prot · G809111 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag är tyvärr inte ensam ibostadskommittén, och jag har tyvärr inte någon majoritet med mig om detta.Därför tyckte jag att det vore angeläget att gjorde ett sådant häruttalande i den riktning som vi har föreslagit. AnL 17OSKAR () replik: kan vi alltså summera litet av vårgrundinställning med utgångspunkt i Minnebergsexemplet. att han vill ha ett system med beskattning av reavinsterna och attdet hela är en skattefråga. Det betyder att han inle har några invändningar motdet som har skett i detta lägenhetsärende i Minneberg. Det andra svaret har kommit från , som sadeatt lägenheterna såldes för billigt av HSB och att subventionerna varfelaktiga. tyckte att det var ett så bra svar att hon t. o. m.instämde i det. Det borde göra litet betänksam, men det är enhelt annan sak. Slutsatsen av detta är att och centerpartietanser att de lägenheter som "säljs" - jag ber att få använda ordet"förmedlas" - till medlemmarna genom HSB är för billiga. I Stockholmskall del inte kosta . för en lägenhet i området Minneberg, utan det skall kosta 455 000, därför att . är justdet marknadsvärde som råder för tillfället i . Det var mycketavslöjande. Då har jag alltså fått tre svar på mina frågor, tre invändningar,vilka alla bekräftar att det som har skett med Minneberg kan godtas och att mangenom HSB skall se till att lägenheterna blir dyrare. Det är konsekvensen avdet sade. Då vill jag bara säga till att det kommeraldrig på fråga. HSB och arbetar utan enskilt vinstintresse, somkooperativa organisationer. De arbetar för det vanliga folket. I deras programstår klart inskrivet: Kamp mot varje form av spekulation ibostadsrättslägenheter. Det är därför organisationerna har begärt av riksdagenatt få använda en treårig karensregel. De som av olika skäl flyttar under den lideneller de som avser att driva affär med sin bostadsrättslägenhet skall återlämnaden till organisationerna, som i sin tur skall lämna ut lägenheten till denperson som står i tur att få en lägenhet inom HSB. Jag är nöjd, fru talman, med de här beskeden. De är braatt ha i fortsättningen. De bekräftar också vad jag sade inledningsvis, att viser två olika rnönster till bostadssamhälle - ett socialt och ett för ettfriare marknadssamhälle. AnL 18ROLF () replik: Utöver vad jag sade om att staten skall ta inreavinstbeskattning på en sådan här försäljning vill jag, nu när jag har lid,nämna ätten åtgärd, kanske den absolut viktigaste, är att se fill att det finnsfler bostadsrätter på marknaden för att komma till rätta med det stora tryckoch den efterfrågan som finns och som driver upp priserna. Men det villinte vara med på. Han kommer med det ena förslaget efter detandra som försvårar och förhindrar bildandet av och ombildandet lillbostadsrätter. Han är en av dem som så att säga lägger grunden till attpriserna stiger på det här viset. Jag vill instämma i vad säger, att priset ioch för sig säkert är riktigt. Vi kan t. ex. jämföra en 140 kvadratmeters finvåning med ett 140 kvadratmeters radhus. Där vet vi att produktionskostnadenligger någonstans . Det som händer är alt statenpå olika sätt har subventionerat detta pris i början, därför är det mycketsvårt att veta var marknadsvärdet hamnar. Det är denna labyrint av olikasubventioner som gör att vi får en sådan här konstig marknad, plus all vi haralldeles för få bostadsrätter. Får jag säga bara en sak till, fru talman, när det gällerinförandet av hembudsmöjlighet och priskonlroll. Då säger man att detta är enmöjlighet som man ger föreningarna. Men då undanhåller man den uppgiften attjust HSB och bildar sina föreningar och fastställer stadgar innan dehar några medlemmar i föreningarna. Man gör det vid skrivbordet, och sedanskaffar man medlemmar. Men då har tjänstemän och förtroendevalda på HSB redanbestämt att de som kommer till den här föreningen får hembud och priskonlrollpå sina blivande