prot · G80986 · 1984-12-31 00:00:00 — En regeringsrapport omnämnd i detsydafrikanska parlamentet 1981 bekräftar detta. grupp lantarbetare bor stadigvarande på de vitas farmer. Genomapartheidregimens passlagar, bosättningsregler och arbetsmarknadslagar har desmå, om ens några, möjligheter att själva lämna jordbruken för att Förbudmot investeringar i och Förbud mot investeringar i och I praktiken kan de betraktas som livegna. En annan stor och snabbt växande grupp lantarbetare ärsäsongsarbetare, som under högsäsong hämtas till jordbruken från reservaten ochstädernas slumområden, där de lever i misär och arbetslöshet. Deras situationförsämras stadigt i takt med att regimen nu konsekvent genomför sin s. k.hemlandspolitik, som innebär tvångsförflyttningar av hundratusentals familjertill överbefolkade reservat utan arbetstillfällen eller social service. Barnarbete är vanligt, både bland säsongsarbetarna ochbland familjer som bor på jordbruken. Svält, undernäring och analfabetism ärregel. Lönerna är låga. I genomsnitt har en svart lantarbetaremellan 360 och . Det är en erbarmligt låg nivå, eftersomkostnadsnivån i stort går att jämföra med . Våld mot och misshandel av de icke-vita lantarbetarnaförekommer. Trots en effektiv mörkläggning av fakta har ett antal fall blivitkända, några med dödlig utgång, där de skyldiga vita jordbrukarna blivitfrikända eller fått avtjäna närmast symboliska straff. Fackliga rättigheter saknas för de svarta och färgadelantarbetarna, trots att förändringar gjorts i arbetslagstiftningen och maninom andra branscher har vissa möjligheter att organisera sig. Men det är inomav regimen noga angivna gränser. Staten "hyr ut" svarta fångar till jordbrukarnaför arbete på fälten. Det är en "handel" av stor omfattning, även omnågra helt säkra och officiella siffror inte finns angivna. Försiktigaberäkningar ger vid handen att var åtminstone 100 000 personer med idenna uthyrningsverksamhet. Detta är ett förhållande som strider mot deninternationella arbetsöverenskommel-sen, mot den internationellafrihandelsöverenskommelsen och mot FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna. I andra sammanhang har vi i diskuteratslavarbete och brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna, och moderaternahar med rätta brännmärkt detta. Jag har svårt att förstå inställningi denna fråga, där de vill häva alla restriktioner mot apartheidregimen ochtillåta svenska företag att fritt expandera i . Det är slavarbete somförsiggår i gruvorna och på lantegendomar i , och då bör vi i Sverigebegagna de instrument vi har för att stoppa detta. För en annan inställningfinns inga ursäkter. I ett särskilt yttrande har jag, åfolkpartiets vägnar, framfört några kritiska synpunkter på regeringens förslagoch utrikesutskottets betänkande. Det föreliggande lagförslaget innebärskärpningar lag. Vi i finner detta positivt och noteraratt utredningsförslag i viktiga delar har utgjort underlagför dessa ställningstaganden. anser också att det är av stortvärde att största möjliga enighet markeras i behandling av dettaärende. Vi har därför avstått från att reservera oss på ett par punkter därutskottet inte kunnat tillstyrka våra motionskrav, men vi ser som ett skäl attutskottet på samtliga dessa punkter i sin skrivning överlämnat ärendena till enkommande utredning, som skall vara klar . motionskraveni ett senare skede kommer att beaktas. På två punkter, dispensförfarandet och då det gäller densvenska aktiviteten internationellt för att utvidga handelssanktionerna mot Sydafri ka, har dock utskottet enligt min mening på ett olyckligt sätt mjukat upp förslag, och finner det angeläget att marke ra åsiktsskillnad i dessa frågor. .,:., föreslår i sitt betänkande attmöjligheterna att få dispens skall tidsbegränsas till utgången av 1990.Företagen skulle på det sättet få ett klart besked att dispensmöjligheternakommer att upphöra från den tidpunkten om inte väsentliga förändringar skett iSydafrikas apartheidpolitik. Ett utarbetat