prot · G80938 · 1984-12-31 00:00:00 — frågarom innebörden i vårtsärskilda yttrande. Det är inte sä svårt att ge honom svar på det. Vi säger att vår principiella inställning nu liksomtidigare är att beskattningen i huvudsak bör vara energineutral. Det är ingennyhet, för det har vi sagt upprepade gånger här i kammaren. Man kan dock göraundantag från neutraliteten om det finns särskilt starka skäl. När regeringennu skall se över hela frågan om motoralkoholer, hoppas vi få fram ett bättreunderlag för att bedöma om skälen i detta fall är tillräckligt starka för attgöra avvikelser från huvudprincipen. Vad det ärfråga om här är ju inte bara etanol utan motoralkoholer över huvudtaget, som kan produceras på olika sätt och med olika inhemska råvaror. Det ärfrämst möjligheterna att fä samhällsekonomiska fördelar som gör att manintresserar sig för detta. Om vi kan få en förbättring av bytesbalansen, minskaoljeberoendet och få bättre beredskap, vore det ju bra. Om det sedan skullevisa sig att det även är förmånligt på så sätt att den bästa processen är framställningav etanol ur jordbruksprodukter, blir det naturligtvis också ettjordbrukspolitiskt intresse, som kan väga tungt. Vi är ju båda intresserade avatt hålla åkermarken öppen och av de miljövärden som räddas genom att behålladet öppna landskapet. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, tn. 20 () replik: Med många ord och med många om och men kanman förvilla allmänheten om vad man egentligen menar. På den konkreta fråga jagställde - är man för den utredning som föreslås eller inte, och är man för vadsom står i utskottsbetänkandet eller inte - fick jag inget som helst svar. Jag anser att det är beklagligt att moderatasamlingspartiet inte helhjärtat kunde sluta upp kring detta enhälligauttalande, som jag förmodar att kommer att ställa sig bakom. Det hadetjänat saken väsentligt mer om man ärligt hade uttalat sig antingen för elleremot, i stället för att avge ett särskilt yttrande som kan tolkas nära nog hursom helst. 21 () replik: Det är ett enigt utskott som föreslär etttillkännagivande till regeringen på denna punkt. Det innebär naturligtvis attvi moderater stöder förslaget. Vi har i ett särskilt yttrande understrukit denhuvudprincip som vi håller på när det gäller energibeskattningen. På StigJosefsons fråga har jag förklarat sammanhanget mellan vårt stöd till utskottetsförslag och vår huvudprincip när det gäller energibeskattningen. Svårare änså är det inte. 22 () replik: Detta innebär att instämmer icenterns motion, i vilken yrkandet är borttagande av skatten på inhemskabränslen, producerade av inhemska råvaror, t. ex. etanol. Detta yrkande stöderman gärna. gör man i ett särskilt yttrande ett uttalande där manunderstryker att man står kvar vid samma principiella inställning nu somtidigare, nämligen en neutral energibeskattning. Det är att vara delad i sinuppfattning. Allmänheten får avgöra om den kan förstå moderata samlingspartietsinställning. Jag har inte kunnat få något klart besked pä den punkten. 23KJELL (): För som går framstår bilden av densocialdemokratiska skattepolitiken allt klarare. Den enda tydliga målsättningsom kan konstateras i regeringens skattepolitik är att skatterna skall höjastill varje pris. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Det verkar nästan som om man på hadeförsett sig med ett tombolahjul, ur vilket man drar en ny skatteller skattehöjning. är det fråga om ett åtstramningspaket för attbegränsa köpkraften, som det heter. Därför har man tydligen förrättatstordragning. En hel knippa skatter föresläs höjas i det betänkande vi nubehandlar. Dammsugningen av hela det ekonomiska fältet efter nyaskatter och gamla att höja fortsätter med oförminskad intensitet. Dennasocialdemokratiska skattehöjarpoUfik har för länge sedan förlorat alla inslagav principer och rena linjer. Regeringen inser - i varje fall tycks något enstakastatsråd inse - att marginalskatteproblemen måste åtgärdas. Likväl springer manifrån trepar-fiöverenskommelsen om marginalskatterna. Regeringen