prot · G809107 · 1984-12-31 00:00:00 — a. alt del "är av grundläggande betydelse förregionen att den palestinska frågan ges en rättvis och hållbar lösning och uttde inblundude staternas säkerhet respekteras". 1 detta kun jag instämma,men jug finner det förvånande alt utrikesministern i det sammanhanget inte ensnämner Isruel vid namn, än mindre framhåller rätt att existera inomsäkra och erkända gränser. Det är viktigt att vi i visar vår vänskap tillsluten Isruel och vår tro på det landets framtid. Då är det naturligtvis inte någon speciell regering vistödjer, det är folket och nationen. Och som vänner till känner vi ossinte buru friu utun också skyldiga att kritisera de beslut och det handlande iIsruel som vi finner okloka. Vi har ingenting till övers för övergreppen motcivilbefolkningen i . Vi har ingenting till övers för de bosättningar påVästbanken som försvårar samtal och riskerar att ställa införomöjliga vul . Vi har ingenting till övers för sått attbehundla de landägande araberna när bosättningarna kommer till stånd. Och viväntar oss av att man skall göra mer för att uppmuntra en demokratiskutveckling på , också innan en mer permanent lösning kan skönjas. Vi har samma rätt som israelerna själva att öppet taställning till och kritisera det vi ogillar i den israeliska politiken. Men viskall göra det på grundval av vänskap. Vi skull skydda och utveckla Sverigeskontakter på olika plan med och säga till våra vänner där nere att vihoppas att på alla sätt skall vårda sina stora, demokratiskatraditioner. Också i har vi mött uttryck förfrämlingshat. Sådunu företeelser har oftast okunnighet och bristfälligutbildning som grund. De människor från länder utanför som kommer tillSverige har vanligen sökt sig-hit undan svår politisk eller religiösförföljelse i sitt hemland. Jag är övertygad om utt de svenskar som fårtillfälle att sätta sig in i vad en sådan föföljelse innebär mer än gärna villerbjuda dessa flyktingar en i vårt land. Omdömet grumlas lätt om vibetraktar flyktingar som grupp. Varje flykting är en individ och förtjänar attmötas och respekteras som en sådan. Det bör, herr talman, också starkt understrykas altinvandrarna som grupp lämnar ett väsentligt, i många fall oumbärligt, bidragtill det svenska samhället, både ekonomiskt och kulturellt. På flera håll i har vi också kunnatspåra en spirande antisemitism och fått uppleva våldsaktioner mot judar.Synagogor, judiska skolor och ålderdomshem, restauranger och affärer hurutsatts för bombattentat och annan skadegörelse. Vi har ett gemensamt unsvarutt med kraft bekämpaullu tendenser till untisemitism i det svenska samhället och förhindra sådanavåldsdåd som jug här har talat om. Jag hur i detta unförande sökt angeinriktningen även liberal utrikespolitik. Dess är en fust ochkonsekvent neutralitet med ett sturkt försvar till värn för oberoendeoch frihet. Att söku upprätthålla stubiliteten i ingår som ett väsentligtinslag i en sådun politik, liksom utt eftersträvu stabila och goda relutionermed såväl stormakterna som andra länder. Aktiva insatser för avspänning,nedrustning och fred är naturliga element i en liberal utrikespolitik. Vikommer aldrig att tveka att påtala brott mot de mänskliga rättigheterna och motfolkrätten. liberaler känner en naturlig, ideologisk gemenskap meddeniokrutier i alla delar av världen och vill verka för ett utbyggt, brettsamarbete med och . Vi ställer kruv på all de länder,däriblund Turkiel, som säger sig vilju tillhöru den västeuropeiska gemenskupensjälva skall tillämpa demokratins spelregler och respektera mänskligarättigheter. Vi vill verku för ekonomisk och sociul utveckling i defuttigu ländernu. Vi ur övertygade om att möjlighelernu att med svenskubiståndsinsulser bidru till dettu ur störst i de u-lunder som nått ellersträvar mot demokrati och plurulism och som visar respekt för mänskligarättigheter. U-hjälpen måste utformas så, utt den motverkur skövling uvnuturresurser och främjur ekologisk balans. Mot främlingshut, untisemitism och rusism