prot · G80959 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är lätt att tala allmänt,säger , när han kritiserar mig. Det är också lätt att utredaallmänt, men det är svårare att komma med konkreta förslag som går attgenomföra. punktentycker jag att det skulle klä med litet självkritik. Däremot kan vi konkret i budgetpropositionen peka på detsom utbildningsministern tar fram och tillämpa en friareanvändning på det här området - något som jag hoppas därefter skall kunnaspridas. När det sedan gäUer de särskilda anslagen tillfredsorganisafioner och miljöorganisationer finns där en problematik som GunnarBjörk är medveten om - de är s. k. blandorganisationer, dvs. det är både vuxnaoch ungdomar som är med. Detta är naturligtvis ett problem, men utgångspunktenför statens bidrag har principiellt varit att stödja ungdomen. Eftersom det ärfråga om blandorganisafioner finns alltså den här problematiken. Den har jagockså talat med utbildningsministern om, och på ärman väl medveten om problematiken och arbetar med den för att se om det ärmöjligt att komma med något förslag på den här punkten. Jag vill med detta, herr talman, ytterligare stryka underatt jag tycker att det är orättvist av , och inte särskiltinitierat, att påstå att den nuvarande regeringen inte gör någonting när det gällerfolkrörelsefrågorna. 14 i (c): För det första fanns det konkreta förslag idetta arbete, som man nu kan fullfölja. Jar har aldrig hävdat att det arbete som utförs är dåligt.Jag tycker tvärtom att de som arbetar med dessa frågor gör ett mycket braarbete. Detta finns det all anledning att omvittna. Vad jag däremot försökersäga är att regeringen har en alldeles för låg profil i de här frågorna. Det ärjust det förhållandet att och socialdemokraterna har mycket gemensamt idessa frågor som gör att jag är besviken över den nuvarande civilministernsobetydUga ambifionsnivå på det här området, och det är just därför som jag gören så kärleksfull beskrivning av tidigare kommunministrar, inkl. HansGustafsson. Överläggningen var härrned avslutad. 4§ Svar på interpellation 1984/85:70 om verksamheten vid 15Statsrådet : Herr talman! Per har frågat mig 1. hur jag bedömerförutsättningarna för att kunna avveckla sittfartygsengagemang inom givna ekonomiska ramar, 2. om jag har föravsikt att under innevarande budgetår föreslå ytterligare kapitalfillskott tillZenit för den fortsatta driften, och 3. om jag ärberedd att förorda en omgående avveckling av befintliga fartygsengagemang iZenit . Av återståendefartygsinnehav, som uppgår fill ett trettiotal fartyg, svarar stora tankfartygför ca tre fjärdedelar. bolagetberor därför i stor utsträckning på utvecklingen av fraktnivåer ochandrahandspriser för sådana tankfartyg. har konsumtionen av oljai ökat något. Men eftersom bl. a. oljelagren minskats, harfartygstransporterna av olja inte utvecklats på motsvarande sätt. Frakterna förstora tankfartyg har i genomsnitt varit otillfredsställande . Enkortvarig kraftig uppgång av frakterna för stora tankfartyg och därmedandrahandspriserna skedde strax . Under denna uppgång lyckadesZenit sälja två av sina största tankfartyg till priser som, med hänsyn tillutvecklingen därefter, måste betraktas som tillfredsställande. FraktutveckUngenunder är svårbedömbar, bl. a. med hänsyn fill den stora osäkerhet sområder kring oljeprisets utveckling. Beträffande frågorna två och tre vill jag erinra om mittsvar på Per tidigare interpellation om . Jag sade då att det ankommer på bolaget att mot bakgrund av dessekonomiska resurser samt givna ekonomiska mål besluta om lämplig tidpunkt förfartygsförsäljningar. har begärt att återstående del avanslaget Tillskott fill om 601 milj. kr. skall utbetalas tillbolaget. Regeringen kommer att ta ställning i ärendet. 