lagförslag med den inriktningenskulle naturligtvis varit en kraftigare markering mot apartheid än atthänskjuta frågan till den aktuella utredningen. anser också att en fastare handläggning avdispensansökningarna än den som utskottet rekommenderar vore att föredra,liksom att kommerskollegiums och regeringens bedömning av motiven för dispenserborde väga in företagets hela situation, bl. a. om företagets personalpolitikgenomgår förändringar i negativ riktning. Beträffande handelssanktioner mot anförregeringen i sin proposition att våra överenskommelser inom inte möjhggörbilaterala sanktionsåtgärder på handelns område. Möjligheten finns dock förSverige att som medlem i organisationen begära undantag från bestämmelserför att vidta sanktioner mot . Även denna fråga har utskottetöverlämnat till den kommande utredningen, men anser att dettaagerande obehindrat kunnat ske utan ett särskilt utredande. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Förbud mot investeringar i och 4MARGARETHA AF () replik: Jag tyckte mig upptäcka en viss tankeoreda iRune Ängströms attack på . skildrade den eländigasituationen för lantarbetare - den är säkert som han säger, och det finns allanledning för oss att med de möjligheter vi har försöka förbättra derassituation - men den nu aktuella lagen gäller svenska företagsinvesteringar ochsvenska företag i , och det är väl närmast deras anställda som ärberörda. Det finns många andra vittnesbörd om att man vill att desvenska företagen skall vara kvar. Jag kanske kan få citera ett tidningsurklippur , där , Metalls ordförande, säger att han träffadeett antal svarta fackliga representanter i . "Det var medvetna, skärpta killar, som var helt pådet klara med vad de ville. Dem vi pratade med var oroliga för att ska drabort sina företag. De menade att det inte skulle gagna kampen mot apartheidregimen. "- Det är ju denna fråga vi talar om! Förbud mot investeringar i och 5RUNE () replik: Till att börja med innebär Sydafrikalagen attvi ger företagen möjligheter att överleva i för attde sedan - för den händelse det sker en regimförändring där-skall kunna gå inmed full styrka. Men vi i är helt övertygade om att det behövsett ökat tryck mot apartheidregimen där. Därför ställer vi oss helhjärtat bakomden skärpning av den nuvarande Sydafrikalagen som föreslås i betänkandet frånutskottet. Med hänsyn till den mycket fina beskrivning som Margarethaaf gjorde i inledningen av sitt anförande, är det märkligt attslutresultatet av den genomgången blev att vi skulle så att säga lägga nedvapnen mot apartheidregimen i . En industrialisering i pånuvarande villkor kommer tyvärr inte den svarta befolkningen till godo. Inuläget förstärker en industrialisering i stället de stora orättvisor somfinns. Vinsterna går till den vita förtryckarregimen. Jag tror att det är mycket svårt att göra insatser i dagmed svenska biståndsmedel inne i , så att dessa verkligen kommer den svarta befolkningen till godo - dendel av befolkningen som lider under apartheid. är nämligen ett mycket rikt land. Det saknas inte resurser i , men utnyttjandet av dessa resurser sker mycket ensidigt från den vita befolkningen. Och det är detta förhållande - den grundläggande orsaken till de stora skillnaderna - som måste ändras. "' 6 () replik: Vi vill inte lägga nedvapnen mot apartheidsystemet, även om vi hoppas på och vill verka för enfredlig utvecking i . Vad vi anför invändningar mot är förslaget ny Sydafrikalag. Vi tycker att det är en ensidig åtgärd som strider motinternationella förpliktelser. Min inställning är en helt annan än RuneÅngströms i vad gäller värdet av industrialisering i . Denna är,enligt min mening, ett av de mest hoppfulla tecknen där. I den svårasituationen har "svarta' fackföreningar vuxit fram och fått ett ökandemedlemsantal. Låt mig också citera vad ledarenför skriver i : "Friafackföreningar är nyckeln till förändringar i . Den friafackföreningsrörelsen kommer att öka köpkraften och förbättra de socialaförhållandena i hela landet. Det är ett tillräckligt starkt vapen för attstörta apartheid." I denna mening har jag en mer hoppfull syn än RuneÅngström. 