prot · G80916 · 1984-12-31 00:00:00 — Vem minns infe alla de varsel som präglade många orter i vårt land.Hot om inskränk- ningar iproduktionen förekom. Företagen utnyttjade infe sinkapacifet och hade därmedinfe heller behov av sä mänga människor i arbete som borde vara normalf. Genomden socialdemokratiska politiken efter regeringsskiftet byttes varslen mot aftnäringslivet ökade sin kapacitet. Resultatet pekar på atf man på mångahåll anställer folk i stället för atf varsla om uppsägningar. är ett exempel på hur varsel och uppsägningarhar bytts mot af t man nyanställer människor inofn industrin. Trots detta finnsdef i omkring 1 000 arbetslösa människor, och av dem som söker jobbi industrin i får en av fem arbete, eftersom industrin väljer ochvrakar och tycker att man skall fillhöra en speciell typ av människor för atf.fä arbete. Även om vi då upplever aff den socialdemokratiskapolitiken på en rad områden har varit framgångsrik, finns det problem på mångaandra områden. Därför krävs def naturligtvis fortsatt kamp för en rättvisfördelning av de resultat som människor skapar i gemensamt arbete. För drygt eft år sedan, , diskuterade vivarvspolifiken här i kammaren. Jag pekade då på den oro som människor kännerför jobben i och på de andra varvsorferna. Jag framhöll aftvi i var beroende av den statliga företagsamheten, eftersom varvet,Etri Fönsferfabrik och då svarade för huvuddelen av sysselsättningeni kommunen. Jag pekade i den debatten ocksä på atf statsmakterna har ett ansvarför tryggheten för de människor som arbetar i de här företagen. Vi vet aft beslöt aft skjuta till hundrafalsmiljoner för aff kunna teckna order vid de svenska varven. Trots defta kan mankonstatera aft marknadsbilden är dyster för de svenska varvsföretagen.Jag tror aff def är unikt aft varken eller Uddevallavarvet hartecknat någon ny order - om det inte skett någonfing , Def visar litet grand av hur situationen är för varvsnäringen,trots af t man har skurit ned verksamheten och trots att staten har skjutitfill hundrafals för aff teckna order. Defta leder naturligtvis infe till någonting annat än atfmänniskorna är ännu mer oroliga än de varit fidigare. I Uddevallautmynnar oron i en demonsfrafion, där man pekar på de problem som manupplever och vädjar fill alla politiker aff arbeta för atf klara dessa problem. Vi kän alltså konstatera aft Uddevallavarvefs läge i dagär akut, trots aft man har minskat arbetsstyrkan med omkring 500 personerenligt def beslut som fattade . Det kan ocksåkonstateras aff mänga mindre företag i med anknytning fillvarvsnäringen har varslat om uppsägningar, likaså en indusfri som heterNordverk, Vidare har ledningen för den statliga fönsterfabriken atf fabriken skall läggas ned. Om så sker blir 240 människor utanarbete. Vi hade en diskussion om just Etri Fönster här i kammareni . Jag framhöll då aff def är egendomligt att man vill lägga neden av modernaste fönsferfabriker, som är byggd till enkostnad av 45-50 milj, kr. Det måste vara helt felaktigt att lägga ned enanläggning som har framtiden för sig, inte minst därför aff problemen när defgäller fönsterfillverkningen inte finns i , Vidfönsferfabriken i fillverkas fönster som går direkt uf fill olikaobjekt inom byggmarknaden. Det som är def största problemet påfönstermarknaden är lagerproduk-fionen, och någon sådan existerar inte iUddevallafabriken, Dessutom kan man konstatera aff om fönsferfabriken iUddevalla läggs ned måste det ske nyinvesteringar på andra håll inom en snarframfid för atf man skall kunna klara de anläggningar som finns i vårt land.Därför låter def ganska egendomligt att företagsledningen vill lägga ned denhär fönsferfabriken. Jag kan infe se det som någonfing annat än aff man villgöra kortsikfiga vinster i form av bokslufstransakfioner för aft därmed kunnavisa upp ett bättre resultat än om man hade haft kvar fabriken. Den verklighet som jag har pekat på visar atfdef finns anledning atf vara orolig för människorna i , Infe minst deffaktum att här i