16PER (): Jag ber först att få tacka statsrådet för svaret på mina frågor. Som statsrådet säkert kan förstå är jagsjälvfallet inte fill freds med de besked som har lämnats. I vad avser avvecklingen av befintligt tonnage inom deekonomiska ramar som finns för och behovet avytterligare kapitaltillskott måste det vägas in vilka framtidsutsikterna ärför att kunna få bättre fartygspriser för det befintliga engagemang man harjämfört med de pengar man har att röra sig med. som den internationellavarvsorganisationen, AWÉS, har gjort utomordentligt pessimistiskaframtidsprognoser för hur utvecklingen för stort tanktonnage kommer att te sigfram till mitten av . skriver bl: a.; Någonförbättring av fraktsatser eller fartygspriser för de största fartygen kanknappast emotses förrän överskottet absorberats av marknaden eller sålts till upphuggning. AWES kommer till liknande slutsatser, dvs. att man inteförrän 1995 kan räkna med att få balans på marknaden och då på en väsentligtmindre volym tanktonnage än som finns . När man till detta lägger att en betydande andel nytttanktonnage har beställts av modernare snitt än det som harfinns det anledning att känna en betydande oro huruvida det någonsin kommer attbli en uppgång i värdet av Zenits fartyg. Om man summerar de pengar som staten har givit genom riksdagsbeslutet i enlighet med proposition 1982/83:147 blirdet ett kapitaltillskott på 3 000 milj. kr. Det gjordes en höjning av det egnakapitalet med 350 milj. kr., det var förväntade förluster /83 med 1 610milj. kr., och det ställdes fill regeringens förfogande förtäckande av eventuella ytterligare förluster 1 040 milj. kr. Förlusterna /83 blev - man kan säga, enligtplanerna - ca 1 600 milj. kr. Förlusterna har ännu inte - åtminstoneinte för mig -bekantgjorts, men de lär ligga någonstans mellan 400 och 600milj. har alltså mer än gått fillspillo i driftförluster för . Om man fill detta lägger Zenit AB:s egnauppgifter om att fartygen i balansräkningen är värderade omkring 1 miljardkronor för högt i förhållande till marknadspriset och att företaget har osäkrafordringar på ytterligare finns det anledning till betydandeoro för rederiets fortsatta överlevnad. F. n. görs inga avskrivningar påbefintliga fartygsengagemang. Statsrådet har redan beviljat 439 miljoner av de1 040 miljoner som stod till regeringens förfogande och avser,såvitt jag kan förstå, att frigöra de sista 601 miljonerna. Trots detta måsteman allvarligt ifrågasätta om inte vid en likvidation skullehamna i en direkt konkurssituafion redan i nuvarande läge. Det finns säkertredovisningstekniska möjligheter och många andra sätt att kunna klararederirörelsen över valet. Men det kan knappast dröja särskilt länge förränman kommer till en akut situation då man måste ta en mer eller mindrespektakulär konkurs eller avveckling om inte statsmakterna skjuter tillkapital. Jag skulle därför vilja ställa tre följdfrågor fill statsrådetCarlsson med anledning av hans svar på min interpellafion. anger själv att tre fjärdedelar av det tonnage som finns kvar är s. k.stora tankfartyg. Marknadsvärdet på stora tankfartyg uppgår fillobetydligt över skrotvärdet. Det är alltså ingen svårighet att omedelbartavveckla denna typ av tonnage om man så skulle vilja. Alla prognoser, såvälfartygskreditnämndens som AWES prognos för stora tankfartyg av den ålderklassdet är fråga om, torde närmast bygga på att fartygen kommer att skrotas underde kommande åren. Vore det inte bättre att göra sig av med dem för att slippa fortsattaförluster? Dessutom villjag fråga statsrådet om inte balansställningen inom Zenit ABbörjar bli så pass alarmerande att det finns anledning att, på grund av deskärpta kraven som gör att det kan finnas skäl att tänka på konkurs, upprättanågon form av kontrollbalansräkning för att se att det egna kapitalet ärintakt. Med tanke på den förlustutveckling som finns torde detta vara ytterstangeläget. Både statsrådet och jag har varit med om att besluta omskärpning i vad gäller att olika former av avvecklingar och konkurser inteskall vålla skada utan att det vid en eventuell avveckling skall finnastäckning för fordringsägarna. Vore det ändåinte anledning att försöka risk-avlasta genom att använda metoderav den typ som har använts när det gäller och , att försökasälja