7RUNE () replik: Vi har fått dagsfärska rapporter, bl. a. imorgonnyheterna, om att i stort sett hela den ledande oppositionen ärarresterad och att vissa grupper kommer att åtalas för högförräderi. EnligtSydafrikas lagar kan det hårdaste av straff utdömas för detta brott, nämligendödsstraff. Dessa rapporter tycker jag klart visar hur förhållandena är iSydafrika. Att i det läget tala om fria fackföreningsrörelser och hoppingivandetecken på en hberaliseringär enligt min mening att vara alltför optimistisk. Vi har grundläggande åsiktsskillnader om hur skallmotarbeta apartheidregimen i . I tror vi att direktainsatser från mot apartheidregimen .kan få efterföljd i andra nationeroch i internationella sammanhang, inte minst i FN. Jag hoppias att i FNinte skall lägga ned vapnen mot apartheidsystemet, utan ätt vi skall fortsättaatt fördöma apartheidregimen och därmed vinna den fullständigaframgången. Jag tror att det är mycket viktigt att fortsätter attprotestera mot apartheidregimen på det sätt som bl. a. anges i dennaSydafrikalag. Förbild mot in vesteringar i och 8OSWALD (vpk): Som redan har nämnts av flera talare idebatten får vår överläggning en särskild relief mot bakgrund av desenaste nyhetstelegrammen från . I går arresterades hela ledningenför UDF, Förenade Demokratiska Fronten. Som sade har viockså hört att flera personer i denna ledning kommer att åtalas förhögförräderi, bl. a. deras ledare , som är gift med ledaren förANC, , som sitter i fängelse.Också många andra ledare sitter i fängelse. pågår dödsskjutningar i den svarta förstadenCrossroads utanför . är dödsoffren minst tiotill antalet. Det är vad vi har hört. Det kan vara betydUgt flera. Antaletskadade är ett par hundra. Striderna mellan den svarta befolkningen på 65 000människor och den tungt beväpnade kravallpolisen pågår fortfarande, medan vistår här och talar. Varför gör invånarna i uppror, om jag fåranvända det uttrycket? Jo, de protesterar mot att den stadsdelen med 65 000svarta invånare skall utrymmas. Den skall tömmas på 65 000 människor som skallflyttas till ett s. k. hemland, vilket har nämnts förut i debatten. De skallfortfarande kunna åka in till och arbeta , vilket betyderatt tiden för arbetsresorna kommer att mångdubblas. De får sätta till en stordel av förnatten och kvällen för att komma till jobbet och tillbaka igen. Såvisar apartheidregimen sitt rätta ansikte. Man har försökt visa upp ett annat ansikte genom att iparlamentet tillåta en tredje kammare för indier och färgade, vilket skulleutgöra ett bättre blickfång för den internationella opinionen. Man haremellertid nu insett att man inte kan gå vidare på den vägen, för nu kommeräven de svarta att kräva sina rättigheter. Då slår man till igen som man hargjort så tidigare, t. ex. i och vid alla uppror ochdödsskjutningar som har förekommit i . Detta är bakgrunden till vår debatt . Det ärglädjande att så många har påpekat denna bakgrund. Frågan är då vad vi skallgöra. Vi måste naturligtvis skärpa vår hållning mot denna regim. Vi måste krävabetydligt kraftigare åtgärder från vår egen regering mot detta förtryck. Vimåste så långt möjhgt försöka påverka den internationella opinionen i övrigt. 2 protokoll 1984/85:86-88 Förbud mot investeringar i och Vi har från vårt parti under en lång följd av år krävtlångtgående sanktioner från i form av handelsbojkott och andraavståndstaganden. Detta krav kvarstår naturligtvis. Vår motion förraåret behandlas nu i samband med att detta nya lagförslag skall antas. Det är på ett sätt förvånansvärt att moderatasamlingspartiet och dess representant här kan hålla med om den allmännabakgrundsbeskrivningen men i sitt ställningstagande inta en rakt motsattståndpunkt. Det är cyniskt och avslöjande för var står i dessafrågor. Skulle man följa den analys som man gör och talet omförtryck, borde man också kräva åtgärder från de svenska företagen