prot · G80919 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är emellertid en bekymmersam situation i Gävleborgslän, även om det finns ljusglimtar i utvecklingen. Det allvarligaste problemetär kanske situationen på byggarbetssidan. Statsrådet nämner i sitt svar attlänet tillhör de områden som bör få särskilda medel för investeringar. När man ser på beräkningen av hur många arbetstillfällendessa medel skulle ge framgår det att arbetstillfällen troligen är avsedda attskapas genom småprojekt i kommunerna som ger medelstillskott. Jag vill mycketstarkt understryka det som sade, nämligen att det för länets del -och även för hela landet - vore utmärkt om dessa beredskapsmedel kunde satsasnu så att vi får tillräckliga resurser för att bygga vägbron och järnvägsbron iLjusne i södra . Det är viktigt att broarna kan byggas parallellt.Detta skulle medverka till en väsentlig förstärkning av byggsysselsättningen iett hårt drabbat län. har också en allvarlig situation, men den harförbättrats något med hänsyn till att ett par stora ROT-projekt har tillkommit.Situationen ser därför mindre dyster ut nu än den gjorde . Jag vill puffa för att beredskapsmedel tillförs länet. a. oerhört angeläget att byggandet av dessa broar möjliggörs. Andrainsatser har också nämnts. Det är t. ex. viktigt att högskolan får resurser föratt leva vidare och framför allt för att utveckla nya utbildningar som kan mötanäringslivets behov. Jag vill framför allt nämna planerna på en yrkestekniskhögskoleutbildning inom kontor och distribution, eftersom det är ett av deyrkesområden som har övervägande kvinnlig arbetskraft, oftast med låggrundutbildning. Tekniken gör att dessa människor friställs i storutsträckning, och det är därför nödvändigt med vidareutbildning för de härgrupperna, så att de kan vara kvar och även få mera intressanta arbeten. Dennautbildning vore alltså en viktig förstärkning av högskolan i /. 7Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Får jag börja med attrent allmänt säga några ord om utvecklingen med anledning av det som framförallt och sade, nämligen att det naturligtvis intebara är de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som betyder någonting för vadsom händer med sysselsättningen i . Det är självklart.Arbetsmarknadspolitiken är ett komplement till andra åtgärder. Men tack ochlov kan vi se att det faktiskt har hänt mycket som är positivt i den allmännaindustriutvecklingen i samhället. Stora delar av har, som BertilMåbrink säger, goda förutsättningar att också spela en betydanderoll när det gäller industrin. Vi har bakom oss av mycket negativutveckling då tiotusentals industrijobb försvann och Sverigesmöjligheter att konkurrera på andra marknader blev sämre och sämre. Menden utvecklingen har tack och lov vänt . Vi kan se att vi har en ökning avsysselsättningen i industrin och att det går bra för många svenska företag. Jagvill inte förneka att har,problem, men trots allt kan vi ocksådär se hur sysselsättningskurvan i många av industriföretagen har vänt och har börjat göra nyanställningar. Det är självklart att om vi inte hade klarat dennautveckling hade vi varit väldigt illa ute. Det är lika självklart att det intefinns någon viktigare uppgift för oss som sysslar med frågor som rörarbetslöshet än att se till att vi kan fortsätta att hålla greppet omindustriutvecklingen, så att vi kan bibehålla den positiva utveckling som vihar vunnit genom devalveringen och andra ekonomisk-politiska åtgärder. Det ärockså regeringens politik inriktad på. Som ett komplement behöver vi arbetsmarknadspolitiskainsatser. Jag är glad över de instämmanden som har gjorts i att den omläggningsom vi håller på med inom arbetsmarknadspolitiken är riktig, och att den harstöd av dem som har varit uppe i talarstolen. När det gäller rekryteringsstödet är frågan, som BertilMåbrink säger, om det ger fasta jobb eller jobb . Detrekryteringsstöd som vi har haft i det privata näringslivet har varit såutformat att det har kunnat gå både till korttidsanställningar på