kammaren har ställts fyra frågor avrepresentanter för olika parfier om situationen i visar den oro vikänner i den regionen. Därför måste naturligtvis samhällets beredskap vara högnär det gäller atf vidta åtgärder för atf klara situationen för alla demänniskor som verkar i de statliga företagen i , , innan man drog ned verksamheten vidUddevailavarvet, svarade enbart varvet för avindusfrisysselsättningen i kommunen. Om man lägger till Etri Fönster och deföretag som varslar, handlar def om atf i stort sett alla industriföretagi på ett eller annat sätt har problem med sin verksamhet, eftersomden är så intimt knuten till den statliga företagsamheten och varvsnäringen.Detta leder fill slutsatsen atf regeringen aktivt måste medverka till aft lösade här problemen. För def första måste statens företag ta ett ansvar för demsom bor i den här regionen. Man måste medverka till att skapa trygghet ochframtidstro för människorna i , För det andra är det viktigt för regeringen aff medverkatill aff Etri Fönster i bUr kvar, inte minst med tanke på attfabriken behövs , aff def är en ny anläggning och aff def är ettvansinnigt slöseri aft lägga ned en verksamhet som man byggde upp så sent somför fre år sedan. För det tredje är def angeläget aff regeringen medverkargenom aft diskutera med alla de privata företag i vårt land som gör storavinster och som har investeringsplaner för framtiden. Vi kan bara tänka påbiUndustrin, som ju f, n, går bra och som har en del investeringsplaner. Jagtror aft def är angeläget aft regeringen medverkar fill aff diskuteraetableringar i på exempelvis det här området. För det fjärde bör regeringen medverka till aft utveckladef nordiska samarbetet, vilket ligger nära till hands i en sådan region somUddevalla med tanke på närheten både fill och till , Def har i debatten talats om att arbetsmarknadspolifiskaåtgärder måste sättas in, om def sker någonfing, och aff människorna kan pendlafill , Jag vill påpeka att trots de framgångar man har haft iTrollhättan är def infe pendlingsavstånd för alla de människor som har sinnäring i den statliga företagsamheten i , Jag tror aff det ärangeläget aff slå vakt om aff skallvara en bas för , en industriort med självständiga möjligheter fillutveckling, Def bör vara lättare i en situation när vi har fillväxt i samhälletoch vi vet aff def finns investeringsplaner på många håll, har jumöjligheter infe minst genom de hamnresurser som där finns. Människornai ställer alltså stora förhoppningar och naturligtvis ocksåstora krav på att få regeringens stöd för aft klara framfiden. Historiskt kanman konstatera aff socialdemokrafin under alla de kriser som infe minstUddevalla upplevt har slagit vakt om verksamheten i , Därför tror jag- vi lever ju i en fid av fillväxt och investeringsplaner - aft förutsättningarfinns för aff i framfiden, även om framfiden ser dyster uf,skall kunna leva självständigt oeh ge människorna arbete. Vi behöver bara hjälpav regeringen. Vi behöver stöd för atf kunna klara problemen i en besvärligsituation. AnL 79 ALL (m); Jag är naturligtvis starkt medveten om aft def av den allmänpolitiskadebatten blir litet av polifisk pytfipanna sä här pä småtimmarna. Jag kan inteunderlåta aff i hägnet av pytfipannasyndromet kommentera något av vad LennartNilsson sade. Jagtycker aft det är uppseendeväckande atf en socialdemokrat är nödsakad attkonstatera aff statlig företagsamhet misslyckats så kapitalt som i , ILennart anförande fanns ett konsterande som görs alltför sällan närdet gäller statlig företagsamhet och verksamhet som bedrivs utanförföretagsamhetens villkor, nämligen def enkla konstaterandet aft det aldrighjälper med företagsamhet, med så mycket stafUgt stöd som def någonsin går atffå, om def inte finns en marknad för produkterna. Då hjälper varkenlöntagarfonder, regionalsföd eller generositet från regeringen. Vi måste allalära oss den enkla regeln aff företagsamheten existerar på marknadens villkor.Det hjälper inte atf ropa på hjälp. Jag har för avsikt