inser att krånglet i skattesystemet måsteminskas. Likväl får vi praktiskt taget nya krångliga och inveckladeregler på skatteområdet. Regeringen inser att fördelningspolitiken kräver radikaltnya grepp inom skattepolifiken, inte minst för att klara en mycket besvärligekonomisk situation för barnfamiljerna. Likväl lägger man fram förslag som slårhårt -och blint, vill jag säga - mot vissa grupper. Jag tänker på bensinskattenoch elskatten i det paket vi nu behandlar, och jag tänker naturligtvis också påfastighetsskatten. Skattepolitikens yttersta uppgift är givetvis att ta framde medel som staten behöver för åtgärder av olika slag. Men skattepolitikensutformning är förvisso inte likgiltig. En väl utformad skattepolitik kan - ävenvid ett relativt högt skattetryck - fungera som olja i maskineriet. Tyvärr kanvi konstatera att regeringens onyanserade skattehöjningsfilosofi fungerar somgrus i maskineriet. Bevisen för detta blir allt vanligare. De kommer sompropåer från att exempelvis slopa viss beskattning, däradministrationen - dvs, kostnaderna för att driva in skatten - är högre äneller inte står i rimlig proportion till de intäkter som staten erhåller. Bevisen kommer också i form av allt frekventare förslag omsärregler och särbehandling i skattehänseende av olika grupper avskattskyldiga. Vad jag senast nämnt utgör varningssignaler fill osspolitiker - i själva verket mycket allvarliga sådana. Det lapptäcke som värtskattesystem utgör är allvarligt nog. Det får inte bli så, att vi till dettafogar ett lapptäcke av särregler för och särbehandling av vissa grupperskattskyldiga. Då hamnar vi i anarki på skatteområdet. Så fill de skattehöjningar som man på finansdepartementetdragit fram ur finansministerns lyckohjul vid den senaste stora dragningen. Låt mig börja med bensinskatten. Som bekant utgår kompensation till människor inom 36 kommuner, huvudsakligen i Norrlandslänen.Denna kompensation föreslås nu bli utökad med den för den oinvigde outgrundligasUmman av . I propositionen heter det att kompensationen är avsedd attsäkerställa att den som bor i glesbygd inte får en i förhållande fill andraförsämrad situafion genom de höjdadrivmedelsskatterna. Vadman än kan säga om regeringsförslaget, inte säkerställer det någon form avrättvisa mellan olika skattskyldiga. Nej, tvärtom ligger det i åtgärdenskaraktär att rättvisa aldrig kan skapas vid en så här kraftig höjning avbensinskatten. Naturligtvis blir utfallet allvarligt för den som bor iglesbygd, bl. a. i , och har långa körsträckor till sitt dagligaarbete. Men vi behöver faktiskt inte ge oss upp fill för att hittamänniskor som kommer att drabbas mycket kännbart av bensinskattehöjningen. Sådanamänniskor kan vi hitta över hela landet. Jag behöver faktiskt inte ge mig ivägnågonstans, utan kan stanna i min egen hemkommun . Frän Strängnäskommun arbetspendlar hundratals anställda tillSödertälje-Stockholmsregionen. Beroendepå att möjligheter att ta sig till med tåg saknas tvingas dessamänniskor använda bilen. Genom att de arbetar på olika håll i storstadsregionenmåste de ofta åka ensamma, för att inte behöva ge sig iväg alltför tidigt ommorgnarna. En enkel beräkning visar att kostnaderna för dessa människor för attta sig till jobbet kommer att öka med . Även med hänsyntagen till bilavdraget för arbetsresor, kommer deras nettolön att minska medinemot . propositionen föreslagna kompensationsnivån, . , sägs bygga på enundersökning av regionala skillnader i personbilarnas körsträckor, som 1979genomfördes av statens vägverk. Man fann därvid att medelkörsträckorna i vissaregioner i inland låg över riksgenomsnittet. Jagvill i detta sammanhang påpeka att en sådan undersökning har ett mycketbegränsat värde. Det handlar om genomsnittstal, och de säger ingenting om deindividuella fall som döljer sig bakom siffrorna. För att vi skall kunna dralångtgående slutsatser av en dylik undersökning måste man nämUgen också utredahur körningen fördelar sig på vad som kan kallas nöjeskörning och på nyttokörning,exempelvis