bostadsrätter. Det är alltså inle medlemmarna som får chansenatl bestämma i föreningen, utan det är de som sitter på kontoret på Kungsholmenoch bildar bostadsrätterna och skriver stadgarna som bestämmer. AnL 19KJELL () replik: Koncentrationen till gör atl det därnaturligtvis finns en mycket stor efterfrågan på bostäder. Där finns ocksåmånga vackra bostadslägen, för vilka människor är beredda atl betala. OskarLindkvist resonerade ungefär så, att alla egentligen skulle ha möjlighet ochrätt att bo i ateljélägenhelerna i Minneberg. Om det är problem förHSB-rörelsen med den typen av exploatering får man väl låta bli att drivaigenom deri - om man inte vill ta konsekvenserna i prishänseende. Sammanfattningen av den diskussion vi har fört om enrad bostadspolitiska frågor är att socialdemokraterna definitivt är på fel vägi bostadspolitiken. Man vill fortsätta att ha en stark centralstyrning av vadvi som boende, vare sig vi är bostadsrättsägare eller hyresgäster, skall få.Man vill inte utöka människors möjligheter att själva ta ansvar och attutnyttja sin förmåga till detta. Man är negaliv lill bostadsrätter. Det är dettasom förvånar mig så mycket. Socialdemokraterna har ju ändå ett starkt engagemangi de två organisationer som nämnts i den här debatten, HSB och . Jag tror sammanfattningsvis att om socialdemokraternabestämde sig för att byta väg i bostadspolitiken och, som jag sade, satsade pådetta att människor är både intresserade av och kapabla att la hand om mycketsjälva samt satsade mera på bostadsrätter, då skulle det finnas förutsättningarför att de partipolitiska konstellationerna här i - när vi diskuterarbostadsrättsfrågor och allt som har samband med detta - skulle se annorlundaut. Det borde de egentligen göra, om man ser till partiernas program. AnL 20 (vpk) replik: Jag förstår alt det kan vara svårt för OskarLindkvist att hinna med repliker på fyra inlägg. Jag är medveten om att dettaär orsaken till att det just inte blev några kommentarer utöver OskarLindkvists och mitt meningsutbyte. Låt mig bara fylla ut den föregåenderepliken, som gällde kritik av våra förslag till åtgärder motfastighetsspekulation. sade att våra förslag var optimistiska iöverkant och att del hade varit en del besvär med att förstå vad vi egentligenville. Det är rikligt alt vi inte så utförligt tagit upp och motiveratkonkreta förslag till lagändringar som vi har gjort under en följd avår. Men inte hade det varit svårt att med utgångspunkt i fjolårets och tidigareårs motioner få ut vad vi ville. Vi har också i de motioner som behandlas gettklart uttryck för vår uppfattning. Vi har bl. a. sagt att gällande lagstiftninginte ger tillräckliga möjligheter att begränsa eller stoppa den form avprivatisering och allt dyrare boende som förekommer. Jag vet, fru talman, att och jag är ganskaöverens då det gäller nödvändigheten av åtgärder mot den spekulation i olikaformer som pågår på bostadsmarknaden. Jag vill bara uttrycka den förhoppningenalt vi från resp. partier skall komma ännu litet närmare varandra då det gälleratt samsas om och bättre ta itu med att få lill stånd de förändringar sombehövs. AnL 21 () replik: Vi har svarat på hans fråga.När han recenserade våra svar glömde han säga atl jag hade talat om attreavinstbeskattning och ett ökat utbud var två av ingredienserna. Däremot har jag inte fått svar på den fråga som jagställde, om dagens förslag till överlåtelsekontroll är ett första steg på vägenmot ett avskaffande av 11 a § i bostadsrättslagen. Anledningen lill att jag kanfordra ett svar av är att vi har ett yrkande, precis som OskarLindkvist sade i sitt första anförande, om att skall slå vakt om denparagrafen, som just omöjliggör för föreningar att införa överlåtelsekontroll. AnL 22OSKAR () replik: säger att det behövs flerbostadsrättslägenheter. Det är säkert alldeles rikligt, för del är efterfråganpå dem. Men det är inte vi i som bestämmer om det skall