ut via börsen för att få in nytt riskvilligt kapital, om man nu tror attdet finns någon möjlighet att bolaget skall kunna överleva ?Det är alltför dyrt för staten att låna upp nyapengar för att sätta in i en sådan utomordentligt spekulativ och farligverksamhet som detta är. 17 (): Jag går in i den här debattenav det skälet att jag betraktar Zenitrederiet som en av de ganska fåskamfläckarna på statligt företagande. Jag viU peka på två omständigheter inomZenit som gör att man måste se på Zenit med allvar och ta mycket seriöst påZenits verksamhet. Den ena är att inom ramen för Zenits verksamhet harrederiet chartrat in främmande tonnage. Detta främmande tonnage bidrar i dagtill att driftförlusterna konsumerar fillskott till bolaget. Det ärinte avsikten och var aldrig avsikten att tillskott skulle ha annatsyfte än att möjliggöra för Zenit att avveckla sitt fartygsinnehav i enförmånlig ordning. förlorar Zenit stora belopp på drift av inchartrattonnage. Det är på gränsen till en skandal. Det finns ett annat element i Zenits verksamhet som ärmycket allvarligt. Det är att i samband med att Zenit övertagit fartyg frånutländska redare som inte kunde klara sina betalningar har Zenit nödgats segladessa fartyg under främmande flagg. Av denna riksdag anvisade medel används föratt segla svenska fartyg under norsk flagg. Det betyder fakfiskt, statsrådetCarlsson, att medel beklagligtvis disponeras för att ge jobb åtnorska sjömän, som vi har en stor och sorglig arbetslöshet hos detsvenska sjöfolket. Jag är medveten om att det inte är så lätt att ändra pådessa båda omständigheter, men detta gör att man måste se på Zenits verksamhetmed mycket krifiska ögon. Den osäkerhet när det gäller värderingen av tonnaget somPer pekade på är mycket stor. Jag skulle vilja säga att det är högstberättigat att säga att den värdestegring som motiverade attriksdagen skulle tillhandahålla ytterligare medel för en försäljning underlugnare former aldrig kommer att inträffa. Således har mofivet för riksdagensfillskott med omkring 601 milj. kr. Jag vill då frågastatsrådet om inte statsrådet delar min uppfattning att det är skälatt pröva om dessa 601 miljoner nu skall anvisas, eftersom avsikten med dettamedelstillskott uppenbarligen inte kan uppnås. Det finns inte någonanledning att tro att ytterligare tid för Zenit leder till bättrefartygsvärden, och då är det bättre att sätta kniven i problemet . Eftersom statsrådet gjort sig känd som en man medstor principfasthet och en viss motvilja mot debatter i vill jagkrydda detta inlägg med två förslag, som jag hoppas statsrådet vill ta fasta påoch möjligen också kommentera i denna debatt. Som Per påpekade finns det alltså all anledningatt tro att vi rör oss omkring skrotvärdet för stora delar av Zenitstanktonnage. Hur skulle det vara, statsrådet , om statsrådet beordradeföretagsledningen att överväga att ta delar av detta tonnage till ochlåta upphugga det inom . Vi importerar fill omkring 800 000 tonstålskrot om året, ochdet stålskrotet är i stor utsträckning skrot från skeppsupphuggning-ar som skerutomlands. Det betyder naturligtvis inte att situationen i kanräddas, men det skulle möjligen betyda att man fick litet mer flexibilitet iden trängda situation som befolkning befinner sig i. Jag villförsäkra statsrådet att moderata samlingspartiet kommer att stödjastatsrådet om han vill försöka genomföra en sådan idé. Alla måste delta iarbetet på att lindra plågorna för . Och så ett andra förslag. Statsrådet säger att detankommer på bolagsledningen att fatta beslut i frågor som rör bolagets drift.Det är självklart, och det skall inte ifrågasättas. Men om statsrådet såsomrepresentant för ägaren finner sig vara icke helt fill freds med bolagetsledning, förutsätter jag att statsrådet ingriper och säger fill ledningen hurdet bör vara. Därför vill jag lämna ännu ett förslag, som jag tycker bordedirigeras till bolagets ledning. Om det nu är så svårt att förutse blivandefartygsvärden, varför då inte försöka sälja fartyg nu under viUkor som