prot · G809164 · 1984-12-31 00:00:00 — Detär emellertid posifivt - jag vill gärna säga det - atf regeringen nu läggerfram förslag som liberaliserar banklagstiftningen genom aff tillåta ufländskbanketablering i , Men jag vet inte om det verkligen avspeglar en ändradattityd i fråga om ökad frihet för bankerna eller om det är en omvändelse undergalgen. Som jag nämnde, tillåter de flesta av de länder som utgör Sverigesviktigaste handelspartner utländska banketableringar. har docki en del länder tillstånd till etableringar av utländska banker förenats medkrav på reciprocifet, vilket i sin tur skapat bekymmer för de svenska bankerna. Iproposition 1984/85:191 om förslag om utländska banketableringar i Sverigefinns dock vissa bitar som tyvärr påvisar socialdemokraternas regleringsiveroch rädsla inför def nya som utländsk banketablering kan innebära. Från moderatsida menar vi att de utländska bankerna inte får diskrimineras i förhållandetill de svenska bankerna och aft onödiga etableringshinder måste undanröjas. Jag vill helt kort kommentera de reservafioner som företrädarna för deicke-socialistiska partierna har avgivit. och stårbakom reservationerna 2-7, och centerparfiet har anslutit sig till reservation6, som gäller styrelseordförande i affärsbank. Reservation2 handlar om oktroj. En förutsättning för nyetablerade banker blir ävenfortsättningsvis att de erhåller oktroj. Men denna prövning innebär attden sökande måste bevisa aft "banken skall vara nyttig för defallmänna". Ensådan bevisbörda bör inte ligga på den sökande utan i stället bör det åliggaden oktrojbeviljande instansen, dvs. regeringen, aft vid avslag motivera varfören etablering infe kan antas vara förenlig med en långsiktig sund utveckling avdet svenska bankväsendet. Vi menar att det just , då utländska bankföretagvill in på den svenska marknaden, hade varit naturligt att kasta om bevisbördanvid oktrojförfarandet. Någon ytterligare utredning anser vi inte behövlig. Ävenom finansministerns förtydligande i proposifionen utgör en liten ljusning påområdet, är risken uppenbar att välviljan till utländska etableringar minskar itakt med att ansökningarna ökar. Reservationnr 3 berör utländskt ägande i svenska banker. De utländska bankerna kan med detsystem som föreslagits i propositionen mer eller mindre tvingas etablerabankbolag i . Detta på grund av aff regeringen infe vill rucka påprincipen om aktieförvärvsförbudet i 18 § banklagen. råder i princip ettförbud mot förvärv av aktier - med vissa undantag. Det innebär aft en utländskbank infe kan köpa in sig i en svensk för att på sätt möjliggöra ettintensifierat samarbete. Att förvärva en minoritetspost eller bilda ettjoint-venture med svenska intressenter skulle för många utländska bankersäkerligen framstå som ett attraktivt alternativ fill atf etablera endotterbank i . Jagkan nämna att det i är möjHgt för en bank att sälja avsitt aktiekapital på den ufländska marknaden. Vi anser därföraft def inte finns några skäl för att avvakta i frågan utan regeringenbör förelägga ett förslag fill lagändring med deninnebörd som nämnts, så att de utländska bankerna också ges dettaalternativ. Reservafionnr 4 handlar om tillstånd atf förvärva aktier. Jag sade inledningsvis att defär viktigt att samma regler får gälla förutländska banker som etablerar sig iSverige som för de svenska. Någon diskriminering bör med andra ord inteförekomma. Regeringen har också tagit intryck av den starka remisskritik somriktats mot kreditmarknadskommitténs förslag och undvikit flera av dediskriminerande regler för ufländska banker som där föreslogs, t. ex. förbudatf bedriva fondkommissionsrörelse och förbud att inrätta avdelningskontor.Tyvärr har regeringen infe fullföljt principen om lika behandling. Nuförutskickar regeringen en ännu strängare prövning för utländska bankaktiebolagnär def gäller aktieförvärvsförbudet än vad som' gäller,innebärande aft det torde bli omöjligt för en utländsk bank atf drivaexempelvis finansbolag i form av dotterbolag. Vimenar från vårt håll att likabehandlingsprincipen är mycket viktig och yrkardärför atf uttalar sig för att enhefliga grunder tillämpas försvenska och ufländska banker vid prövning av frågan om rätt att förvärvaaktier. Jagövergår därefter till atf fala om reservation nr 5 som gäller etablering avsvenska banker i . En av de frågor som drivit fram förslaget om atftillåta utländsk banketablering i landet är kravet på reciprocifet. Ett landsom tillämpar denna princip strikt är