utgörliberulismen ett värn. Genom politisk, kulturell och ekonomisk isolering uvSydufriku vill vi medverku till utplånandet uv den skamfläck på jorden somrusislregimen där utgör. Liberalismen lar strid mot förtryck ochofrihet av alla slag var sådant än förekommer. Vi liberaler vet all vår egenfrihet inte är slutligt vunnen förrän den delus uv ulla. 5BERTIL MÅBRINK (vpk): Del är andra världskrigetsslut. Fyra decennier har förflutit sedun fuscismens och nuzismens militäru maktkrossades uv de allierade styrkorna 1945. Stora delar av Europu låg i ruiner.Kriget hade kostut 50 miljoner människors liv. Det sovjetisku folket, som fållbringa det största offret, hade ensamt förlorat över 20 miljoner människor ikriget. Vi högfidlighåller också minnet av de hundratusentals atombombsoffreni och , Krigsslutet öppnade nya perspektiv för folkens frihetskampoch frumtids-drönimur, Fred. frihet, återuppbyggnad och välstånd vurledstjärnornu i den nyu lid mun nu trodde skulle bli verklighet. Efter kriget ljöd över världen pnrollen: Aldrig meru krig.Det fanns en ärlig vilju bland människor världen över utt uldrig meru låtukrigets vanvett bryta ut. Det fanns en sturk fredsvilju och liinglun efter uttlåta förnuftet stvra umgänget mellan länder och folk. Men under de som gått sedun krigsslutet 1945har inte en endu dag varit fri från krig. Vår del uv världen har varitförskonud från krig. vur daghar strider förekommit någonstans på vår jord. Under de som gått sedun de första utonibombernufälldes över Jupan hur det varje timme producerats nya kärnvapen motsvarandetvå Hiroshima-bomber. Och förstörelsekraften i dagens kärnvapenarsenalermotsvarar mer än en miljon Hiroshiniabomber. Det finns kärnvapen i såduna enorma mängder att alltliv på vår planet kan ödeläggas och föra livet hundrutals miljoner år tillbakui liden. Likväl slösus oupphörligt fler och fler miljarder på mer och merkärnvapen. .Sedan några veckor tillbaka har återigen de längenedlagda nedrustningssamtalen mellan och återupptagits. Detär bra all samtalen kommit i gång igen. Men några snabba eller storu resultatskall vi nog inte vänta oss från Genévesumtalen; något som inte minst frumgicknär den amerikanske delegationsleduren, mitt under pågående samtal, åkte hemtill för att tala för inför den föreståendeomröstningen. Den som således leder den amerikanskuförhandlingsdelegationen vid nedrustningssamtalen i åkte hem för attpropagera för ytterligure amerikansk kärnvapenupprustning. Detta suger ju endel om den amerikanska delegntionens positioner och ger inte anledning tillsärskilt stora förhoppningar om genombrott och överenskommelser om kärnvapennedrustning. Reaganadministrationen gick sent om sider med på att iGenévesamtalen också inkludera det som i folkmun kommit alt kullus . miliiuriseringen uv rymden. Det Stjärnornus krig lanserat harupprört och orout människor världen över. Inte buru ochWurszawupuklen har uttryckt oro, utun även en rad av allierade varnar fören sådan upptruppning uv kupprustningen. Det är angelägel utt världsopinionen säger ifrån ochstoppar planerna på en militarisering av rymden. Ett Stjärnornas krig skulleinte baru sluku ytterligare hundrululs miljurder och ge ny näring åtkapprustningen, utun dessutom befästa och utöka stormukternus militära ochpolitiska dominans. bör här tillsunimuns med undru neutrulu ochalliansfria och kritiska stater beslutsamt verka för ett förbud mot enmilitarisering uv rymden. Vi måste förhindru Reaguns och krigsindustrinspluner. Vi måste sloppu projektet krig. Vårt närområde har blivit ulltmer indrugel i stormukternusoch niilitärulli-ansernas militär- och kärnvupenstrutegier. Vi ser med oro påmiliiuriseringen UV Nordeuropu. Till skillnud mot de borgerligu purtiernu menurvi att inte kan rusta i kupp med vare sig slormuklerna ellerniililäralliunsernu. Vi ser också med oro på att regeringen givit efter för deborgerligu kruven på ökude militärutgifter, eftersom del är en falsk och farligillusion all tro att fler och fler miljarder enbart till militären