innebäratt man med köparen delar den effekt på marknadsvärdena som skulle kunnainträffa låt oss säga efter försäljningen. Om den marknadsvärdestegringskulle inträffa som uppenbarligen är företagsledningens skäl att fortsätta attdriva den här förlustverksamheten, skulle Zenit alltså få dela denmarknadsvärdestegringen med köparen - låt oss säga med hälften var eller inågra liknande proportioner. Eftersom statsrådet framhållit att det är bolagets ledningsom styr bolaget och eftersom bolagets ledning inte gör det, hemställer jagalltså att statsrådet dirigerar bolagets ledning att företa ett sådant härförsök. Jag emotser gärna att statsrådet härifrån talarstolen meddelar att såskall bli fallet. Jag vill fill Per säga attriksdagens och regeringens inriktning när det gäller Zenit är att bolaget skallavveckla sitt fartygsinnehav. Det skall ske med utgångspunkt i att man skallsöka minimera samhällets-statens kostnader i Zenit. Med tanke härpå trodde jag att Per och detparti han företräder kanske hade ett motsvarande intresse av att vi skullemedverka till att de ansträngningar som görs av styrelsen i Zenit och avföretagsledningen för att få försäljningarna till stånd skulle bliframgångsrika. Det finns ingen anledning för mig att gå ifrån min strategii denna fråga. Jag kommer som hitfills att försöka medverka fill att Zenit såframgångsrikt som möjligt kan avveckla sitt fartygsengagemang. Men av PerWesterbergs resonemang att döma tycks han inte dela det intresse för Zenit somjag har, utan han vill så att säga medverka till att i stället försvårafartygsförsäljningar i Zenit fill acceptabla priser. Det kan vara intressantför mig att få reda på vilken målsättning, vilken känsla Per har föransträngningar att avveckla fartygsinnehavet och vilka metoder man skallanvända därvid. Jag förutsätter att de som är intresserade av att köpa Zenitsfartyg med viss observans tar del av Per resonemang här, och detkommer i sin tur inte att öka förutsättningarna för Zenit att sälja sinafartyg. skulle jag kunna svara på följande sätt: Det är tråkigt att inte har läst påordentligt innan han går in i en debatt. Med de inchartrade fartyg som om och som han påstår drar pengar, i strid med riksdagsbeslutet,förhåller det sig på följande vis: När fattade detta beslut, fanns de här fartygeni Zenit inchartrade . Det påpekande som gör på dennapunkt är icke relevant och förtjänar intet avseende. Sedan vill jag göra följande kommentar. talarå ena sidan om att jag skall "beordra företagsledningarna" att göravissa fing. Å andra sidan säger han att han förstår att man inte kan göra pådet sättet. Jag avvaktar vilket slutligt besked har att ge mig pådenna punkt. anför vidare exemplet med uppskrotning. Jagvill också ta ett exempel. Under de borgerliga regeringarna 1976-1982lagerproducerades två , och de kom i vattnet . Defartygen har ännu ingen köpare. De ligger vid kaj i . att fartyg som är lagerproducerade, som kostat över 1 miljard atttillverka och som ännu icke fått någon frakt skall tas till ochhuggas upp. Är detta "den slutna cirkeln" efter de tidigareregeringarnas varvspolitik, så tycker jag att exemplet förskräcker. 19PER (); Till att börja med vill jag bara göra denkommentaren att det inte är fråga om att man inte skall kunna debatterafartygsförsäljningar från . Med sin argumentation vill statsrådetCarlsson närmast försöka lägga en död hand över varje debatt om statligtföretagande, med hänvisning fill att en sådan debatt eventuellt skulle kunnaskada företagen. Så får det inte vara. Det är ändå trots allt statsrådetCarlsson som inför är ansvarig för att beslut från 1982går i verkställighet och att man kan avveckla ;sfartygsengagemang inom de ramar som då uppdrogs. Jag vill ändå ånyo påpeka att marknadsvärdet för storatankfartyg, som utgör den helt dominerande delen av Zenit AB:s flotta,obetydligt överstiger skrotvärdet. Med tanke på denna ringa differens kan detaUvarligt ifrågasättas om inte en skrotning borde vara aktuell för vissa delarav fartygsflottan, om man inte