vårt västra broderland . uppgesemellertid från att man där skulle ha för avsikt att inte tillåtaytterHgare ufländsk banketablering i landet förrän man utvärderat erfarenheternaav de hitfillsvarande ufländska dotterbankernas verksamhet. Mot denna bakgrundtycker vi atf regeringen omgående bör inleda förhandlingar med den norskaregeringen så atf svenska banker får etablera sig i landet utan onödigtdröjsmål. Detta är så mycket viktigare som är vår näst största handelspartnerefter . Reservafionnr 6 handlar om styrelseordförande i affärsbankerna. Samtligaicke-socialistiska parfier står bakom denna reservafion. För ufländska bankerskall samma regler gälla för utseende av ordförande som i de svenska bankerna,vilket innebär aft regeringen skall godkänna styrelsens val. Från vårt hållmenar vi - liksom vid införandet av denna regel, vilket skedde vid årsskiftet1984-1985 - att detta godkännande är direkt olämpligt. Detta system leder fillen mygelekonomi där spelreglerna är så vagt utformade aff enskilda individeroch juridiska personer skall ta det fulla ansvaret för den egna verksamhetentrots aft de infe har det avgörande inflytandet över utseendet av de personersom skall sköta verksamheten. Vivet att regeringen vill ha följsamma, okritiska affärsbanksordförande. Menräcker def infe med den följsamhet som bankerna visade vid kredifåt-sframningennu ? Finansministern behövde ju faktiskt inte mer än höja rösten för attbankerna i rädsla för att föriora den lilla frihet som vunnits skulle göra somfinansministern ville. Det är dags aft återställa banklagen idetta hänseende till den innebörd den hade fram . Slutligenen kort kommentar fill reservation 7, som gäller offentliga styrelseledamöter.Def är också hög tid, anser vi, att slopa systemet med offenfligastyrelseledamöter i bankerna. Den huvudsakliga och kompetens-inriktadeövervakningen kommer ju ändå från bankinspektionen och . Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till samtliga reservationer därvi moderater förekommer. Anf.151 (): Från sida godtar vi det förslag som regeringen harframlagt om ufländska banketableringar i . Vi tycker att det är riktigtatt ufländska banker nu får tillfälle atf etablera sig här på i stort settsamma villkor som gäller för svenska banker när de etablerar sig utomlands. Medden förklaringen godtar jag utskottets förslag i den delen. Till ufskoftsbetänkandet har också fogats enreservation om slopande av kravet på stafligt godkännande av affärsbankernasval av styrelseordförande. Det är ingalunda någon ny fråga, men jag kan hellerinte säga att det är en gammal fråga. Vi har behandlat den en gång fidigareunder innevarande . kom förslaget från regeringen om attregeringen skulle godkänna affärsbankernas val av styrelseordförande. Vimotionerade från vår sida och gick emot det förslaget. Def debatterades här ikammaren på . Jag hänvisar till den alldeles utomordentligamotivering och argumentering som jag hade vid det fillfället och yrkar bifalltill reservation nr 6 samt i övrigt till utskottets hemställan. 152 (); Det regeringsförslag som vi nu behandlar innebär att utländska bankerskall tillåtas att etablera sig i . Detta kunde och borde redan ha variten verklighet, eftersom det vid regeringsskiftet fanns ett nästan färdigtförslag från banklagsutredningen. Folkpartiethar länge arbetat för atf den här etableringsrätten skulle komma till stånd. Vitror atf det är bra, både för våra svenska banker och för vårt näringsliv iövrigt. Detförslag som föreligger är vi inte nöjda med till alla delar. Vi föreslår endel förbättringar och kompletteringar. Framför aHt menar vi att den nuvarandebehovsprövningen måste utformas på eft annat sätt. Som det är nu skallregeringen bedöma om banken behövs innan man beviljar fillstånd. ställer manmotsvarande krav på utländska banker, vilket i och för sig är naturligt. Menvi menar atf man för såväl svenska som ufländska banker i stället bordetillämpa en omvänd behovsprövning, dvs, regeringen skall inte kunna avslå enansökan med mindre atf den befraktas som oförenlig med en sund utveckling avbankväsendet. Ett sådant system har också förordat,och jag förmodar atf även regeringen varit inne på liknande tankar, eftersomden omvända behovsprövningen har förordats i direktiven tillkreditmarknadskommittén. Det är "självklart" att regeringen skallgodkänna styrelsens ordförande också när det gäller utländska banker, sägs deti propositionen. Menvi tycker från folkpartiefs sida atf def infe alls är