byggasbostadsrättslägenheter eller om man skall ha någon annan upplåtelseform. bedömning,eftersom vi lade ansvaret för bostadsförsörjningen på kommunerna.Det är de som avgör vilka upplåtelseformer som skall ingå i produktionen.Därmed kan man bara konstalera att det i är brist på inte barabostadsrätter utan även bra placerade hyreslägenheter. Det betyder attStockholm genomgår en stark expansion med stor efterfrågan på bostäder. försöker skapa ett motsatsförhållande mellandem som sitter i produktionsrollen på kontoren och bildar bostadsrätter ochmedlemmarna. Det är en klassisk invändning mot organisationstänkandet att detalltid finns en motsättning mellan dem som sitter i ledningen för enmedlemsorganisation och medlemmarna. Tror verkligen att detinnebär någon framgång att föra ett resonemang som går ut på att t. ex. förHSB:s vidkommande det skulle finnas spänningar av sådant slag att ledningeninte skulle tillvarata medlemmarnas intressen? Jag tycker att den formen avdebatt inte bör förekomma i den svenska . talade om ansvar och kopplade hela ansvarettill bostadsrätten. Det är klart att det är ett stort ansvar att bo medbostadsrätt, och det är ett stort ansvar att bo i villa. Men det är ett likastort ansvar atl bo i hyreslägenhet. Därför har hyresgäströrelsen organiseratkontaktverksamhet, akfiviteter och fritidsverksamhet för att skapa just detansvarsmoment i hyresboendet som man tycker tidigare inte har funnits. Jag tror alltså inle att man skall begränsaansvarsmomentet till en enda upplåtelseform, även om jag medger attbostadsrätten har betydande fördelar i många fall jämförd med hyresrätten. Menhyresrätten kan komma atl spela en större roll också i ansvarsmomentet än denhar gjort tidigare. Sedan skall sluta med att försöka få folkatl tro atl vi är motståndare till bostadsrätten. Den är inkapslad i ensocialdemokratisk politik. Jag har det socialdemokratiska partiprogrammet, ochdär står det att olika boendeformer jämställs i fråga om kostnader för deboende. Vidare står det att en social bostadspolitik förutsätter ett väsentligtkooperativt och allmännyttigt företagande. Det är alltså klart utsagt och haralltid varit ledstjärnan i socialdemokraternas politik. Förste vice talmannen anmälde att ochKerstin anhållit att till protokollet få antecknat alt de inte ägde rättlill ytterligare repliker. AnL 23 NICGRÖNVALL (m): Jag förstår att del inte är särskilt populärtatt man går in i debatten utanför talarlistan. Men dethjälps inle. Det går inte att acceptera att bostadsutskottets ordförande läggerdimridåer i den här debatten som är så viktig - debatten om bostadsrätterna ochbostadsrättshavarnas rättsställning. Kom ihåg att starten på denna aktion frånsocialdemokraterna var att underkände en regel som förekom iett av HSB tillämpat avtal. Och kom ihåg all kärande i det målet varkonsumenlombuds- Vissa fas t ig h ets -rättsliga lagstiftningsfrågor mannen,som är tillsatt för alt värna konsumenternas intressen. Kom också ihåg attmarknadsdomstolens dom motiverades av hänsynslagande till bostadskonsumenternasintressen. Att därefter hävda atl syftet med HSB:s aktion är att värnabostadskonsumenternas intressen är att bluffa . Vad som skedde varnaturligtvis att HSB:s intressen träddes för när. Man skickade ut sinförbundsjurist för att han skulle skriva en motion. Man skaffade framsocialdemokratiska riksdagsmän som skrev på den. Bostadsutskottetssocialdemokratiska majoritet skyndade sig att trycka fram den här motionen såatt den skall kunna träda i kraft - t. o. m. innan trycksvärtan hartorkat. Det här är ett bra exempel på hur makt och demokratiförhåller sig till varandra i folkrörelsernas . Man sätter där direkt åtsidan demokratins spelregler och lagstiftningstraditionen enbart för att gynnade egna intressena. , fru talman! Här talas det om HSB och om HSB:sregelkomplex. viftar med stolthet med HSB:s kooperativa natur.Får jag be svara på frågan om det är möjligt