kan finna en köpare som är beredd att betalanågorlunda mycket pengar för fartygen. Om utsikterna enligt statens egna organ,typ fartygskreditnämnden, är utomordentUgt dåliga när detgäller prisutvecklingen för sådant här tonnage, borde man vara ännu mer pessimisfiskoch försöka skrida till handling. Jag vill också understryka att vi ännu inte har fått någotsvar om statsrådet är beredd att föreslå eller förorda någon typ avArgonaut-Concordia-lösning för att statskassan skall besparas ytterligareförluster. Jag återkommer till kontrollbalansräkningen och den mycketutsatta situationen med tanke på Zenit AB:s balansräkning. Även om manfrisläpper de sista 601 miljonerna vid kommande regeringssammanträde och 3 protokoll 1984/85:58-60 tar hänsyntill det lägre marknadsvärdet på båtarna - jämfört med det värde som båtarna ärupptagna till i balansräkningen - liksom även till osäkra fordringar, kan detallvarligt ifrågasättas om inte det egna kapitalet i företaget är förbrukat.Det kan bli aktuellt att återkomma fill och begära mer pengar ellerförsätta bolaget i konkurs. Med tanke på att både riksdag och regering när detgäller konkurser har förordat skärpningar med krav på att man, när det befarasatt halva det egna kapitalet är förbrukat, upprättar en kontrollbalansräkning,vill jag på nytt fråga , om han är beredd att se till att ensådan balansräkning tas fram. När det gäller LNG-tankrarna är det väl bara attkonstatera att den företagsledning som tog på sitt ansvar att bygga dessafartyg, som sedermera hamnade i bl. Svenska Varv under statens hatt, hargjort en gigantisk felspekulation. Det finns ingen anledning att sticka understol med den saken. Jag vill fråga statsrådet om han själv troratt LNG-tankrarna kommer att finna några köpare. Många experter anser attdessa fartyg börjar bli omoderna och att de inte har den tekniska utrustningsom bör finnas för att de skall kunna vara konkurrensdugliga på dagens marknad. Jag kan inte se att det på lång sikt finnsnågon möjlighet att fortsätta med . Det är inte möjligt, omdet uppstår förluster i den takt som varit vanlig . I ställetborde man gå in för en snabb avveckling inkl. modeller av typArgonaut-Concordia, varvid man försöker att med hjälp av någon form avbörsnoterade företag åstadkomma ett visst riskavlyft. 20NIC (); Utgångspunkten för statsrådet på oss båda moderater tycks vara att vi i våra diskussionsinlägg inteskulle representera något sunt intresse för Zenit. Det är rikfigt, statsrådetCarlsson, att vi inte har något sådant intresse. Zenit är den beklagligaföljden av en marknadsutveckling för varvsindustrin som alla nafioner som harbyggt skepp Uder av. Det finns ingen anledning att leta efter särskild skuldeller särskilt politiskt ansvar i denna fråga. Svensk varvsindustris, världens varvsindustris, situationär inte någon följd av politikers arbete utan av marknadens utveckling. Det varsäkert ett bra beslut att bilda Zenit. Syftet var ju att ta hand om vådorna avden svenska varvsindustrins kullerbytta. Men detta betyder ju inte att vi nuskall stå och tala om Zenit i varma ordalag, som om det vore fråga om någontingsom vi bör omhulda med särskilt intresse. Vi måste se krasst och kallt på Zenitsverksamhet. Kom då ihåg att denna statssubventionerade verksamhet som avSveriges folk kräver bidrag i miljardklassen utövar konkurrens med den sjöfartsom skall bedrivas av de sjöfartsföretag och rederier som ärpermanent etablerade på sjöfartsmarknaden. Det kan inte vara sundindustripolitik att med statliga subventioner upprätthålla en osund konkurrensmed den verkliga sjöfartsnäringen. Jag skall gärna säga, statsrådet ,att det gläder mig att statsrådet fann att jag hade läst på dåligt och att jaghade fel. Det var en tråkig situafion när medel förbrukades genominchartring av fartyg. Jag tar gärna på mig den rodnad som bör kläda enickepåläst riksdagsman inför detta glada meddelande. Kvar står i alla fall det management-avtal som jag taladeom och som leder fill att Zenits fartyg drivs under främmande nafioners