självklart. Eftersom viinfe tror aft bankverksamheten på något sätt skulle bli bättre genom attstyrelsernas ordförande "godkänns" av regeringen - i praktiken blirdet naturligtvis detsamma som att regeringen utser ordförande -, anser vi attregeln inte heller skall gälla för ufländska bankers styrelser. Slutligen vill jag säga några ord om svenska bankers möjlighet attetablera sig i , Fram till nu har sådan etablering inte varit möjHg,Norrmännen har åberopat den s,k, ömsesidighetsprincipen, vilket man inte kangöra . Men enligt uppgift har man från norsk sida sagt att svenskabanker först efter en utvärdering, som kan ta , kan få öppna kontor iNorge, En sådan fördröjning vore naturligtvis mycket olyckHg för dennorsk-svenska handeln, och vi menar från vårt håll att regeringen omgåendemåste inleda förhandHngar i den här frågan. Jag yrkar bifall till de reservationer som vi medverkat till, alltsåreservationerna 2, 3, 4, 5, 6 och 7, 153 (vpk): Lagstiftningen på näringsområdet har i haft bl, a, tvågrundläggande värderingar. Den ena har bestått däri, att man har velat värjasig mot att ufländska ägarintressen på viktiga områden skaffar sig inflytande.Det är bl, a, därför man på t, ex, det mineralpolitiska området har särskildarestriktioner mot utländskt ägande. Den andra värderingen har bestått däri, velat sätta gränser för finanskapitalets inflytande över näringslivet genomrestriktioner mot bankers direkta makt över företag. Tanken bakom alla dessabegränsningar har naturligtvis varit att ett land har ett allmänt intresse attbevara sin suveränitet och sin rörelsefrihet i den ekonomiska polifiken och attbehålla kontrollen över viktiga nationella tillgångar. Detta har varit engammal tradition, som för övrigt företrätts inte bara av arbetarrörelsen utanockså av den nationella borgerligheten. Detär därför ett brott mot denna linje, som representeras av regeringens förslagom att utländska banker nu i full och reguljär form skall kunna etablera sig ilandet. Häremot har vpk flera invändningar- invändningar som har föranlett ossatf yrka avslag på propositionen. Fördet första har vi en kreditmarknadskommitté, som arbetar med en aHmän översynav kredifmarknadens struktur. Kommittén har avgeff ett delbetänkande rörandeutländska banker. Enligt vår mening borde regeringen ha väntat tillsutredningen slutfört hela sin översyn av kreditmarknadsförhållandena, innanman så oreflekterat öppnade nya former för ufländska bankers verksamhet iSverige, Fördet andra är det uppenbart att regeringsförslaget kommer atf gynnakoncentration och centralisering av kapitalet i , De utlandsbanker somdet kommer att gälla är stora banker. Det är banker som för en medveten internationellpolifik, Def är banker som är kända i internationella sammanhang för aft mångagånger anlägga klart politiska motiv för sitt handlande och som är väl bekantai sin praxis med polifiska påtryckningar. Defär också banker med andra och större resurser bakom sig än t. o. m. def ledandeskiktet av stora och högt monopoliserade svenska affärsbanker. Enligt vårmening är det ett intresse för nationens politiska instanser, för demokrafinoch den nationella självständigheten, för näringspolitiken och för defsvenskägda näringslivet, atf dessa multinationella finansimperier inte får fastfot i landet. Fördef tredje har aktuella händelser saft frågan om utländsk banketablering i ensärskilt gräll belysning. Vi har sett hur viktiga ekonomiska faktorer på senareår har styrts av snabba och medvetna förändringar i de internationellabetalningsströmmarna. Hastiga omplaceringar har kunnat bringa ett lands valutai gungning. Spekulativa fördröjningar av hemtagning av tillgodohavanden hartvingat regeringar till kraftiga räntehöjningar, vars följder fått bäras av debreda folklagren, deras boende, deras jordbruksproduktion, deras kommunalaservice. Orsakernahärfill är det ökade inflytande som bankernas och storföretagensbefalningsrörelser och spekulafion har fått i ekonomin. Vi har påmints om dettapå eft eftertryckligt sätt i de yttersta av . Och vi borde därförförstå aff ytterligare ökning av sådana inflytelser betyder att möjligheternatill en i rimlig grad självständig nationell polifik inom ekonomi ochfinanspolitik undergrävs. Bräntbarn skyr elden, säger ett gammalt hederligt ordspråk. är infe en sådanekonomisk stormakt, att det kan avvisa sina egna och andra mindre ländersnationella erfarenhet på def aktuella området. Jag yrkar därför bifall fillreservafion 1. 