aff i mitt anförande diskutera rättsstats-ideologin.Den sociaUstiska ideologins företrädare har, aUdeles oberoende av vilkenpartipoUtisk dräkt de har burit, givit många exempel på förakt för räffssfafsbegreppetoch för friheten, Def var infe en fillfällighet, herr falman, aft Lenins förstaåtgärd efter den revolutionära segern över tsarens var att förbjudautgivandet av fidningar. Det fria ordet och den fria tanken har allfid varit desociaUstiska systemens främsta motståndare. Ändasedan människan började fundera över statsskickets filosofi och grunddrag harman utgått från att människan har, såsom individ i samhället, rätt till ettmått av rättigheter, av integritet och av självständighet. Den rättsfilosofiskalära som formulerade denna inställning fill människans fri-och rätfigheter haribland kallats för naturrätfsläran. Naturen gav människan som individ dennaförmån av särskilda fri- och rättigheter. Påandra grunder och med andra resonemang har utvecklats andra hypotetiska ochfilosofiska grunder för aft människan skulle ha just ett minimum av rätfigheteroch friheter. Den kristna läran, med kärleksbegrep- 13 protokoU 1984/85:15-16 pet ochförlåtelsen som främsta inslag, har använts som förklaring till och grund förmänskliga fri- och rättigheter. I många internationella överenskommelser i vårtid ges dessa fri- och rättigheter en central ställning. Man kan gott hävda attdef internafionella samfundets grundstomme vilar på respekt för de mänskligafri- och rättigheterna. Ett centralt element i dessa fri- och rättigheter, varesig de grundas pä naturrätfens lära, kristendomen eller allmänna politiskaideologier, är att människans frihet inte får beskäras förbi en viss yttregräns och att - och det är kanske det mest väsentliga - människans fri- ochrättigheter garanteras av en fri domarkår i en fungerande rättsstat. Mänskligafri- och rättigheter kan inte existera i en stat som inte hyllar rättsstatensprinciper. I en rättsstat avgör en fri och obunden domare om statengått den enskildes rätt för när. I en rättsstat ges i lagstiftning ochkonstitution lagbestämmelser om de mänskliga fri- och rättigheterna. Den svenska rättsutvecklingen ochutvecklingen av svensk rättsfilosofi avviker inte från def internafionellamönstret. Svenska rättsfilosofer, jurister och polifiker har hittillsrespekterat de mänskliga fri- och rätfigheterna och nödvändigheten av attgarantera dessa genom ett rättsstats-system. Det är emellerfid, herr talman, mycket intressant attnotera atf två framstående svenska rättsfilosofer, som fillsammans har kallatsför Uppsalaskolan, nämligen oeh hans efterföljare här i minns dem kanske ännu - accepterade infenaturrätfsläran, utan formulerade i stället en lära som utgick från atf de mänskligafri- och rättigheterna gjordes beroende av statsmaktens lagstiftning,Lundsfedt och förnekade båda energiskt nafurrätfsbegrep-pet. Detintressanta är aft dessa rättsfilosofer som förnekade nafurräften om människansrätt fill fri- och rättigheter båda var socialdemokrater. Det finns en klar och tydlig utvecklingslinje frånLundstedts poUfiska gärning - där han alltså framhöll statsmaktens dominansöver den enskilde -fill den socialdemokrafiska partikongressen 1969, dåjämlikhefsbegreppef lyftes fram. Jämlikhet i socialisfisk mening kan infeexistera utan atf statsmakfen utövar tvång, Jämlikhefskampanjen passar därförväl ihop med rätfsfilosofiska socialdemokrafiska samhällssyn, Def ärstatsmakten som bestämmer den enskildes rätt, Def finns för en socialdemokratingen självklarhet i kravet på att en enskild individ skall ha en skyddadsektor. socialdemokrafiska kongressbeslutinledde konfrontationens tidevarv i svensk politik, Socialdemokrafin synes haövergivit folkhemsfanken och slagit in på tvångets väg, ett tvång som blevnödvändigt för aft driva jämlikheten längre, JämUkhefen är i sig en motsägelse. Människor föds infelika. Om människor skall drivas fUl likhet måste det ske med tvång, som statenmåste tillhandahälla. Ju längre jämlikhetsfvångef