och inte,som man nu gör, gå tvärtemot och begära att alla de sanktioner som harlyckats åstadkomma skall bortskaffas och att den lag som finns med alla sinasvagheter skall upphöra att gälla. Det är anmärkningsvärt och visar varmoderaterna står i sådana här sohdaritetsfrågor när det gäller vinster ochekonomiska fördelar jämfört med vad det kostar för dem som blir utsatta, idetta fall den svarta befolkningen i . De svarta organisationerna - ANC och UDFunder - har krävt mera bojkott, mera avståndstaganden och merabegränsningar av handeln, fastän det kortsiktigt naturligtvis drabbar också desvarta själva i form av färre arbetstillfällen och kanske sämre ekonomiskaförhållanden. Det har krävts av , ordförande i , och av hans hustruWinnie . Det har krävts av paret , som jag nämnde . Detkrävdes senast av biskop , när han var här i för ett parmånader sedan. Vid alla sina framträdande krävde han ökade sanktioner och ökadbojkott. Det borde man lyssna litet mera till, enligt vårt partis mening. Vihar alltså kvar vårt grundläggande krav om ökade bojkottaktioner. Påpekandet att ökade handelssanktioner och annat sådantskulle strida mot GATT-bestämmelserna skall ses, säger vi i vår reservation, frånden synpunkten att en gång kommit till för att befrämjautveckling, för att förbättra förhållandena för människor i hela världen genomökad handel. Tanken har aldrig varit att skulleutnyttjas för att stödja en förtryckarregim som den i . Ser man som ett stöd för apartheidregimen, har man kommit till enförvrängd tolkning av regler som ursprungligen tillkommit av det rent motsattaskälet. Därför finns det enligt vår uppfattning all anledning förden att undersöka möjligheterna att få till stånd undantagfrån generella regler för att kunna genomföra en ökad handels- och annanbojkott utan att råka i delo ined GATT-reglerna. Det är ett krav som vi harställt och som vi kommer att fortsätta att ställa. En annan sak som har anknytning till bojkottkravet ärSydafrikas uppträdande i allmänhet i södra . utövar ett oerhörtförtryck och en oerhört stor påverkan i hela regionen, t. o. m. i form avmilitära aktioner mot frontstaterna, t. ex. och Mogambique. Dettadrabbar också svenska biståndsprojekt och svenska biståndsarbeta- Det är väl ytterligareen anledning till att från svensk sida skärpa hållningen till , varsaktioner mot och direkt berör svenska intressen och svenskpolitik i södra . Aktionerna medför naturligtvis också rent ekonomiskaförluster för svenska staten. Det sker en kapitalförstöring, och skattepengarsom är avsedda att användas för bistånd kommer inte till nytta. Det är ocksånågonting att ta ställning till. Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till vår reservation 6, som tar upp dehär frågorna, och i det sammanhanget göra ett tillägg med anledning av det nyalagförslaget. Vihar krävt licenstvång för export av viktig elektronik och kärnenergiteknik,och det är en viktig fråga när det gäller . är ju liksomIsrael en kärnvapenmakt, fast det inte officiellt har erkänts. Dessa länderbedöms allmänt ha kapacitet för att framställa kärnvapen och har också skaffatsig möjlighet att spränga kärnladdningar. Det är då ett direkt brott moticke-spridningsavtalet, om vi tillåter export av sådan teknologi som kanunderlätta fortsatta uppbyggnad av ett kärnvapensystem. Detborde enligt vår uppfattning ha tagits in i övervägandena inför den nyalagstiftningen. Möjligheten finns ju i lagens 10 §, vilket också berörs iutskottsbetänkandet, där man talar om att regeringen under särskildaomständigheter kan förbjuda bl. a. viss teknologiexport. Jagtycker att utrikeshandelsministern och regeringen skall ordentligt tänka överden här frågan. När det gäller export av kärnenergiteknik och elektronik somkan vara intressant i sammanhanget borde man iaktta en alldeles speciellrestriktivitet gentemot . Meddetta, herr talman, vill jag övergå till att tala om den nya lagen om förbudmot investeringar i och . Från vårt partis sida anser vi attdet är bra att det