sex månadereller kortare och till fasta jobb. Villkoret har varit att det skulle varaungdomar eller långtidsarbetslösa som skulle få del av stödet. Tanken med denhär utformningen var att vi ville försöka få fram en tidigareläggning avindustrijobb, eftersom vi visste att det var bättre tider på gång inomindustrin. Jag tror att vi i mycket stor utsträckning har lyckats. Den preliminära statistik som vi har tillgänglig förverksamheten visar att av dem som har fått rekryteringsstöd har direkt fått en fast anställning. Men mot bakgrund av tidigare erfarenheter avbl. a. de enskilda beredskapsarbetena tror jag att man kan räkna med attmajoriteten av de övriga också kommer att finnas kvar på sinaarbetsplatser. Det är för tidigt att ha någon alldeles bestämd uppfattning omdetta ännu, eftersom vi inte har haft rekryteringsstödet i gång så länge att vikan göra någon riktig bedömning. Men erfarenheterna från tidigare verksamhetvisar att vi borde kunna lita på att det blir så den här gången också. Frånregeringens sida har vi sagt att vi tycker att det är dags att göra enomprioritering av rekryteringsstödet och låta det gå fill framför allt dem somär långtidsarbetslösa. Sådan är innebörden i det förslag som ligger på riksdagensbord. De ytterligare 500 milj. kr. fill de rekryteringsstöd som finns på denprivata sidan är i första hand avsedda för de långtidsarbetslösa, de personersom vi vet tyvärr har stora svårigheter att få arbete också när det är brakonjunkturer. Vi måste på olika sätt försöka hindra uppgången avlångtidsarbetslösheten, som vi kan se mycket klara tendenser till i vårt land,precis som man har sett i många andra länder. Vi kan väl vara eniga om att det inte finns någonviktigare fråga för oss, vare sig vi pratar om eller om andradelar av landet, än att försöka slå in kilar i den negativa utveckling som vihar när det gäller långtidsarbetslösheten. Regeringen säger direkt att detandra rekryteringsstödet - det som vi nu föreslår att skall godkännaoch som då kommer att införas från och som skall rikta sig tillkommuner och landsting samt gälla enbart långtidsarbetslösa - skall användastill tillsvidareanställningar. Det skall alltså vara vad man i dagligt talkallar för fasta jobb och inget annat. Det är svårt att göra någon bedömning avomfattningen av det stödet . Vi har sagt att det skall ges ut pengar tilldet nya rekryteringsstödet av de 500 milj. kr. som vi har som en reserv. Hurstor del av de 500 milj. kr. som det blir tal om kan vi inte bedöma . Vifår be att komma in med en närmare bedömning av detsenare. Tanken är inte att de 500 milj. kr. som finns i reservenskall användas för tidigareläggning av statliga byggen. När det gällerbyggsidan vet jag att är ett av de län som har problem, framförallt . 1 den södra delen av länet kan man räkna med att det blir enförbättring också på byggsidan. är ett av de sex län som fårdel av de här speciella pengarna till byggande. Även beredskapspengar i övrigt kan naturligtvis gå tillbyggprojekt i viss utsträckning- det gör det alltid. Av de speciella pengarnatill byggsektorn har vi sagt att det är sex län som är särskilt illa ute, ochde skall få del av pengarna. För att få ut så mycket sysselsättningseffekt sommöjligt i ett läge då vi har begränsade ekonomiska resurser, har vi inte valtatt den här gången gå vägen över tidigareläggningar av statliga byggen.Teoretiskt är det möjligt att exempelvis sådana broprojekt som har nämnts härkan finnas med bland de projekt som man sätter i gång till följd av det härpaketet. Prakfiskt får det gå till på det sättet att länsarbetsnämnden väljerut projekt. Man kommer naturligtvis att göra det med hänsyn till vilka typer avprojekt som ger bäst sysselsättningseffekt. Som svar på fråga när det gäller reservenkan jag säga att tanken alltså inte är att den skall gå till tidigareläggningav statliga byggen. Man kan konstatera att det är väldigt bra att görainvesteringar i vägar, broar och andra byggnadsprojekt som det har talatsmycket om här. Detta kan allmänt förbättra