skulle geoss mer och mer säkerhet. Säkerhetspolitiken måste, enligt vår mening, främst vilupå en framsynt utrikes- och en konsekvent fredspolitik. Den gamla och i dagförlegade tilltron till militära ruslningur måste avlösus uv ett bredaresynsätt pu säkerhetspolitik och svenska säkerhetsiniressen. Sa måste vi t. ex.fästa ökad Vi måste också la ökud hänsyn till vårt lundssjälvförsörjning och oberoende. Därför ser vi med stor oro på den unierikunskuemburgopolitiken, dvs. ull och unierikunsku företag inte buru förbjudersvenska företag alt exportera vissa varor till exempelvis de sociulisliskustulernu och därmed inlemmar i del , utan ocksåull vårt lunds oberoende och suveränitet kan undergrävas härav. Det är bra utt den svensku regeringen hur uppmärksummutdettu och äntligen börjat reagera. Tunken att inbjuda till en internationellkonferens här i om handelspolitik - och då också den amerikanskaembargopolitiken - är bra och ett steg i rätt riktning. De borgerliga partiernahar vurit skrämmande tystu om den amerikanska inblandningen i vårhandelspolitik och det hot denna utgör mot vår neutralitet och suveränitet. Och man kan undra vad dennu tystnad beror på. I praktikeninnebär den dock att de slillutigande åser hur vårt oberoende försvagas och altvår neutralitetspolitik försvåras. Jug vill därför uppmuna de borgerliga purtiernu ull gekluru besked om sin inställning till den unierikunsku emburgopolitiken. Vpk ser positivt, på del hela taget, på regeringensutrikes-och fredspolilik. Vi stödjer regeringens arbete för utt inrältu ennordisk kärnvupenfri zon liksom att i Centruleuropu inrältu en frånslagfältskärnvapen fri gränszon. Dessa initiuliv hur ulltså vpk:s stöd. Vpk slår bukom och varnar om den svensku ulliansfrihetenoch neutralitetspolitiken. Att den svensku utrikes- och säkerhetspolitiken arföremål för en bred. saklig och offentlig debatt är utmärkt. Det är bra uttpartiernas, fredsrörelsens och andras åsikter bryts i en fri och öppen debutt.Dettu är en tillgång och styrku och bidrar till att stärku den svensku linjen. Efter utt hu sugt dettu, måste jag konstateraatt del finns inslag i debutlen som inger oro. säger sig ofta ståbukom den truditionellu svensku linjen. Men mun hur i debutten och här iriksdugen framfört åsikter och förslag som svårligen kan inrymmas i eller förenusmed en svensk ulliunsfrihet och neutrulitet. Moderuternu skiljer sig därvidlugfrån de andra purtiernu och från folkflertalets uppfattningar. intar t. ex. i skilda utrikes-, säkerhets- ochfredspoliliska frågor ståndpunkter som är snurliku eller identisku med Reugunsoch oliku N ATO-länders. När ullu undru purtier och ulla seriösufredsforskningsinslilut konstaterar utt det råder ett jämviktsläge mellanUSA och , företräder propugundisliskauppfattningar. Moderuternu hurocksåensammu gått emot frysningskruveloch uvstodt. ex. som endu parti från att stödja kyrkornus nunininsumling. Moderuterna har också på ett närmusl systeniutiskt sättbedrivit én kunipunj mot regeringen och i praktiken mot den neutrala ochalliunsfriu linjen. Men i stället för ull öppet redovisu sinu ståndpunkter ochbedrivu en sukdebalt hur man ägnat sig åt ull skupu den enu uffiiren efter denundru. Det finns , trots CurI Bildts inlägg, sturku och välgrinidadetvivel på stöd för den svensku linjen. Den sovjetiska inmarschen i ärett övergrepp mot den internationella folkrätten och . Den är ettövergrepp mot en liten och tidigare neutral och alliansfri stat. Vpk kräver attalla sovjetisku trupper dras bort ifrån - och att all utländskinblandning i landets inre angelägenheter upphör. Vpkserpositivt på de försök till en fredlig lösning somgörs av FN och FN:s generalsekreterare. Vi menar att regeringen och den svenskaFN-delegutio-nen bör understödja FN:s ansträngningar. I fem är har striderna i landet pågått, ochcivilbefolkningen har drabbats mycket hårt. Människor har fallit offer förstriderna, byar och samhällen har bombals och lagts i ruiner. är ett underutvecklat land. Den sovjetiskainmarschen och