de arbetsresor som jag har talat om. Detverkar sannolikt att den relativt lilla skillnaden i medelkörsträckor i tätortoch på landsbygd beror på att de som har långa arbetsresor tvingas avstå frånnöjesresor i högre grad än andra. Slutsatsen av detta skulle då bli att de medlängre arbetsresor har svårare att dra in pä nöjesresor och att på så sättundvika nya ekonomiska påfrestningar. Några få ord också om höjningen av skatten på elektrisk kraft: Somframgår av reservationen är ca 1 miljon småhus utrustade för elvärme.Eftersom vi vet att två tredjedelar av alla barn bor i småhus, är det lätt attinse att elskattehöjningen kommer att belasta en mycket stor grupp avbarnfamiljerna extra hårt. Ovanpå detta kommer i många fall verkningarna avbensinskatten. Tilldetta skall också läggas effekterna av andra skattehöjningar, exempelvishöjningen av fastighetsskatten. Slutsummanav hela den socialdemokratiska skattehöjningspolitiken -som totalt saknarfördelningspolitisk stringens - blir en mycket kraftig extra Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Framträdande representanter för har påsenare tid hävdat att mervärdeskatten borde sänkas för att åstadkomma enreallöneökning , Jag måste därför ställa följande fråga tillfinansministern, som visserligen har lämnat salen men som jag hoppas lyssnar ikulisserna: Är det de av mig redovisade slumpvisa punktbelastningarnapå barnfamiljer och pä människor i glesbygd som skall användas för att ge helasvenska folket en generell sänkning av mervärdeskatten ? I så fall måste jag konstatera att regeringen bedriver vadsom skulle kunna kallas en omvänd fördelningspolitik. Jag yrkar bifall till reservationen iskatteutskottets betänkande nr 14, Jag ansluter mig också till det yrkande somStig Josefson framförde då det gäller punkt 7 i hemställan i reservationen. Anf.24 (vpk): Propositionen om ekonomisk-politiska åtgärder som regeringenlade fram syftar bl, a, till att skapa ett ekonomiskt utrymme förbekämpande av arbetslösheten. Regeringen vill dock skapa detta utrymme med en -enligt vpk;s mening- i grunden felaktig fördelningspolitik. Likaså äråtgärderna för bekämpandet av arbetslösheten endast av s, k, akutkaraktär, dvs,de föreslagna åtgärderna skapar inte varaktiga arbeten. Den frågan kommersenare att diskuteras i en särskild debatt. Jag har därför ingen anledning atthär gå in på den. Den fördelningspolitiska profil som präglar propositionen- och även regeringens politik i övrigt-har inte sin udd riktad mot de storamonopolen, de miljardvinstgivande företagen, aktiespekulafionen eller de storaförmögenheterna. Detta är allvarligt, då det efter arbetarrörelsens gemensammaseger i valet ställdes förväntningar på just en politik som angrep dessastora kapitalintressen, I stället har regeringen valt att beskatta de vanligainkomsttagarna och fria - ja, i vissa fall t, o, m, gynna - dem med högainkomster, oavsett om inkomsterna kommer från arbete eller från spekulation.Dessa huvudlinjer i den socialdemokratiska regeringspolitiken har starktkritiserats av kommunisterna, I en motion med anledning av regeringsförslaget - samt idirekta överläggningar med regeringen - har vpk i stället förordat attaktieomsättningsskatten höjs till och att en engångsskatt tas ut pä storaförmögenheter. Vi har vidare föreslagit en snabbutredning om hur enbeskattning av realvinstsräntor - i likhet med den som finns i - skallgenomföras. En sådan skatt bör kunna bli giltig fr, o, m, , Genom överläggningarna med regeringen kunde vpk utverkavissa förbättringar. Bensinskattehöjningen begränsades till per liter istället för ,, som var regeringens utgångspunkt, I överläggningarna förekom också propositionen ominförandet av en fastighetsskatt. Genom vpk:s medverkan kunde kompensationerframtvingas dels för de sämst ställda pensionärerna vad gällerfastighetsskatten, dels förglesbygdsbilisterna beträffande bensinskattehöjningen. Den senare är dock förliten enligt vår mening. Vidare blev det fråga om överförande av medel tillhyressektorn för att hålla tillbaka