skall drivas, desto störreblir kravet på tvångets kraft och på tvångefs omfattning mot fler och flersamhällsgrupper. Den socialdemokratiska poUtiken efter 1982 har om och om igen visat attden socialistiska ideologin känner förakt för den enskildes begäran omintegritet och frihet, I cyniska turneringar försöker socialdemokratinsföreträdare förneka innebörden av frihefsbegreppet. Genom falsk lek med ordförsöker socialdemokraterna förvända synen på den svenska väljaren.Socialismens företrädare i talar med delad tunga - de bekänner sigtill frihetsideologin, men ägnar sin kraft ät att förtrycka friheten. Närregeringen nu lägger fram sitt program mot ekonomisk brottslighet är def ännueft bevis på socialismens vilja aff alltid tvinga den enskilde till förlust avfrihet och rättigheter när det allmänna ställer krav. Socialismens företrädaresaknar uppenbarligen förmåga aff inse att det allmänna bär ett eget ansvar förgenomförbarhefen av dess beslut. Ominte folket accepterar det som bestäms av den politiska makten, revolterarfolket genom aff sätta sig över lagarnas innehåll. Denna enkla sanning bär isig lösningen på de samhällsproblem som vi alla vet finns och som vi allautfäst oss aff bekämpa. Genom aft ge folket lagar och regler som allmäntaccepteras kan den politiska makfen försäkra sig om aft dessa lagar och reglerefterlevs. Regeringensåtgärdspaket mot den ekonomiska brotfsUghefen, liksom regeringens skatfeförslagoch andra förslag om reglering, innebär individens fortsatta förlust av fri-och rättigheter och kollektivens övertagande av mer och mer makt. Det är kanske nödvändigt aff ge exempel på grunderna för mina slutsatser.Den socialdemokrafiska regeringen föreslår i sitt åtgärdspaket att envar somviU driva rörelse inom restaurangbranschen, transportbranschen, bilbranschen,schaktbranschen eller sfädbranschen måste vara beredd pä aff vara misstänkt förbrott redan då han bestämmer sig för aff börja sin verksamhet. Det åligger ennämligen atf visa sig fri från brott oeh misstanke om brott, innan man får siftnäringsfiUstånd. Kan socialismens syn på individen avslöjas mera uppenbart ängenom defta förslag? Socialdemokraternas frihefssyn har avslöjats av ett blänkav skarpt motljus. Ett annat exempel är denfvångsanslufning som nyUgen diskuterades här. Ytterligareett exempel är de socialdemokrafiska organisationernas förhållande tillStockholms-Tidningens obestånd och de åtgärder som företogs i samband därmed. Jaghar i min verksamhet fått se hur bönder och småföretagare,pressade av höga räntor, höga kostnader och mängder av regleringar, kämpat föraft klara sin rörelse när obeståndet stått för dörren. För de allra flesta avdem har def varit en självklarhet aft fylla sin samhällsuppgift genom att,långt utöver gränsen för den egna förmågan, fortsäfta verksamheten i hoppet attmorgondagen skulle tillföra dem möjligheter aff klara rörelsen och därmed sysselsättningenoch de många intressenternas risktagande. Jag har kunnat se aff deoffrat alltför mycket i sina försök aff rädda dödsdömda företag. När de socialdemokratiskafolkrörelserna konfronterades med Stock- holms-Tidningeris obestånd tvekade de inte. Statsministerntyckte det var eft enkelt problem: "Def fanns inga pengar mer," Tänkom def var så enkelt, statsminister ! Tänk om borgenärer skullenödgas acceptera aft företagare när det passade dem blott konstaterade att"def finns inga pengar mer"! Än värre är väl egentligen den lättsinniga och synnerligenegoistiska syn ägarna visade på den obeståndssifuafion, Stockholms-Tidningenhade hamnat i, genom atf utnyttja samhällets presstödssystem för att förläggakonkursen till eft ögonblick som var lämpligt med hänsyn fill obeståndetsomfattning. Allra mest cyniskt var kanske aff låtaStockholms-Tidningens ledning verkställa en sfor utbetalning till ett avfolkrörelserna, socialdemokrafin och fackföreningarna ägt företag, , hellreän aff försöka skydda de prenumeranter som hade stöttStockholms-Tidningen, I en stat där rättsstatens