det pågående inbördeskriget inte bara försvårar den önskvärdaoch nödvändiga samhälleliga utvecklingen utan tillfogar dessutom landet änstörre problem. Vpk står som undertecknare av en fempartimoiion vid dettariksmöte om ökat stöd till . Vi vill att den svenska humanitärahjälpen till civilbefolkningen ökas. Vi vill också att regeringen och densvenska FN-delegationen verkar för att FN, Röda korset och andrainternationella hjälporgan ges möjligheter alt bistå civilbefolkningen iAfghanistan med humanitär hjälp. Miljoner och åter miljoner barn i tredjevärlden-men också i - tvingas ut i hårt arbete, . Demultinationella företagen utnyttjar detta för att berika sig. Demultinationella företagen exploaterar tredje världens naturrikedomar. De multinationella kemiföretagen sprider död ochförintelse i tredje världens länder. Alla medel är för imperialisterna tillåtnaför att berika sig och för alt förse de kapitalistiska länderna med begärligaråvuror och billig arbetskraft. I den västliga världen förbjudna läkemedelliksom förbjudna bekämpningsmedel sprids till av dessa skrupelfriaimperialister. Bhopal i är ett exempel. De 400 lantarbetarna iBotswana som dödades uv dricksvatten som förgiftats av ett amerikansktmultinationellt kemibolag är ett annat. Man använde alltså ett bekämpningsmedelsom förbjudits i den rika kapitalistiska världen. Vpk har föreslagit att tar initiativ till eninternutionell för utt undersöku och kartlägga demultinationella lakemedels- och kemijättarnas verksamhet i tredje världen. Vihar vidare föreslagit att tillsummans med hjälper uttbygga upp en effektiv arbeturskyddsorganisalion, vilket saknas i deflesta . Detta skulle vara ett steg för att förhindra den fasansfullaverksamhet nämnda företag håller på med i tredje världen. Men inget av deborgerligu purtiernu, vurs representunter nu från dennu tularstol hycklar omfattigdomen och eländet i tredje världen, hur ställt upp på sådana enklu kravsom vi har fört fram i . I upprätthålls brutalamilitärdiktaturer med benägna hjälp, och är någraexempel där regimer,de må kullu sig civilu, men är helt beroende uv sina generaler, på ett brutaltsätt häller tillbaka de folkliga kraven på demokruti och nationellt oberoende,, som kastat av sig en blodig diktator, utsätts nu för de mesthänsynslösa attacker från Somozas tidigare knektar. De har sin bas i ,De utrustas militärt och ekonomiskt uv , ställer upp med s, k,rådgivare. Detta möjliggör att de kan sprida död och förstörelse i Nicaragua.USA:s president hyllar dessa banditer och kullar dem för "frihetskämpar". Trots dessa svåra förhållunden genomförde Nicuraguudemokratiska val till parlament och presidentämbete. kräver nu att valenskull görus om av den anledningen att högerpartierna i inte ficktillräckligt röststöd UV de nicuruguunska väljarna. Moderuternu här hemmukommer också och traskar patrull med Reagun och sätter upp sinaskolmästuruktiga pekfingrur mot . En berättigad fråga är: Vilka är detsom förhindrar en fortsatt demokraliseringsprocess i ? Den fråganborde svara på från denna talarstol . måste med all kraft i internationella sammanhangavslöju cynisku spel mot och mot det salvadoranska folket. I fortsätter Pinochetjuntan sin brutulumilitärdiktatur. Även här får denna fascistjunta stöd och uppmuntran från USA.Chile har begärliga råvaror som exploateras av de amerikansku multinationellaföretagen. Dessa får där tillgång till billig arbetskraft. Den säkrastegarantin för , för fortsatt plundring av chilenska folkets naturresurser, äratt hålla Pinochetjuntan kvar vid makten. 