underlaget för olika näringar i ettområde. Det kan finnas många skäl till att satsa på väg- och brobyggen, även omde ur dagsverkskostnadssynpunkt är väldigt dyra. Det är anledningen till attvi i tidigare byggpaket har satsat oerhört mycket på sådant, inte minst iGävleborgs län. Jag tror att är ett av de län som har fått allramest när det gäller vägbyggen. I det paket som skall vara det sista i praktiskverksamhet f. n. och som det fattades beslut om strax före semestrarna här iriksdagen, gick 79 milj. kr, till byggande av vägar i . När det sedan gäller de handikappfrågor som upp vill jag bara säga att det enligt min mening är för fidigt att göra enbedömning av det stöd som infördes . Jag har i varje fall intetillräckligt underlag för att bedöma de här kvoterna. Jag vill dock säga attnär det gäller lönebidraget på 75-procentsnivån är det ju inte fråga ombegränsningar i några kvoter. Här finns alltså stora möjligheter. Jag ser att min taletid är slut, och jag beklagar att jaginte hann beröra alla frågor som de olika talarna tog upp. Jag kanske fårtillfälle att återkomma. 8 (): Det är alldeles riktigt somarbetsmarknadsministern säger, att företagen även i börjarrekrytera arbetskraft. Ändå är situationen , som jag sade i mittinledningsanförande, mycket bekymmersam, eftersom länets befolkning enligt deprognoser som föreligger kommer att minska med 3 500 människor under enfemårsperiod. Därför måste naturligtvis långsiktiga åtgärder vidtas för attbryta trenden. Jag sade i mitt tidigare anförande att mycket har gjortspå kort sikt. Därför kan jag inte riktigt hålla med när hansäger att regeringen överlåter åt de privata företagen att sköta de härfrågorna. Jag vill erinra om att det inte var länge sedan regeringen gick in medett åtgärdspaket för att klara de långsiktiga problemen i . Om jaginte missminner mig var det fråga om ett åtgärdspaket i storleksordningen 4miljarder kronor. gick man in med ett åtgärdspaket för Bergslagen. Vi har emellertid nu liksom en grå zon emellan Norrbottenoch Bergslagen. Vi har ett område där skogsnäringen helt dominerar. Denviktigaste näringspolitiska insatsen framöver är att skapa ett näringspolitiskthandlingsprogram för de delar av där skogsnäringen är dominerande ochdär strukturförändringen slår särskilt hårt. Här har vi som representerarGävleborgs län en mycket stor uppgift framför oss, nämligen att arbeta för attregeringen lägger fram ett näringspolitiskt handlingsprogram för de delar avNorrland där skogsindustrin helt dominerar. När det gäller de kortsiktiga insatserna återkommer jagtill frågan om broarna. Det fanns inte, så som jag förstodarbetsmarknadsministerns uttalande, möjligheter att nu göra speciella insatserför de sysselsättningsobjekten. Jag vill emellertid påminna om att ettbyggande av de här broarna inte bara skapar arbeten nu - detta är enlokal näringspolitisk fråga av mycket stor betydelse. En ny landsvägsbro överälven i skulle -förbättra infrastrukturen i det här området. Den skullepå ett bättre sätt förbinda de industriområden som ligger på södra och norrasidan av Ljusnan. Det här skulle skapa bättre förutsättningar förindustriutveckling i just detta område. En ny järnvägsbro, som ingår i det här projektet, skulleockså förbättra förutsättningarna i detta avseende. Snabba godstransporter,både på järnväg och på landsväg, är en av förutsättningarna för en gynnsamindustriutveckling. Nya broar över Ljusnan skulle vara positivt, det skulleskapas många nya arbetstillfällen på kort sikt, men vara av mycket storbetydelse även på lång sikt. Jag kan nämna att den här landsvägsbron är inlagd iflerårsplanerna . Frågan handlar alltså om ett års fidigareläggning. När det gäller påståendet att det inte skulle finnasmöjligheter att använda reserven på 500 milj. kr. för en sådan här insats villjag ändå vädja till arbetsmarknadsministern; Tänk om i det här avseendet, geoss möjligheter 2 protokoll 1984/85:19-21 att startade här broprojekten! När det gäller frågan om de handikappade vill jag sägaföljande: Kvoteringen innebär begränsningar också när det gäller att slussa utarbetstagare från den skyddade sektorn. I vårt län är målet att slussa ut 25personer från den skyddade sektorn till den ordinarie arbetsmarknaden.Ett slopande av kvottilldelningen skulle naturligtvis i mycket hög gradunderlätta för oss att nå målet. 