principer övergesoch där rättvisan sätts på undantag, där blir medborgarna samhällets fiender.En polifik sådan som den som beklagUgfvis bedrivs av densocialdemokrafiska rörelsen i rätfssäkerhefsfrågor och i infegrifefsfrågorleder fill ett främlingskap och ett motsatsförhållande meljan enskild ochkollekfiv, mellan enskild och samhälle, och föder brist på den respekt förrättssamhället som utgör underlaget för vårt samhälle. Denna brist på respektleder till uppfattningen aft def är fillåtet för den enskilde medborgaren afffa rättvisan i egna händer och gynna egna intressen, på samma sätt som statenoch den nuvarande regeringen beklagligtvis gör. Kampen mot den ekonomiska brottsligheten måste föras medmedel som på nytt närmar medborgaren till samhället och som ökar hans känslaför den självklara lojalitet mellan enskild och samhälle som utgör grundvalenför vårt samhälle. AnL 80MONA (): Jag tänkte försöka beskriva min upplevelse avden politiska debatten . Jag skall börja med en berättelse om en litenpojke som fick frågan av mig om vilket drömjobb han ville ha. Efter mycketfunderande sade han: "Ett beredskapsjobb på vårt dagis," Infe ens idrömmen hade han något fast jobb. Detta exempel visar hur allvarligarbetslösheten och speciellt ungdomsarbetslösheten är. Det visar också hurlångt ned i åldrarna oron sprider sig. För en socialdemokrat finns def ingen vikfigarefråga än aft skapa en sådan ekonomi atf allas drömmar innehåller också fastajobb. Vi har kommit en liten bit på den vägen under de här tvååren av socialdemokratiskt regeringsinnehav, men def är långt kvar. Ungdomsarbetslöshetenär alldeles för stor så länge det finns en enda ungdom som förvägras rättenfill aff vara med och bygga landet. Men alla, inkl, dagens ungdom, inser aftdetta tar sin tid. Därför är det oerhört viktigt atf politiken inriktas på attsamhället i vänfan på aff den ekonomiska utvecklingen skall.slå igenom ställerupp för ungdomarna och visar dem aft man far sitt ansvar för aff dagens generation också får sin plats i samhället oehfår större chans till ett fast jobb. Här vUl jag nämna ungdomslagen. Som princip ser jag demför def första som eft sätt aft ge arbete i stället för passivt bidrag. För defandra ger de en arbetsUvserfarenhet som gör def lättare aff komma in på denordinarie arbetsmarknaden. För def tredje visar def aft politiken inte enbarthandlar om avlägsna mål utan också om konkreta åtgärder . Ungdomslagen har gett 44 000ungdomar ett jobb och arbetskamrater. Nära hälften av dessa gick efter sin tidi ungdomslagen direkt till den öppna, ordinarie arbetsmarknaden. En rapport som utarbetats av visarocksä aff def är ovanligt aff man utvecklar arbetsuppgifter enbart för aft geungdomar i ungdomslagen nägon sysselsättning, I stället verkar def storaflertalet arbetsuppgifter enligt denna rapport vara både meningsfulla ochvärdefulla. Däremot vill många ha full arbetsdag, och def är ju förståeligt. Denna i grunden positiva syn på ungdomslagen som etthandfast försök aft hjälpa ungdom till fast arbete stämmer ocksä väl med vadjag själv möter vid kontakter med ungdomar i skolor och på andra ställen, Atfmoderaterna litet föraktfullt kallar detta en "terapikedja" reagerarjag och många ungdomar med mig mycket kraftigt emot, Aft t, ex, arbeta med vårdav barn eller gamla är knappast terapi. Om ungdomarna kan ge denna vård i formav fasta jobb, är det desto bättre. Men i väntan pä det är ungdomslagen bättreän kontanfstöd, och moderat polifik lär knappast göra def lättare för dagensungdom. Ungdom och politik är ett ofta diskuterat område. Det sägsatf ungdomar föraktar polifik och politiker, aff de inte tror aftpolitiken löser deras problem och atf polifiker är detsamma som byråkrater.Till viss del kan jag förstå dem som känner så här. Mycket är engenerationsklyfta som allfid funnits och allfid kommer aff finnas. Men vad jagvill fa upp är sätt att spela på dessa känslor i syfte aftfillgodose sina egna politiska mål. När man vänder sig fill dagens ungdomar