regeringsrättenförklarat aft examensarbeten, vilka gjorts för enskilda uppdragsgivaresräkning, kan sekrefessbeläggas. Regeringsrättens, dom följde på en ansökan frånen journalist på , som ville fa del av eft visstexamensarbete. Regeringsrätten åberopar en paragraf i sekretesslagen, somegenfligen har varit avsedd för provnings- och kontrollverksamhet i allmänregi, men paragrafen är så luddig, att den passade bra för att inom helauppdragsforskningen ge hemligstämpeln oinskränkt makt. Här i min hand har jag eft antal exempel på dettaförfarande och dess följder. Def är kopior av handlingar, förvarade i enhögskolas bibliotek. Här är ett examensarbete, utfört på uppdrag av eff privatbolag. Vad man får veta om detta examensarbetes innehåll är atf def rörgeofysiska och geologiska undersökningar inom eff område på , vilkas belägenhet inte är preciserad. Det enda offentliga med detta examensarbete ärförordet. Förordet avslutas med följande lakoniska sats: På uppdragsgivarnasbegäran behandlas detta examensarbete konfidentiellt. - Den offenfligarapporteringen är följaktligen helt värdelös. Vissa för forskning ochforskar-utbddning gemensamma frågorm. Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor m. m. Här är ett annat examensarbete, utfört i en maskinfirmasom gör krigsmateriel. Undersökningen redovisas på 16 rader. Mätningsmetoder,mätningsufrusfning och vetenskaplig frågeställning framgår inte. Sammanfattningenavslutas med att rapporten har begärts konfidentiell av uppdragsgivaren. Trotsaff det uppenbariigen handlar om rätt enkla fakta rörande rekylverkningarhemligstämplas def hela med hänvisning fill dess militära anknytning. Här är ett tredje examensarbete, utfört för ett stortnorskt företag. Här får man infe ens veta unset om på vilket områdeundersökningen har rört sig. Det meddelas bara på fyra rader att det är enintern rapport, som klassificerats som sekretessbelagd. Här här jag slufligen ett fjärde examensarbete. Det ärVolvo som är beställare. Detta arbete syftar fill aft kvanfifiera arbefsåtgångvid terrasserings- och vägarbeten. Rapporten innehåller inledning ochsammanfattning. Def är eff mycket tunt häfte. Undersökningen är hemligstämplad. Men i examinafors förord fill den här redovisningen finnsdet en intressant passus som belyser vårt problem och vetenskapens dilemma iuppdragsforskningen. Professorn ifrågasätter nämligen i förordet valet avparametrar för undersökningen. Han säger tämligen klart aft han anser att manborde ha valt andra parametrar än dem som man valt. Men han konstaterarsamtidigt följande: "Arbetet är emellertid utfört enligt BM:sönskemål." Detta är ytterst upplysande. Professorn inser alltså attundersökningens vetenskapliga uppläggning kan ifrågasättas. Men han kan ingetgöra för atf ändra på detta. Det är beställaren som bestämmer. Sedan är detbara att buga och tacka. Slutsatsen är, sorn synes, given: Uppdragsforskning iden form som här föreligger undergräver inte bara offentlighet och insyn. Denundergräver även vetenskaplig kvalitet utan aft man kan göra något åt def. Jag har berört några av de mycket summariska rapporter somfinns där allt väsentligt är hemligstämplat. Def kan filläggas aff vid denhögskola där man får ut dessa rapporter är förhållandena ändå bättre än de ärpå andra håll. På vissa andra håll får man ju inte ut någonting. Def är alltså tillåtet enligt regeringensrättens dom atfhemligstämpla examensarbeten i . Man får en ganska klar inblick i vissahögskolekretsars tankevärld, t. ex. när man läser ett cirkulär från enhögskoleadmi-nisfration som utfärdats med anledning just av regeringsrättensaktuella beslut. I cirkuläret står def bl. a. så här: "Examinaforsgodkännande görs under ämbetsansvar. Ingen besvärsrriöjlighet finns. Defföreligger därför inget krav på dokumentation som underlag för överprövning ihögre instans." Tänk efter litet grand vad innebörden av ett sådantuttalande är! Def är egentligen en fantastisk värdering som här görs. Attvetenskaplig kvalitet måste förutsätta och vila på en öppen, kritisk diskussionoch atf förtroende för betygsäffning och bedömning kräver konfrollerbarhefföresvävar infe cirkulärefs författare. Som synes, herr talman, krävs det på hela detta område enkraftig uppstramning. Det är i och för sig naturligt. Vi i vpk är infemotståndare fill, aft högskoleforskningen vänder sig ut mot samhället. skullmåste detta ske i mycket bestämda former. Forskarens oberoende och forskningenssjälvständighet måste garanteras. Det betyder atf man striktare måste skiljamellan privat och offentligt. Har man en offenflig tjänst eller forskar man medhjälp av samhälleliga pengar, skall man inte ta emot stora förmånerfrån privat håll. Man får välja huruvida man skall ägna huvuddelen av sittarbete åt fri forskning vid av skattebetalarna finansierade institutioner ellerom man skall lägga tyngdpunkten på sina privatuppdrag. De privatuppdrag, liksomde institutionella kontakter, som forskare arbetande vid högskolorna engagerarsig i skall inte ensidigt ske fill förmån för betalningskraffigaaffärsintressen - det kontaktsystem som man skall eftersträva bör vara brettoch allsidigt, och det bör inte bara gynna dem som kan ställa upp med storapengar. Det krävs alltså, herr talman, aff man far inifiativ tillstriktare regler för att skydda oväld, opartiskhet och självständighet inomforskningen. , tycker vi, visar med sin alltför vaga ochallmänt hållna skrivning en viss aningslöshet inför problemet. Speciellt frånsocialdemokratins företrädare tycker vi att man hade haft rätt att vänta sigen annan och en litet skarpare insikt om vad de privata storföretagens offensivför att lägga under sig forskningen vid högskolorna innebär. Detta är i högstagrad ett problem för arbetar- och folkrörelserna . Därför yrkar jagbifall till reservafion 9 av . Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor m. m. 72GEORG (): beklagade att vi med denarbetsordning som tillämpas får en ganska uppstyckad debatt omhögskolefrågorna, och jag instämmer gärna i detta. Det vore önskvärt med enmera samlad och övergripande diskussion, framförde en del principiella synpunkter påden, som han alltid säger, s, k, högskolereformen.