1 utövar aparlheidregimen sittomänskliga system. Miljoner och åter miljoner svarta hålls i slaveri ochmänsklig förnedring. Det kommer ständigt nya Soweto-motsvarigheter- nu senastUitenhage. Rasist-regimens lagar är sådana att har du inte rätt hudfärg, dåtalar apartheidsystemets gevär och kulsprutor. Vad gör omvärlden? Vad kan vibidra med för att apartheidsystemet en gång för alla försvinner från jordensyta? Många ländei, inte minst , ger betydande humanitärt bistånd tillANC i och SWAPO i . Detta noteras också med stor tacksamhet.Behovet av humanitära insatser är stora, och bör öka dessa. Men, herr tulmun, de som lider under apurtheidsystemetförstår inte hur förklaringar om mänskliga fri- och rättigheter, förklaringarom solidaritet med fatliga och förtryckta, går ihop med att låta privataföretags verksamhet i bidra till utt förlängu delta omänskligasystems existens. Det gäller i synnerhet de amerikanska multinationellaföretagen, men också de svenska multinationella företagen i . Än engång överflyglar behov av råvaror samt billig arbetskraft och dess behovav att utvidga sina råvarumarknader purollen om mänskligu fri- och rättigheter. Argumenten i vårt land mot en total ekonomisk bojkoll avSydafrika är inte minst från moderuter och övrigu borgerligu partier, men ocksåfrån regeringeri, att svenska förelag skall vara kvar i Sydufrika för uttövervintra; de mest cyniska argumenten är utt de svarta måste ha arbete. Bordeinte de svartas uppfattning få gälla? Borde inte de senaste dagarnas händelseri 3 protokoll 1984/85:107-108 Nr 107 resultera i ettställningstagande från svensk sida om en total Onsdagenden ekonomisk bojkott avaparlheidregimen? Jug kun ställu den frågun till 27 mars1985 utrikesministern tnen också tillBengt . Ta eru pengur och stick, denuppniuningen riktudes till de svensku Utrikesdebatt företagen för inte så länge sedan från den fängslade ANC-ledurenNelson kun gå i spetsen för en lotul bojkott uv Sydufrika -därmedförkortar vi rusisternus brutula maktutövning. Viktigt för upartheidregimens fall är också att Angola.Moijambique. , , , och Botswunu då kun få unvändude knappa resurserna för alt utveckla resp, länder. Det innebär också utt helusödru kan utgöra en viktig del uv världen när det gäller fred ochfrumåtskridande, Vud jug sugt om vud som händer i Sydufriku, iCentralamerika och i gäller i princip imperiulism över helavärlden, och då i synnerhet USA-imperialismen, Det är ett världsomspännandeekonomiskt system för utplundring och världsherravälde. Solidaritet med folken i tredje världen kräver inte minstfrån arbetarrörelse en aktiv kamp mot den imperialistiskaulplundringspolitiken. Därmed ger vi ett solidariskt bidrug till eninternationell solidaritet, mot imperialism och för den nutionellusjälvbestäniniunderättens princip. För vpk innebär internutionellsoliduritet i handling alt den svenska arbetarrörelsen gör gemensam suk med deutplundrude och utsugnu människorna i tredje världen. Den hittillsvarande delen av utrikesdebattenär innehållsmässigt lik de föregående utrikesdebatterna under den nuvaranderegeringens verksamhetstid. Oppositionspartiernas talesmän har i alltväsentligt anslutit sig till huvudlinjerna i regeringens utrikespolitik såsomden i dug hur presenteruts för riksdugen. I den bild som oppositionspurtiernustulesmän har tecknat återfinns undanlag egentligen buru i , och till det skull jag senure be utt få återkommu. I övrigt präglusinläggen här i debatten av att de skildu tulurna vall alt lägga tyngdpunktenvid olika moment i vår utrikespolitik, och det kun väl vuru myckel lämpligt,eftersom man därmed för omvärlden uppvisar bredden i de svenskustallningstugunde-na till olika internutionellu frågor. Till inlägg vill jug nöja mig med ull göru denkommentaren, att när regeringen i sin deklarulion säger utt inte kunisoleru sig i befäst avskildhet menus därmed - vilket väl också bör frumgå uvsunimunhungel -att vi anser utt ett uktivt svenskt deliugunde i urbetet förnedrustning är en väsentlig åtgärd för ull öka vår säkerhet. I övrigt skall jag inte uppehålla mig närmare vid CarlBildts anförande, vilket över lag innehåller försonliga ordulug som jugnoierur. Där finns formuleringur som möjligen skulle kunnu föranleda frågor, t,ex. påståendet att de ubåtsoperutioner som förekommit vad beträffarmönster och teknik svårligen kan hu förändruts i förhållunde till tidigare år.Om Bildtmenar att del finns något att förtydliga på den punkten, kan det hu sittintresse. När