för de enskildabostadsrättsföreningarna i HSB-rörelsen att ändra sina stadgar. Jag vill attkammarens ledamöter blir medvetna om att det i ingår en bestämmelsesom säger att man i de enskilda bostadsrättsföreningarna inte får ändrastadgarna ulan att fråga "husse". Man skall gå till HSB:s högstahuvud och be om lov att få ändra stadgarna. Det är ett sätt att förtryckakonsumentens intressen, . AnL 24OSKAR (): Det som säger i sin första meningär alldeles rätt. Han sade att bostadsutskottets ordförande använde dimridåer.Eftersom är ordförande i bostadsutskottet får väl han försökasvara på det i något annat repliksammanhang. När gick fram till talarstolen tänkte jagföljande: Där går mannen som av någon fullkomligt oförklarlig anledning harsuttit i bostads-rättskommitlén. Han har där skrivit 24, 25 eller 26 sidor iett slags reservation. Reservationen är en enda hyllning tillmarknadssamhället, där penningen - den enskildes ekonomiska kapacitet - till100 % tar över de sociala aktiviteter som utmärker den svenskabostadsmarknaden. Det är därför vi slåss för denna bostadsmarknad, inte för altförsvåra eller krångla till ulan för all slå vakt om den vanlige medborgarensrätt att efterfråga en bostad lill ett hyggligt pris. berör nu den process som har förekommit iärendet inför . har haft människor engageradei denna viktiga fråga. har varit inblandad, liksommarknadsdomstolen. De har som bekant inte blivit eniga i marknadsdomstolen.Det var fem röster för ett utslag och två röster emot. De två rösterna kommerfrån den kooperativa sektorn. Jag tycker att skall vara övertygad omföljande. Bestämmelserna em huruvida en bostadsrättsförening i HSB skall ändrasina stadgar eller ejhar beslutats i demokratisk ordning inom en folkrörelseorganisation. Beslutenfattas inte som på ett direktörskontor, utan under ständig medverkan avmedlemmarna. Man har fattat ett sådant beslut för atl få en homogen ställningför hela den bostadskooperativa rörelsen. AnL 25 (): Eftersom begärde replikförstod han vem jag menade. Jag skall gärna hålla med om att det även för mig äroförklarligt varför jag hamnade i bostadsrättskommittén. Men eftersom jag vartvungen att sitta där genomförde jag arbetet på ett grundligt sätt. Vi fick i alla fall ett besked av . Jagber er allihop alt notera det. En HSB-förenings medlemmar kan inle ändra sinastadgar själva, säger all det är skillnad pådirektörskontoren på HSB och andra direktörskontor. Det är ju just det som inteär fallet, I direktörsrummen på bestämmer man vad som skallgälla i enskilda bostadsrättsföreningar. AnL 26OSKAR (): Jag förstod vem menade. Jagförstod att menade , Det var därför jag påpekade atlhan är ordförande i bostadsutskottet, kan inte mena mig. Jag harju fört ett resonemang med utgångspunkt i de absoluta specifika intressen somHSB har som kooperativ medlemsorganisation. Jag har ändå verkat i över 25 årsom anställd i företaget, så litet har jag ju lärt mig . Men det som överraskar mig är att nu tar uppfrågan huruvida en bostadsrättsförening inom HSB har rätt eller inte rätt attändra sina stadgar. Den har rätt att ändra sina stadgar efter samråd med . Detta har man själv bestämt på medlemsbasis - och det gäller föralla folkrörelseorganisationer, att man följer de beslut man själv har varitmed om att fatta. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I (fastighetsbildning) Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot 92 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 (förutsättningar för expropriation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 (regler om ersättning vid markintrång m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. 