9BERTIL MÅBRINK (vpk); Jag tackar för hennessenaste inlägg. Jag har inte påstått annat än att skulle haansvar också för . Självfallet har arbetsmarknadsministern det. nämnde att av dem som anställts iprivata företag med s. k. rekryteringsstöd har i alla fall nu fått fastanställning, de är alltså kvar i företagen, om jag inte missuppfattade saken.Det är inte så mycket att hurra över. Detta har nämligen skett under ens. Det är ett faktum. Den siffran är alltså inte så förfärligt högatt den är någonting att skryta med alltför mycket. De här företagen hadenaturligtvis anställt en del ny personal under denna högkonjunktur även utanrekryteringsstöd, men fick de dessutom av lönen i bidrag. Det är juförmånligt. Det är därför jag reagerar mot att stora privata företag över huvudtaget skall ges rekryteringsstöd. Om jag inte missuppfattade arbetsmarknadsministern kan maninte ställa några villkor rörande tiden , när manbetalar ut rekryteringsstöd till de privata företagen. Man får lita på att deändå har kvar några stycken av dem som anställts med rekryteringsstöd. Däremotkan man tydligen ställa krav på kommuner och landsting att de skall getillsvidareanställning, som arbetsmarknadsministern uttryckte sig, och attstödet skall avse långtidsarbetslösa. Jag tycker det är viktigt och riktigt attdet i första hand är de långtidsarbetslösa som skall få del av det här stödet.På den punkten är vi överens. Vi är också överens om att kommuner och landstingskall ge tillsvidareanställning, men vad händer , ? Kommunernas likviditet och ekonomi är ju inte så väldigt god överallt.Det finns kommuner som har en god likviditet. Men vad händer efter dessa sexmånader i de kommuner där man ekonomiskt har det mycket trångt? Är man efterdessa från regeringens sida beredd att gå in med ytterligarerekryteringsstöd? Jag tror att det är viktigt för kommunerna, inte minst iGävleborgs län, att få veta hur det blir. Sedan kan jag än en gång understödja när detgäller dessa broar och den argumentering som han använder. Jag tror att det äroerhört viktigt att man får till stånd.dessa projekt. Jag har inte sagt attregeringen inte tar något ansvar för det arbetsmarknadspolitiska läget iGävleborg, . sade jag att man gör det. Mende långsiktiga åtgärderna har vi ännu inte sett så mycket av när det gällervårt län. Det var det jag kritiserade, och jag menade att regeringen ochsamhället måste ta ansvaret och inte fortsätta att överlåta detta åt detprivata kapitalet. som ju harställt fill den situation som råder i . Det är de storabasindustrierna , SKF, och som har skurit nedsina arbetsstyrkor så kraftigt under en stor del av och i början av1980-talet. Jag skall ta ett exempel. När arbetsmarknadsutskottet behandladeförslaget om ett träkemiskt forskningscentrum i , vilket jagtror väldigt mycket på, sade man att i och med att regeringen har genomfört endevalvering har de privata företagen tjänat mycket pengar på det.Arbetsmarknadsutskottet sade även att man förutsätter att de privata företagenstartar detta träkemiska forskningscentrum i . Jag tycker inteatt man kan diskutera på ett sådant sätt. I fråga om detta anser jag att det ärsamhället som skall gå in och ta ansvar - det är samhällsekonomiskt rikfigt attgöra det. Får jag först, med anledning av det som HåkanStjernlöf sade tidigare om vikten av att får egna pengar attarbeta med, nämna att staten också ganska kraftigt har ökat deresurser som ställs till i förfogande. Man harunder innevarande budgetår 26 milj. kr. för sådana här utvecklingsinsatser.Länsstyrelsen har dessutom en beslutsram för lokaliseringslån på 15 milj. kr.Regeringen har också beviljat ett privat regionalt investmentbolag,, en garanti för ett lån på 2 milj. kr. och