hyreshöjningarna , ett förslag somvpk har drivit bl, a, i . kommunisterna ansåg dessa lösningar vara avsådan vikt att vi förklarade att vi inte skulle fälla det kommanderegeringsförslaget. Vi delgav också vår avsikt att fortsätta att driva denfördelningspolitik som vi alltid gjort samt att verka för ytterligareförbättringar för glesbygdsbilisterna och för att de som har långa arbetsresorskall kompenseras fullt ut för bensinskattehöjningen. Omsättningen på aktiebörsen kommer i ärenligt prognoserna att uppgå till ungefär samma nivå som eller t.o, m, bli högre. Ca 80 000 milj, kr, väntas omsättas på börsen , Meden höjning av den omsättningsskatt som genomfördes efter vpk:s modell- till - skulle en del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kunnabetalas. Vidare skulle en engångsskatt på stora förmögenheter ge ett så passstort tillskott i statsfinanserna att det gott och väl skulle täcka behovet föråtgärderna mot arbetslösheten. Det skulle även bli ett tillskott för att täckabudgetunderskottet, som det skulle vara en politik med en helt annanfördelningspolitisk profil. Detta borde, herr talman, vara förenligt även medsocialdemokratiska idéer. Så vill jag också ta upp frågan om kompensationen tillvissa grupper som hårdare än andra drabbas av höjningen av bensinskatten. Detgäller dels dem som bor i s, k, glesbygd, dels de människor som har längaarbetsresor. För glesbygdsborna blir varje höjning av bensinpriset merkännbar än för folk i övrigt, oavsett om höjningen sker genom skattehöjning,uppåtgående dollarkurser eller på grund av att de stora bensinmonopolen höjerpriserna för att utvinna högre profiter. Därmed inte sagt att glesbygdsbor endaståterfinns i norra , vilket man kan få ett intryck av om vi väljer attgenom en lägre vägtrafikskatt kompensera dem som bor i stödområdena A och B,Utan tvivel finns det människor som bor i andra delar av landet som tvingastill långa resor med bil. Men vi har inom vpk valt att använda samma teknik somtidigare, nämligen att ge en högre kompensation än den av regeringen föreslagnatill de boende i stödområdena A och B, Vi föreslår här att nedsättningen avvägtrafikskatten totalt blir ,, dock maximerad till den för fordonetnormalt utgående skatten. Det finns dock en vädjan från myndigheterna attnedsättningen skall vara jämnt delbar med 12, varför jag också föreslår attnedsättningen bestäms till . Man kan ställa sig frågan varför just glesbygden skall haskattelättnader, som till viss del kompenserar bensinskattehöjningen. Vi harsett detta utifrån det faktum att de glesbygdsboende inte har möjlighet attvälja mellan att nyttja bilen eller kollektiva färdmedel - för dem finns somregel inget val; de tvingas att använda bilen dä inga kollektiva färdmedelfinns att tillgå eller i vart fall i mycket begränsad omfattning. Låt mig, herrtalman, citera vad en norrlänning från inlandet sade till mig för en kort tidsedan: "Vi som bor i skogen väljer inte att ta bilen, vi är tvingade tilldet." Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, ni. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder. sammanfattar ganska bra vad det egentligen rör sig om. Men det finns även andra kategorier som vi har anledningatt kompensera för bensinskattehöjningen. Dessa utgörs av dem som har långaarbetsresor. De nuvarande reglerna uppställer vissa krav för att den somanvänder bilen till och från arbetet skall få göra avdrag för detta vidberäkningen av skatten. Härför krävs att man måste tjäna minst två timmarjämfört med att använda kollektiva trafikmedel. De som då kommer i fråga fär f.n. göra avdrag med . per mil för de första 1 000 milen. Därefterreduceras beloppet fill , I det förstnämnda beloppet, som riksdagenfidigare fattat beslut om att frysa, ingår både rörliga och fasta kostnader - idet senare endast rörliga kostnader. Den föreslagna bensinskattehöjningen med50 öre resulterar i att schablonbeloppet för de 1 000 första milen höjs med 45öre per mil. Omräknat i skatt blir det ca eller motsvarande halvabensinskattehöjningen. Vpk