3 protokoll 1984/85:111-112 Mom. 4 (upphävande avförköpslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (översyn m.m, av förköpslagen) Utskottets hemställan, somställdes mol dels reservation 5 av RolfDahlberg m, fl,, delsreservation 6 av och , bifölls medacklamation. Mom.7 (utvärdering m. m. av tillståndslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (tillståndsfrihet m. m. för vissa organisationer) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 8 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (åtgärder mot fastighetsspekulation) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 16 för reservation 9 av . Mom.II (vanvård av fasfigheter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 12 och 13 (ändrade förutsättningar för ombildning och antalet lägenheter iombildningslagen)- Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 135 för reservation 11 av . Mom.14 (överlåtelsekontroll avseende bostadsrätt) Utskottetshemställan bifölls med 164 röster mol 135 för reservation 12 av . Mom.15 och 16 (bruksvärdessystemet och ersättning för boinflytande m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.77 (hyresnivån) LItskottets hemställan - som ställdes motreservation 14 av -bifölls med acklamation. Mom. 18 och 19(hyresgästernas ställning och förhandlingsersättning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 20 (förmedlingsavgift för fritidsbostäder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 21 (upphävande av bostadsanvisningsiagen) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 17 avKjell m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (förtur i bostadskommittén m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 23 (övernattningsbostäder) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 19 förreservation 19 av . Mom. 24 (bostadssaneringslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 20 avKjell m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. skatteutskottetsbetänkanden /85:42 om mervärdeskattefrågor och 1984/85:46 om punktskatter. AnL 27 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 42 och 46 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ell sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså skatteutskottets betänkande 42 ommervärdeskattefrågor. AnL 28 EWYMÖLLER (m): I skatteutskottets betänkande 42, som gällermervärdeskattefrågor, behandlas mervärdeskatten vid offentlig upphandling. I en gemensam borgerlig reservation framförs att detarbete som pågår i mervärdeskatteutredningen angående dessa mycket angelägnafrågor måste påskyndas. Frågan har varit föremål för diskussion sedan början av1970-talet. uttalade ett enigt utskott att man deladeuppfattningen - som då framfördes i olika motioner i - att störstamöjliga konkurrensneut- ralitetbör eftersträvas inom mervärdeskattesystemet. Man hänvisade redan då tillmervärdeskatteutredningen, som höll på med en kartläggning av dessa frågor. Sågör utskottsmajoriteten även , 1985. Trots den politiska uppmärksamhet som visals dessa frågorunder har ingenting framkommit från mervärdeskalteutredningen somtyder på att frågorna varit föremål för någon högre prioritering. Man får lättuppfattningen att andra, mindre viktiga, frågor har satts i första hand. De regler som gäller innebär att när offentligainstitutioner upphandlar varor och tjänster genom entreprenadförfarandebelastas dessa med mervärdeskatt - men om samma verksamhet som den somupphandlats i stället utförs i egen regi utgår ingen mervärdeskatt. Det ärdessa olikheter vad gäller mervärdeskatt som förhindrar konkurrensneutralitetmellan privat och offentlig sektor. Vidare innebär nu gällande system att de affärsmässigaprinciperna åsidosatts, därför att kostnadsjämförelser görs utifrån olikaförutsättningar. Det får inte vara så i den offentliga verksamheten att skattenär konkurrenssnedvridande! Det här är en principiellt viktig fråga. Det har genom årenblivit så att alltmer egenregiverksämhel har aktualiserats vad gäller kommunalaverksamheter. Det uppstår lätt ett monopol inom den offentliga sektorn när manvid upphandling och exempelvis vid anläggningsarbeten väljer mellan skattefrittarbete i egen