finns en sådan lag. Vi stödde tillkomsten av den nuvarandelagen. Den har haft och har fortfarande stora brister, men den har varit ettsteg i rätt riktning. Den förändring av lagen som föreslås betraktar vinärmast som en breddning. Vi har däremot ganska svårt att se att det har blivitnågon avsevärd skärpning av lagen. Det är emellertid en breddning av lagensbestämmelser, och.det finns på vissa punkter skärpningar som är ett steg i rättriktning. Vihar under utskottsbehandlingarna försökt att i möjligaste mån driva påutveckUngen till en så bra lagtext som möjligt. Det finns punkter där vi tyckeratt den nya lagen är en förbättring. Förbudet mot långivning och förbudet motfinansiell leasing är ett framsteg liksom skyldigheten för svenska företag attlämna uppgifter om löner och anställningsvillkor och, kanske inte minst,skärpningen av vapenembargot. Det kommer att finnas möjligheter att vidgabedömningen i fråga om export av krigsmateriel. De förnämliga terrängfordon somvi tillverkar här i kommer t. ex. inte längre att kunna säljas tillsydafrikansk polis och militär. Det är sådana punkter i den nya lagen som vitycker är mycket bra. Denkritik vi har framfört sammanfaller i många stycken med vad övriga kritiker haranfört mot den här lagen. Framför allt gäller det naturligtvis dispensreglerna,som enligt vår uppfattning på många sätt har uppmjukats i Förbudmot investeringar i och Förbud mot investeringar i och stället för att skärpas. Vi har opponerat oss mot dispensen på . förleasing, men det är kanske en mindre fråga, och vi har inte gått vidare medden. När det gäller dispenserna i 6 § har vi varit väldigt kritiska, och vi harliksom många andra krävt att man skall sätta ett stopp 1990 för dessadispenser. När vi behandlade frågan i näringsutskottet, som ju harhaft lagtexten som underlag för ett yttrande vilket också finns med iutrikesutskottets betänkande, hade vi skrivningar och förslag som varbetydligt mera långtgående än vad man nu har åstadkommit i utrikesutskottet. Vibeklagar att utrikesutskottet inte har kunnat ansluta sig till vad majoriteteni näringsutskottet - alltså alla undantagandes - kom fram till. Dethade betytt en avsevärd förbättring av lagtexten. När det gäller stopp för dispenser efter 1990 lade vi inäringsutskottet fram förslag till ett uttalande i den riktningen, att om detinte blev någon avsevärd, synlig förbättring i förhållandena i underden allra skulle regeringen gå in och göra en betydlig skärpningav skrivningarna i lagtexten och få tidsbegränsningen fastslagen. Vi antog inäringsutskottet ett yttrande om att kunde ta detta som ett uttalandetill regeringen. Detta har tagits bort i utrikesutskottets behandling, ochjag vill beklaga det djupt. Det hade inneburit en skärpning av ståndpunkten attinga dispenser skall lämnas efter 1990. Den andra viktiga frågan är naturligtvis 8 §. Från vårsida har vi till att börja med krävt att den helt och hållet skulle tas bort urlagtexten, eftersom vi ser den som den sämsta biten i den nya lagen. Dethandlar där om generell dispens, och det betyder, som vi ser det, en möjlighetför regeringar av olika " slag, som kan komma, att ganska smidigt gå förbilicensgivandet och kravet på tillstånd varje gång man vill göra nyainvesteringar. Genom att ge det här löpande tillståndet för investeringarenligt 8 § förenklar man lagen, säger man. Vi anser att det försämrar lagen ochär en uppmjukning av den gamla lagtexten, enligt vilken tillstånd måste sökasfrån fall till fall. Det har framställts flera motionsyrkanden i det härfallet. Vi har i näringsutskottet diskuterat också detta ganska ingående blandde fyra partier som varit intresserade av att få en så bra skrivning sommöjligt i de här frågorna. Jag skall bara citera ett par meningar urnäringsutskottets yttrande till utrikesutskottet där det skrivs: "Med anledning av vad som sägs i motionerna villnäringsutskottet dock framhålla att det finns skäl att förorda att 8 §kompletteras på så sätt att ett medgivande av regeringen får lämnas inte baratills vidare, som den föreslagna lagtexten uttryckligen säger, utan alternativtför ." Det hade varit mycket bra om utrikesutskottet hade fått indenna komplettering i 8 §. Jag beklagar att socialdemokraterna, framför allt iutrikesutskottet, inte har kunnat ansluta sig till socialdemokraterna inäringsutskottet och gå med på en sådan kompletterande skrivning. Detta skulleha betytt att motionsyrkanden från skilda håll hade blivit tillgodosedda. Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till reservation 2, där denna punkttas upp. Slutligen:Beträffande Namibiafrågan tycker vi att det är ganska klart att man borde haanslutit sig till den kraftiga skärpning som vi och andra har föreslagit. Härfinns det inga som helst hinder från synpunkt att peka på, eftersom maninte kan åberopa att GATT-reglerna skall gälla för . Det skulleåtminstone ha inneburit en ganska kraftig markering från och densvenska regeringen, om man hade gått med på att skärpa handelsbestämmelserna -import och export - när det gäller . Vi har reserverat oss på denpunkten, och jag vill med detta, herr talman, yrka bifall till reservation 9. Förbudmot investeringar i och Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 9 (): Alla företrädare för oppositionspartierna har med olika ordvändningarfördömt apartheid och givit ganska ingående skildringar av den situation somden färgade och svarta befolkningen i lever i. Jag har ingenanledning att repetera denna berättelse utan noterar bara att det är mycket braatt det är så stor samstämmighet i den svenska när det gäller attfördöma dessa vidriga brott mot grundläggande mänskliga rättigheter somförekommer i den sydafrikanska republiken. Jagtror att man har all anledning att säga att några förbättringar när det, gällerde svartas förhållanden inte har kunnat skönjas , snarare tvärtom.Därför vänder jag mig emot inlägg, där hon säger att dettrots allt kan skönjas vissa förbättringar. Jag tror att detta är en felaktigbeskrivning. Situationen har blivit värre, och rapporterna under de senastedagarna understryker i stor utsträckning att det förhåller sig på detta sätt. Densvenska Sydafrikalagen skall, herr talman, ses som en del i medverkani kampen mot apartheid, där också hela vår pohtik när det gäller de andraländerna i södra utgör en del i denna strävan. Jag vill gärna notera,även om vi skall ha en biståndspolitisk debatt litet längre fram , attmoderata samlingspartiet i sina biståndspolitiska motioner kräver att stödetskall minskas till randstaterna i södra med 185 miljoner i förhållandetill regeringsförslaget. Som jag upplever detta är det en beklaglig markeringav ett minskat intresse för de länder där man från de svartas sida verkligenförsöker göra en insats och bygga upp ett angrepp mot apartheid-pohtiken. Detminskade stödet till länderna i södra och oviljan att medverka tillSydafrikalagen från moderata samhngspartiets sida tycker jag är beklagligt,även om jag uppskattar deklarationerna emot apartheid. Jag vill gärna notera som en verkligtbetydande händelse i att det socialdemokratiska partiet,, och vpk är överens om att vi behöver Sydafrikalagen.Jag har ingen anledning att i något avseende polemisera mot det inlägg somutskottets vice ordförande gjorde eller mot det inlägg RuneÅngström gjorde. Jag noterar denna enighet. Den betyder mycket för vår strävanatt försöka få,andra Förbudmot investeringar i och länder i detinternationella samfundet att sluta upp i olika typer av aktioner motapartheid. Detfinns de som säger att. den nu gällande Sydafrikalagen egentligen inte harmedverkat till någon förbättring i . Den skulle vara betydelselös,och därför skulle man kunna avstå ifrån den. säger attmöjligheterna att positivt påverka utvecklingen har varit begränsade, attresultatet inte är särskilt uppmuntrande. Jag tror att det finns anledning atthålla med om det. Det vore fel att säga att vi har lyckats knäcka apartheid medhjälp av den svenska Sydafrikalagén. Det har vi naturligtvis inte.