ett lån på 8milj. på mycket fördelaktiga villkor. Tanken är att detta bolag också skallförsöka hjälpa, stödja och utveckla näringsverksamheten i framför alltGävleborgs län. Det finns många olika sätt att arbeta på som man naturligtvismåste utnyttja, och varje tänkbar idé måste få chans att prövas så att man serom den kan utvecklas till något posifivt. När det gäller rekryteringsstödet till industrin visste redan när de gick in i verksamheten att jobbet skulle bli ett så kallatfastjobb, alltså en tillsvidareanställning. För innebar detta viss tidsanställning, dvs. kortare anställning bestämd till ett visst antal månader, ochför innebar det provanställning. Med stöd av tidigare erfarenheter av de enskildaberedskapsarbetena räknar vi med att majoriteten av dessa övriga former avanställning skall finnas kvar och alltså övergå till fastaarbeten. Vi vet inte om det blir så, men tidigare erfarenheter ger ossanledning att tro att det blir på det sättet. Vi kan av stafistiken också se att efter hand somrekryteringsstödet har kommit till användning har andelen personer som redanfrån början har fått ett fast jobb ökat något. Denna andel tenderar alltså attlångsamt öka. Som säger utnyttjar kommunernarekryteringsstödet litet olika. Somliga kommuner har en ganska bra likviditet,andra en sämre sådan. Tanken är inte att rekryteringsstödet skall kunnaförlängas pä grund av att en kommun har dåliglikviditet. Däremot skall man i vissa fall, framför allt för äldrelångtidsarbetslösa, kunna medge en förlängning, men då skall den enskildeindividens situafion vara utslagsgivan- Det ärmöjligt att detta kommer att slå olika i olika kommuner, men jag tror att man ivarje kommun, med hjälp av omdisponeringar, ändå borde ha utrymme för att kunnautnyttja denna möjlighet, eftersom vi inte kräver någon nettoökningav antalet sysselsatta. Vad rekryteringsstödet framför allt syftar till är attde som vanligtvis står sist i kön till anställningar, både hos privata och hosoffentliga arbetsgivare, dvs. de långtidsarbetslösa, skall få en chans. Jag håller vidare med om att möjligheternaatt slussa ut handikappade från skyddad sysselsättning till olika slag avarbeten på den öppna arbetsmarknaden är en väldigt viktig fråga. Men det finnsfaktiskt också möjligheter att vid sidan av kvoten för de särskilt svårthandikappade genomföra en sådan här utslussning med hjälp av vanliga75-procentiga lönebidrag. Jag tror faktiskt att det i många fall är annat änjust nivån på de statliga lönebidragen som hindrar en sådan utslussning. Detfinns fördomar och andra problem som står i vägen. Det är oerhört viktigt attvi försöker att hitta olika vägar för att bättre än vi f. n. gör komma åt dessahinder. tog i sitt tidigare inlägg upp frågan omarbetstidsförkortning. Vi har här diskuterat denna ganska många gångertidigare. Jag har sagt att jag tycker att en arbetstidsförkortning ärväsentlig. Jag tror däremot inte att en arbetstidsförkortning på kort sikt ärnågot bra sätt att lösa arbetslöshetsproblemen. De undersökningar som vi hargjort av tidigare arbetstidsförkortningar här i och de bedömningar somvi kan göra av arbetstidsförkortningar som man har genomfört ute iEuropa visar att denna väg inte är särskilt väl framkomlig. Jag har förut sagt att jag tror att detförhållandet att man på sina håll ute i så envist har bitit sig fast vidarbetstidsförkortningen beror på att man över huvud taget har tappat greppetöver arbetsmarknaden och i sin djupa pessimism inte ser några andra möjligheter.Men vi vet alt det egentligen är fel när man säger att den enda möjlighet somvi har är att dela på ett befintligt antal jobb. Vi har ett stort behov av attfå mängder av arbetsuppgifter utförda i samhället. Det är inte den sidan avsaken som är problemet, utan det är att finna vägar och möjligheter attfinansiera utförandet av dessa arbetsuppgifter. Jag tror alltså att vi i grunden vinner mer för dearbetslösa med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det betyder inte att det inte pålång sikt finns ett