regi eller arbete ulfört av entreprenadföretag. Den del avanbudssumman som ger underlag för mervärdeskatt kan ha avgörande inflytande vidanbudsjämförelse. Därför kommer egenregiverksamheten alltid att gynnas ochförutsättningar för konkurrens på lika villkor undergrävas med nuvaranderegler. Det är viktigt att mervärdeskatten utformas så attbeskattningen blir densamma för likvärdig verksamhet, så att rättvisandejämförelser kan göras mellan verksamhet i egenregi och på entreprenad. Ett rättvisande beslutsunderlag vid anbud skulle iframtiden uppenbarligen avlasta den offentliga sektorn - och stimulera tilleffektivisering i verksamheten - och ge stimulans för privata företag.Samtidigt vill jag påminna om den inkomstförlust som staten gör vid valet avegenregiverksämhel då mervärdeskatt inte inbetalas. I det finansiella läge somvi befinner oss i med en åtstramning också av den kommunala ekonomin såsom ettled i samhällets totala ekonomi spelar dessa frågor en viktig roll. En skyndsamöversyn är befogad. Jag yrkar med del här anförda bifall lillreservationen i skatteutskottets betänkande 42. AnL 29HANS i (vpk): Fru talman! Jag skall uppehålla mig vidutskottsbehandlingen av vpk-motionen om slopad matmoms. yrkande om avslag på vpk-motionen är isanning en intressant läsning. Skrivningen ger lysande exempel på hur man kansläppa fram skrivningar utan att själv värdera och analysera vad som där faktisktstår. Man inleder litet hurtfriskl medall kravet från vpk har upprepats, ibland . Jag anar all mangenom den skrivningen anser att det skulle vara något anmärkningsvärt attkraven upprepas gång på gång . Anledningen till detta har ju oftavarit att det kommit olika förslag från olika regeringar under löpandebudgetår, vilket givit oss anledning att ta upp frågan om matmomsen igen. Dethar gällt förändrade skatter, förändrade momssatser, livsmedelssubventionernasslopande eller minskande. Vi kommer kanske igen med kravet i årockså. Vi får väl se. Så över till argumenten mol slopad matmoms som utskottetfört fram. Man hänvisar till utredningen om differentierad moms på mat, därnågra av utskottels ledamöter fanns med, och hävdar att utredningen avvisadetanken om slopad matmoms med en rad tunga argument. Man hänvisar i slutklämmentill att utredningen visat att slopad matmoms är fördelningspolitisktförkastlig och tror sig därmed ha avfärdat frågan för gott. Men, fru talman, verkligheten är dock sådan att svagaargument inte blir starkare bara därför att de upprepas. Det finns skäl att gåigenom argumenten på ett grundligt sätt i dagens debatt. Utskottet hänvisar först till skattetekniska ochslatsfinansiella skäl som skulle tala mot slopad matmoms. Datakassor och ny teknik inom handeln introduceras nu isnabb takt, mycket snabbare än vad någon expert någonsin kunde ana i denutredning där vi satt. Man var mycket tveksam inför denna utveckling och sadeatt det skulle dröja mycket . Men alla som är ute och handlar vet nuatt man får specificerade kvitton där varenda produkt finns upptagen, Iförlängningen av detta system kommer det att vara möjligt att tabort momsen på maten på ett enkelt sätt. Man talar sedan om att det skulle bli krångligt och gemöjlighet till skatteflykt. Men alla som satt i utredningen vet att demomsexperter som var där och yttrade sig sade att det egentligen intefinns någon kontroll av momsen. Man har så bristfälliga resurser när det gälleratt kontrollera momsdeklarationer att man faktiskt bara kontrollerar dem sombegär att få fillbaka en mängd pengar. Att då säga att slopad moms på matskulle ge större möjligheter till momsmygel är att verkligen suga på deargument man kan hitta. De statsfinansiella skälen kan direkt avvisas. Det handlarnämligen ytterst om politik. Vilken politik vill man föra? Vilka vill mangynna? Inom vilka områden av statens budgetmöjligheter vill man sätta instöten? Vilka inkomstförstärkningar kan man tänka sig för att finansiera?