flagg,där Zenit tar förlusterna och det ekonomiska ansvaret och där fartygen bemannasmed sjöfolk från andra nationer. riksdag bidrar alltså fill attsysselsätta andra nafioners sjöfolk, medan svenskt sjöfolk går utan arbete.Detta rnåste vara ett gott skäl att avveckla Zenits verksamhet så fort sommöjligt. Sedan till den fråga som ställdes till mig och somstatsrådet väntar sig svar på, nämligen vad jag egentligen menade med mitt talom styrning. Jag sade i mitt anförande att det ju är styrelsen som styr men attägaren, som har det ekonomiska ansvaret, om han finner att ledningen intefullgör det ansvar den fått måste ingripa fill skydd av kapitalet. har ansvaret för det kapital som fillskjuts till Zenit. Det var därförjag menade, att om statsrådet delade min uppfattning såvitt gäUer mina tvåförslag, inte såvitt gäller synen på Zenit, hade jag tänkt mig möjligheten attstatsrådet skulle kunna tala med företagsledningen. Det hade varit trevligt atthöra att statsrådet hade sagt att han tyckte det var ett bra förslag och atthan skulle lägga fram det för företagsledningen. Svaret på frågan är aUtså attjag anser att det är statsrådets skyldighet att i egenskap av förvaltare avkapitalet i ingripa om företaget inte sköts väl. Så till skrotningsförslaget. Jag tar först uppLNG-tankrarna. Dessa tankrar är en gigantisk felsatsning. Vi som har följtoljemarknaden och offshore-industrin vet ju att det år ut och år in har hystsoändliga förhoppningar om att en transportkedja av naturgas i LNG-form skallkomma i gång. Men den kommer inte i gång. Kan statsrådet förklara förmig varför det är bättre att det ligger 2 miljarder vid kajen hos änatt stålet huggs upp och används till produktiva ändamål, på ett sätt som gersvenska varvsarbetare en förlängd frist innan de går ut i arbetslöshet? Jagtycker att det var ett utmärkt förslag att ta dessa LNG-tankrar fill Uddevalla.Det har ingenfing att göra med en borgerUg varvspolifik. Det var, som PerWesterberg sade, ett utomordentligt olyckligt beslut av företagsledningen påKockums att bygga dessa skepp. Det beslutets konsekvenser måste tas , ju förrdesto bättre. Låt mig bara notera att vad jag i mitttidigare inlägg sade fill Per om intressena bakom hans resonemangfår jag nu bekräftat, när Per säger att värdet på de fartyg somZenit har i sin hand motsvarar skrotvärdet. Jag vill, herr talman inför säga att detta inteöverensstämmer särskilt väl med beslut och uttalande om att Zenitskall sträva efter att sälja sitt fartygsinnehav. Per är ute efteratt sänka priset på de fartyg som kan bli föremål för försäljning. PerWesterberg går helt andra ärenden än vad som motsvarar det som riksdagensmajoritet har uttalat på denna punkt. Det får jag också bekräftat när PerWesterberg gör påpekandet att det finns experter som påstår att de KockumsbyggdaLNG-fartygen är omoderna. De fartygen är fortfarande de mest modernagasfartygen. Jag förstår att Per ambition är att ytterligare sänkapriset och försvåra försäljningar av LNG-fartygen. Intresset ljuger nämligenaldrig. Till vill jag i första hand säga att jag intetror att man skall göra det så lätt för sig att uteslutande peka på att det ärföretagsledningen vid Kockum som ensam bär ansvaret för LNG-fartygens byggande.Det var många fler involverade i den processen. Det vore nog klädsamt för mångaatt föra en politik som förutsätter lagerproduktion, för det har ocksåriksdagen gjort. Utan medgivande från riksdag var lagerprodukfionenunder icke möjlig. Jag tror alltså att det finns ett bredare ansvarän enbart det som bärs av ledningen för . Sedermera visade denborgerliga regeringen det intresset för att den förstatligade varvsföretaget. När nu vall och även Per försöker geintryck av att det är den nuvarande socialdemokratiska regeringen som ensam ochallena bär ansvaret för utveckUngen i Zenit, som egentligen är en produkt ochen spegel av den svenska varvspolifik som förts , gör man detlitet för enkelt för sig. Visst, , har jag ett ansvar för Zenit,och jag är beredd att ta det ansvaret.