samband mellan arbetstidsförkortningar och arbetslöshet.Självfallet finns ett sådant samband. Men om man tar till en arbetsdelning somett kortsiktigt instrument för att råda bot på dagens arbetslöshetsproblem,tror jag att man är ute på fel väg. Jag vill allra sist bara återigen säga att det i grundenväsentligaste är vad som händer inom industrin och inom skogens område iGävleborgs län. Vi kan när det gäller industrin glädja oss åt att stora företagsom har haft mycket stora bekymmer nu faktiskt börjar att nyanställa.Sandvik AB kommer att anställa ungefär 250 personer . För i varjefall 100 av dem är det fråga om rena nyanställningar, och i de övriga fallengäller det ersättningsanställningar. Det var inte så länge sedan som man över huvud taget inte ersatte dem som avgick med pension utan istället drog ned på arbetsstyrkan. har också nyanställningar på gång. Vi kan vara eniga om att arbetslösheten i länär hög - och vi måste göra oerhörda insatser för att nedbringa den - men attdet också här finns tecken till ljusningar på industrisidan. Detta äroerhört viktigt. Utan en sådan förbättring skulle vara mycketilla ute. Det allra viktigaste för oss är att se till att densvenska industrin - och därmed också industrin i - kan fåfortsatta möjligheter att växa sig stark. Därmed kan vi också skapa grunden fören bättre ekonomi, som sedan kan medföraatt det blir möjligt för oss att göraytterligare insatser. 11OLLE ÖSTRAND (s); När det gäller de handikappade ville jagnärmast väcka den här frågan för att göra arbetsmarknadsministern uppmärksam påde problem som föreligger. Efter arbetsmarknadsministerns senaste inlägg är jaglitet mer optimistisk i fråga om de handikappades situation . , när socialdemokratin förlorade valet,var 2 800 människor arbetslösa i , och hade vi ilandet som helhet en god ekonomi. Men , när vi kom tillbaka,var 7 000 människor arbetslösa i . hade vi fått enmycket dramatisk försämring. Jag skall inte gå in på varför. har arbetslösheten inte stigit utan snarare minskatlitet grand, men det är ändå mycket bekymmersamt. Därför kan jag till fullohålla med när han pläderar för ett träkemiskt forskningscenter.Jag tror att vi har en gemensam arbetsuppgift framför oss när det gäller attförsöka få gehör för denna tanke. Det är en näringspolitisk fråga av mycketstor betydelse - att man får ett sådant forskningscenter i ett län därskogsnäringen helt dominerar. Jag tycker att det var riktigt som industriministern ochbostadsministern gjorde , när man sköt på avgörandet när det gällerKorsnäs-Marmas ansökan om att få flytta ned skogsråvaran från tillKorsnäs och därmed lägga ner . På det sättet fick de fackligaorganisationerna och kommunen ett rådrum för att kanske komma fram till enannan och bättre lösning, som räddar jobben i detta område. Det tycker jag ärett fint initiativ från industriministern och bostadsministern. Men i likhet med är jag inte nöjd med denäringspolitiska insatser som har gjorts i . Det har jagpåpekat både och tidigare. Därför ställer jag ytterligare en gång ettkrav - och därvidlag har vi också en gemensam arbetsuppgift - nämligen att viskall få ett näringspolitiskt handlingsprogram för skogsnäringen. Det kommeratt bli en betydelsefull fråga i de delar av där skogsnäringenhelt dominerar. ytterligare något om de nämnda broarna. Det är,arbetsmarknadsministern, en investering på 50 miljoner. Det är klart att 50miljoner är mycket pengar, men det är litet pengar i de stora sammanhangen. Kanman för 50 miljoner skapa sysselsättning direkt eller indirekt för ett parhundra Om arbetslösheten i . människor i det här mycket hårt drabbade området, dåtycker jag att det finns all anledning att göra denna satsning. Då förbättrarvi sysselsättningen på kort sikt, och klarar vi av en mycket viktiglokal näringspolitisk fråga på lång sikt. 12 (vpk); Jag skall inte förlänga debatten särskiltmycket, för arbetslösheten kommer ju upp ytterligare här i kammaren. Får jagbara säga till att jag menar att antalet fasta jobb ikommuner och landsting skall öka.