är def oerhörtviktigt att polifiken handlar om visioner och de konkreta vägarna aff nå målen,aff man infe förleds tro att ungdomarna är naiva eller dumma och att man ärseriös i sift politiska budskap, Def här trodde jag var självklarhefer. Döm dåom min förvåning när jag pä en skoldebatt fick se unghögernssenaste affisch, som glatt utropar: I ett socialisfiskt fär du varkenbyta tandkräm eller regering. På vilket sätt ökar sådana budskap polifikenstrovärdighet? På vilket sätt minskar sådana budskap eft eventuelltpolitiker-förakt? Tvärtom tror jag aft det förolämpar ungdomar som grupp,likaväl som det skadar politiken som sådan. Politik är den väg vi i ett demokratiskt samhälle har affpåverka säväl vår nutid som vår framtid. Att så många som möjligt delfar ipoUtiken är också eft önskemål, och för det har alla partier ett stort ansvar.Det är då viktigt på vilket sätt vi agerar, kanske speciellt gentemotungdomarna. För osssocialdemokrater är ungdomar en av de viktigaste fillgångar ett samhälle har - ungdomar som tror på framfiden och pä sinegen möjlighet atf påverka sin vardag, ungdomar som blir tagna på allvar. Låtoss därför slippa såväl ferapikedjor som tandkräm i den politiska debatten! Dettror jag både ungdomarna och politiken förtjänar. Vad debatten i stället skall handla om är vilkenregering som har den handlingskraft som krävs för atf bl, a, komma närmare eftsamhälle med full sysselsättning. Det är då viktigt aft jämföra de sexborgerUga åren med sina fyra regeringar med våra två socialdemokrafiska år ochse vad som faktiskt har hänt, aft jämföra polifisk vilja och politisktresultat. Då kommer fill korta. Men def är lika viktigt aff stå upp fill försvar förpolifiken. Alltför ofta börjar moderata debattörer ute sina anföranden medorden; Vi har,för mycket poUtik här i landet. Politik är inte bara aft stå här och prata mitt -polifik är också människor som samlas runt gemensamma intressen, Polifik ärmänniskor som vill förbättra sina egna eller andras situafion, Def kan vialdrig fä för mycket av. Tvärtom, fler måste delta i polifiken. Vill man def,bör man nog från moderat håll vara aktsam med hur man vänder sig tillungdomarna. Avslutningsvis, herr falman, vill jag uttrycka en optimisminför framtiden i värt , Vi har kommit långt på vägen mot ett socialtoch politiskt demokratiskt samhälle. Vi far nu också steget mot den ekonomiskademokrafin. Men vi hittar också nya sätt att lokalf fa ansvar, aft omvandlamisstro till engagemang och aff ge polifiken nya uttrycksformer, Defta gällerinte minst ungdomarna. Här är socialdemokraterna och folkrörelserna i allrahögsta grad med. Det startas egna företag, ungdomskooperativ, föreningsgårdar,mediaverkstäder, m,m,, m.m. Här finns framfidstron, här finns ungdomarna, ochhär finns politiken, Alla dessa tre skall vi vara rädda om. AnL 81STEN () replik; Jag vill gärna för påpeka aff denensidiga satsningen på ungdomslagen har inneburit aft man trängt uf andraalternativ - jag tänker då på bl, a, ungdomsplatserna och enskildaberedskapsarbeten, som i sig inneburit ett värdefullt inslussningsmomenf,eftersom de redan från början varit lokaliserade fill det reguljäranäringslivet. Vidare har socialdemokraterna gått ifrån riksdagsbeslutetom en starkare inriktning mot den enskilda sektorn. Man har infe hellerförstått innebörden i kompromissen med övriga parfier, att ungdomslagen skalltillgripas i sista hand och först när alla andra möjligheter har uttömts. Den här frendmässiga utvecklingen - som jag också belystei mitt anförande - mot allt flera konstgjorda och mindre fasta arbeten kommeraft förstärkas. Jag frågar : Vad är det för logik i atf med högskaftepoUtikoch andra åtgärder först slå ut rikfiga jobb för att sedan använda deskaftemedlen till aft finansiera konstgjorda arbeten via AMS? Jag tror, herr falman, atf socialdemokraterna är påkatastrofkurs om de infe inser aff def enskilda näringslivet måste ges bättreförutsättningar för aff beredafasta arbeten inom def reguljära arbetslivet.