föreslår, både i partimotionen och i den motion somväckts med som första namn, att en ytterligare kompensationgörs, så att den resterande delen av bensinskattehöjningen elimineras. Vi anseratt detta är en rimlig kompensation för dem som har långa resor till och frånarbetet, och vi utgår frän att även de borgerliga partierna kommer att stödjaett sådant yrkande. kommunisterna föreslårdessutom att förslaget om skattehöjning på etanol och gasol skall avvisas. Vigör det utifrån energipolitiska överväganden. Vi finner det nämligen frånmiljömässiga bedömningar angeläget att just miljövänliga drivmedel får enförmånligare beskattning än andra. Detta skulle underlätta en övergång tillmiljövänliga bränslen, som en inhemsk produktion av dessa kanstimuleras. Detta får betydelse för såväl jordbruket och miljön somhandelsbalansen. visar det sig att det f, n, är svårt att i praktiken ibeskattningshänseende åtskilja etanol frän andra motoralkoholer. Av denanledningen lägger vi fram ett särskilt yrkande, där vi tar hänsyn till dettafaktum. Vi förutsätter att detta går ihop med den borgerliga reservafionenunder punkterna 3 och 4, varför om någon timme kommer att besluta attundanta motoralkoholer och gasol från den föreslagna höjningen. Det särskildayrkandet, som kommer att delas ut till kammarens ledamöter, har följandelydelse: 7, beträffande kompensation för bensinskattehöjningen att - vid bifall tillutskottets hemställan under mom, 1 - med bifall till motionerna 1984/85:120yrkandena 1 b och 2 och 1984/85:124 yrkandena 6 och 7 samt med avslag påpropositionen i motsvarande del och motionerna 1984/85:108 yrkande 1,1984/85:116 yrkande 2 och 1984/85:122 beslutar a) att nedsättningav fordonsskatten inom de områden som är berättigade till kompensationskall ske med b) att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionerna 1984/85:120 och 1984/85:124sägs om höjt avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats 12,beträffande omsättningsskatten på aktier, förmögenhetsskatten m. m. attriksdagen bifaller motion 1984/85:124 yrkandena 2, 3 och 4 attriksdagen - vid bifall till utskottets hemställan under mom. 1 - beslutaratt med godkännande av utskottets hemställan i övrigt anta a) förslagtill ändrad lydelse av 2§ lagen (1961:372) om bensinskatt Skatt utgår med per liter, om annat intesägs i andra eller tredje stycket. För metanol, etanol och högre alkoholer utgår skatten med46 öre per liter. Ingår sådan alkohol i en blandning som avses i § 1 förstastycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoholen med perliter och med per liter för blandningen i övrigt. För gasol utgår skatten med per liter. Skatten beräknas- av volymen. b) förslagtill ändrad lydelse av 2 och 4 §§ lagen om lagerskatt på viss bensin 2§ Lagerskatt tas endast ut förvaror som är skattepliktiga enligt 1 § första stycket a) lagen (1961:372) ombensinskatt och för vilka skattskyldighet enligt den lagen har inträtt före den1 . Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. 4§ Lagerskatten utgör per liter. Ingår metanol, etanol eller högre alkoholer i en blandningsom avses i 1 § första stycket a) lagen (1961:372) om bensinskatt taslagerskatt inte ut för den inblandade alkoholen. c) förslag till ändrad lydelse av 12 a § vägtrafikskattelagen (1973:601) 12 a§ Fordonsskatten för enpersonbil skall utgå med ett lägre belopp än som anges ibilaga 1 till denna lag, om bilen hör hemma i en kommun som anges i bilaga 3till denna lag. Detta gäller dock inte om skatten för bilen skall beräknasenligt 12 b§. En personbil--- i bilregistret. Den lägre--- vid efterbeskattning. d) förslagtill lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper. Härigenom föreskrivs att 4§ lagen (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa värdepapper skall ha nedan angivna lydelse. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 4§ Skatten utgår med en procent avöverlåtelsesumman (vederlaget), I vederlaget inräknas inte courtage, därmedjämförlig ersättning eller skatt. Har vederlaget bestämts i utländskt myntslagräknas det om till svenska kronor enligt bankernas noterade säljkurs påavslutsdagen. Denna lag träder i kraft och tillämpaspå avslut som sker efter ikraftträdandet. Jag vill avsluta mednågra frågor som jag hoppas få svar på under debattens gång. Först till de borgerliga företrädarna. Hermanssonhade en debatt i finansrundan med de borgerliga företrädarna om vilkenställning de skulle ta när bensinskattehöjningen väl är beslutad i fråga omkompensationen till glesbygdsbilister och andra som har långa arbetsresor.Något svar kunde han inte få. Därför vill jag ställa frågan: Kommer ni efterdet att beslutet är fattat att fullfölja er kritik och att i största möjligautsträckning lindra verkningarna av bensinskattehöjningen genom att stödjavpk:s krav på en högre kompensation för glesbygdsbilisterna? gavnyss en förklaring, där han sade att kommer att stödja ettförslag om kompensation till glesbygdsbilisterna. Vidare; Kommer ni också att stödja värt krav pä att ocksåge full kompensation för dem som har långa resor fill och från arbetet? Om niverkligen menar någonting med er kritik och verkligen tänker pä dem som fårde ökade kostnaderna, borde ert handlande bli att ni stödjer de förslagen. Ominte, visar det att ert handlande mer är betingat av partitaktiska hänsyn än avomtänksamhet om dem som har långa arbetsresor. Jag hade vidare tänkt ställa en fråga tillfinansministern, men eftersom han inte befinner sig i kammaren förefaller detganska meningslöst att göra det. Jag ber att få yrka bifall till de bådavpk-motionerna och till det särskilda yrkande som föranletts av dessa motioner. 25 BO (): Under de senaste fem sex åren har denekonomiska debatten i kretsat kring den alltför låga investeringsnivån,kring arbetslösheten, inflationen och underskotten i statens budget och ibytesbalansen. Förklaringen är mycket enkel: i samtliga dessa avseendenförvärrades tidigare läget för varje är som gick, och vårt land gled alltdjupare ned i den ekonomiska krisen. De borgerliga, som dä haderegeringsmakten, upprepade år : Den enda vägen till ekonomiskåterhämtning går över nedskärningar i statens utgifter och genom minskadeskatter. Så lanserades, högljutt och ihärdigt, begreppet sparpaket.Och till ackompanjemang av detta ökade statens budgetunderskott,arbetslösheten, inflationen och underskottet i bytesbalansen. socialdemokratiskt regeringsinnehav har nuutvecklingen vänt. Genom devalveringen och strategiskt inriktadeinvesteringsprogram har svenskindustris konkurrenskraft stärkts, efterfrågan har ökat och investeringarna harskjutit fart. har bytesbalansen äterkommit i jämvikt, och om vi inte haft att dras med de enorma räntor påstatsskulden som de borgerliga regeringarnas lössläppta budgetpolitik förde medsig, hade även statens utgifter och inkomster varit i balans som en följd avbåde en mycket stram utgiftspolitik och förstärkta statsinkomster. Därmed intesagt att krisen är övervunnen. Men detta visar att medan den borgerligaekonomiska politiken ledde till en allt sämre ekonomisk utveckling har densocialdemokratiska politiken gett påtagliga, positiva resultat. Jag trodde därför, herr talman, att de borgerliga nu hadelärt sig sin läxa och skulle ta chansen att föra en annan, konstruktiv,oppositionspolitik. Av detta blev intet. Det gemensamma borgerliga alternativetär fortfarande den ensidiga åtstramningspolitiken. Nå, den borgerliga frontens samstämda budskap ger ändånågra viktiga besked till väljarna inför nästa års val; Den politik som deborgerliga med så förödande resultat förde under sina år vid makten, skallföras också av en eventuell ny borgerlig regering. Jag tror att väljarna ärtacksamma för att få det beskedet/öre valet. Åtstramningspolitikens mest cyniska inslag - att dearbetslösa, de sjuka och pensionärerna skulle betala den borgerligakrispolitiken - hann dess bättre inte få någon större effekt. Valet och densocialdemokratiska regeringen förhindrade detta. Men uppenbarligen är deborgerliga beredda att pröva samma medicin igen.