154 (): I näringsutskoftets betänkande 35 föreslås att utländska banker skallfillåtas etablera sig i . Etableringen skall enligt propositionensförslag, vilket utskottet instämt i, ske i bankaktiebolags form. Del betonas ipropositionen att svenska och utländska banker så långt det är möjligt skallbehandlas lika. Motförslaget i dess helhet har kommunisterna reserverat sig. Manmenar aff def är fel aff frågan om utländska banketableringar i skallbehandlas separat. Den bör i stället sättas in i def större sammanhang, somkapifalmarknadskommittén skall ägna sitt huvudbetänkande åt. I den vpk-motionsom behandlas i betänkandet pekar man på atf en etablering av utländska bankeri också rimligtvis kommer aft medföra svårigheter för riksdag ochregering att genomföra en ekonomisk polifik i landets intressen. Utskottetmenar att motionärerna här överdrivit konsekvenserna av de, enligt utskottetsmening, marginella förändringar i gällande bestämmelser som föreslås. Deufländska banker som skall etablera sig i skall göra def på i principsamma villkor som gäller för svenska banker. innebäratf de har aff rätta sig efter exempelvis lagen om bankrörelse och lagen omufländska förvärv av svenska företag, vilket enligt utskottets mening kraffigtkommer atf begränsa de ufländska bankernas möjligheter atf skaffa sigekonomiskt inflytande i . Eft av syftena med förslaget är aft undanröja de hindersom finns mot svenska bankers möjligheter aff etablera sig utomlands och därmedge svenska företag den bankservice som dessa i allt större utsträckning frågarefter. Eff av dessa hinder är aff en del länder nu kräver s. k. ömsesidighefnär de skall ge fillstånd för banketableringar. är ett av de fåländer inom som har en negafiv inställning till ufländska bankers möjligheteratf etablera sig i landet. Av det sagda framgår att utskoftsmajorifeten inteinstämmer i vad som sägs i vpk:s reservafion nr 1. I reservation nr 2 menar och moderatasamlingspartiet atf vi utan atf invänta kreditmarknadskommitténs slutbetänkandeskulle ändra def nuvarande fillsfåndsförfarandef vid etablering av bankförefagfill s. k. omvänd behovsprövning. Utskottet fillstyrker här propositionensförslag atf de nuvarande reglerna skall behållas tills vidare, främst medanledning av atf kreditmarknadskommitténs slutliga ställningstagande för hurvillkoren för s. k. oktroj skall utformas ännu inte föreligger. När det gäller ufländska bankers möjligheter atf förvärvaandelar i svenska bankaktiebolag instämmer utskottet i finansministerns bedömningatt def nu infe finns fillräckligt underlag för aft ta ställning i denna fråga.Enligt propositionen kommer dock kreditmarknadskommittén atf fa upp frågan isitt huvudbetänkande. När det gäller möjligheterna för bankaktiebolag attförvärva aktier föreslås att de utländska bankförefagen i princip även på dennapunkt bör behandlas lika med svenska bankaktiebolag. Regeringens hållning närden lämnar tillstånd för förvärv av akfier kommer dock fortfarande att vararestriktiv, och tillstånd kommer i huvudsak endast att medges i företag somavser aff tjäna allmänna gemensamma intressen pä bankområdet. I reservafion nr 5 framhålls atf def är angeläget atfregeringen inleder förhandlingar om möjligheterna för svenska bankeratf etablera sig i . Ufskoffsmajorifefen har här, på grund av kännedomenom afl frågan är aktualiserad på svensk-norsk regeringsnivå, inte funnit någonanledning fill aff föreslå aft göra eff sådant uttalande som begärs ireservafionen. I betänkandet behandlas också två motioner från allmännamotionstiden. I dessa anförs att affärsbankernas val av ordförande inte skallbehöva godkännas av regeringen och aft systemet med stafliga representanter iaffärsbankernas styrelser bör slopas. Utskottet tillstyrkte så sent som regeringensförslag vad gäller godkännande av affärsbankernas val av styrelseordförande.Vid detta tillfälle behandlade också systemet med de statligarepresentanterna i affärsbankernas styrelser. För atf spara kammarens fidhänvisar jag till riksdagsbehandlingen och yrkar avslag påreservafionerna 6 och 7, där dessa frågor behandlas. Med def sagda yrkar jag bifall tillhemsfällan i näringsufskottets betänkande 1984/85:35 i dess helhet och avslagpå samtliga reservafioner som är fogade till betänkandet. Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas vid morgondagens sammanträde. Påmorgondagens föredragningslista upptas socialutskottets betänkanden 28 och 33främst bland två gånger bordlagda ärenden. 16 § Kammaren åtskildeskl.