i fortsättningen av sill inlägg säger attvår säkerhetspolitik aldrig får formas med huvudet i sanden, utgår jag ifrånall det är en truism och inte riktar sig till någon särskild utan är enutfyllnad i anförandet som jag inte har anledning alt fästa särskilduppmärksamhet vid. Även anförande präglas uv en med regeringensi allt väsentligt överensstämmande uppfattning när det gäller utrikespolitiken,nämner särskilt betydelsen av det nordisku samarbetet, och det harjag också gjort i den deklarulion som jug föredrugil. Men när om att de nordisku ländernu på något sätt bör inrätta ett gemensamt orgunför studier uv det militärpolitiska läget är jug inte beredd att följa honom ispåren. Det år självklart att de nordiska länderna, som har valt olikasäkerhetspolitiska alternativ, också utbyter många synpunkter på hur de bedömerdet allmänna militära läget i , Det är en överläggningspunkt vid deåterkommande utrikesministermölenu. och ett nytt sådant möte kommer alt hållasnu om fredag. Naturligtvis bedrivs det också fullt öppet studier avförhållundenu i del nordisku området. Men ullting som kun tydu på någon form avgemensamt militärt uppträdande av å ena sidan och å andra sidanpaktanslulna stuter måste vi uvstå från uv lätt insedda skäl. Jag är hellerinte säker på att det är detlu som hur menat, 1 anförande tas frågan omSydufrikudispenserna upp, undrar varför de senusle besluten omdispens inte hur anmälts för utrikesnämnden. Såvitt jug vet hur det också tidigure förekommit uttdispensärenden inte föredragits i utrikesnämnden. önskade regeringen avgörade här aktuella ärendena enligt den gumlu lugen, innun den nya lagen, somriksdugen beslutatom, träder i kraft. Det ikraftträdandet kommer attske . Vi ansåg att den praxis som tidigure hur gällt guv ossvägledning utt fatta besluten utan hörande uv utrikesnämnden. En skärpning uv reslriktionernuhar emellertid företagits, bl, a, genom utt det blir en mindre volym än vud desökande ursprungligen hade tänkt sig. Efter den 1 upril kommer en särskild nämnd medpurlumenlarisk representation att granska dispensärenden. Syftet är att möjliggörasnabbare beslut genom att man inte behöver vänta till dess utt del pussur medutrikesnämndens sammanträden. Självfallet ärdet de ord som fälls i kammarensom gäller. Jag begär inte att ordagrant skall läsa upp detmanuskript som han har delat ut. Men höll, från en skriventext som här delades ut, ett anförunde med idel fromma betraktelser överregeringens utrikespolitik och sköt sedan plötsligt, i denna sövande text, inen mening om ull hun inte hur förtroende för utrikesministern och ull dettuskulle byggu på vissa omständigheter som inte närmare unguvs men som sudes varaså mångu att de inte behövde klargöras. Jag anser att detta drar ned nivån påutrikesdebatten och är en form av ryktesspridning. skall fåuppehållu sig pu den nivå som han tycker är intressant vill jag inbjuda honomatt förklara vad hun menar, i stället för ull här i kummuren frumträdu . meddessa påståenden i förstulnu ordalag, 7 () replik: Jag hur förstått att vi här får debutteruhuller om buller. Del kan vara en intressant innovation. Utrikesministern inledde med alt notera alt del ihuvuddelen av de frågor som liicks UV utrikesdeklurationen finns en gunska bredsamsyn. Del är en tolkning som jag inte hur unledning utt rikta någruerinringur emot. Del är mot dennu bakgrund som vi nu för debutten öm ett uiituipunkter. Jug fäste uppmärksuniheten på den formulering pådeklurulionens förstu sida där det står att vi inte kan "söka säkerhet ibefäst avskildhet". Jag påpekade att denna formulering - som vi väl fårhänföra till kategorin slarviga sådana - kun tydas som alt den riktar sig motkärnan i vår neutrulitetsdoktrin. säger utrikesministern ull den inte skulllolkus så. Det trodde jag inte heller, men jug ville frumhålla alt slurviguformuleringur inte hur någon plats i en utrikesdeklaration. Om det hade stått att vi inte enbart kan söka vår säkerheti befäst avskildhet hade det självfallet varit alldeles korrekt.