prot · G809126 · 1984-12-31 00:00:00 — Sedan påpekade att vi från folkpartietville ha kvar den statliga regleringen av skolchefstjänsterna. Han betraktadedetta som inkonsekvent. Jag nöjer mig med att säga att jag tycker att man möjligenkan tala om en annorlunda konscker jag inte att det behöver vara fråga ominkonsekvens om man från statens sida ställer behörighetskrav även om man integer några statliga resurser till tjänsterna. När det gäller förstärkningsresursens användning tyckerjag att det är viktigt att vi ger möjlighet för kommunerna att själva helt ochhållet bestämma över den del av resurserna som icke är specialinriktad. Jagtycker inte att det finns någon anledning att ytterligare inskränka påmöjligheterna för de lokala myndigheterna att fatta beslut. Skulle man vilja ha20-grupper över t. ex. eller en hel årgång på ett stadium, tyckerjag inte att det skall behöva vara något hinder om man sei" en möjlighetatt använda resurserna på det sättet. Vidare sade att vifrån har gjort stort nummer av frågan hur man skall kunna lösaproblematiken med de övertaliga lärarna. Jag undrar om vi har gjort så stortnummer av det hela som har gjort. Det pågår en kampanj, kanman nästan säga, där man bl. a. tagit upp den här frågan. råkar lärarnasönskemål sammanfalla med de motionskrav som vi ställde . Det kannaturligtvis frågas hur långt man kan sträcka sig när det gäller attsysselsätta de här lärarna. Jag tror inte att det är möjligt att sysselsättaalla. Just därför att vi har svårt att överblicka det hela anser vi att dettaär en fråga som och tillsammans börlösa. 9BJÖRN (vpk) replik: ställde en rad intressantafrågor om alternativ i utbildningspolitiken. Jagskall därför fattamig kort för att ge honom möjlighet att utveckla dessa frågor. Jag har en fundering. Vi vet att vi inte är överens omdetta med individuell timplanejämkning, eller kvarsittning som det kallas iandra sammanhang. Anslag till grundskolor m. m. säger att individuell timplanejämkningskall ses som ett erbjudande. När jag får ett erbjudande vet jag att jag harrätt att tacka nej till det. Min fråga till är: Har eleven i skolanrätt att tacka nej till erbjudandet om individuell timplanejämkning? Kan elevenanföra skäl -t. ex. att eleven har lång restid, att eleven har sociala skäleller att eleven känner sig utanför gemenskapen i skolan - mot att delta idenna individuella timplanejämkning? Om jag som elev inte klarar av skolan riktigt, beroende påatt jag känner mig främmande för den kunskapsförmedlande inriktning som skolanhar, blir väl inte den kunskapsförmedlande inriktningen mer attraktiv för migsom elev efter halv fyra ? 10GEORG () replik: En rad intressanta frågor har ställts tillmig. Men om tiden är knapp för närdet gälleratt svara på minafrågor är den ju ännu knappare för mig, eftersom jag har att svara på fyraledamöters frågor. Till vill jag upprepa frågan om kvaliteten.Drabbar det inte undervisningen om man skär bort så pass mycket resurser frångrundskolan som faktiskt föreslår? Det handlar ju inte bara ompengar, utan det handlar faktiskt också om personella resurser. Pengaromvandlas ju i de flesta fall till personella resurser i skolarbetet. MenarBirgitta Rydle att ni med era besparingskrav inte rubbar och försämrarkvaliteten i skolan? Sedan frågar vad socialdemokraterna villspara på . diskuterar vi nästa budgetår, och i betänkandet harredovisats partiernas alternativ - det är det vi diskuterar. säger beträffande den samlade skoldagenatt det är viktigt att prioritera och att 42 miljoner inte betyder så mycketför kommunerna. Jag vet inte det. Jag tror att kommunerna har varit angelägnaom att få de här pengarna. Dessa pengar har varit en viktig stimulans förkommunerna när det gäller att utveckla metoder för samlad skoldag. Man kan fråga sig vad 30 miljoner betyder för mindreskolenheter med en kraftig elevminskning. Problemen med små skolenheter får manbrottas med på många håll, även i tätorter. Vad betyder 30 miljoner, som niföreslår? Det är ändå inom ramen för ett samlat statsbidrag till kommunerna på13 miljarder. hänvisar till Lgr 80 som togs fram under denborgerliga regeringsperioden som ett uttryck för en samlad borgerlig politikför . Finns denna gemensamma syn och uppslutning bakom Lgr 80? Detär en fråga till samtliga borgerliga partier i . Jag har uppfattat detsom att det knakar i fogarna i detta hänseende. frågar om den individuellatimplanejämkningen. Jag vill varna för att nu rubricera den individuellatimplanejämkningen som kvarsittning och därmed stämpla den som någonting somman bör försöka undvika och undkomma. Denna timplanejämkning bör naturligtvisså långt som möjligt ske i nära samråd mellan lärare, elev och föräldrar. 11KERSTIN () replik: Det är riktigt som sade - ochsom jag själv också sade tidigare - att det här gäller att prioritera. Man kannaturligtvis säga att bidraget till den samlade skoldagen - om 42 milj. kr. - är mycket pengar. Men man kan också säga att debestämmelser som reglerar detta i och för sig är ganska krångliga och ävenkostnadsdrivande. Det innebär att kommunerna i sin tur kan behöva satsa minstlika mycket av de kommunala pengarna. När det gäller de 30 miljonerna som är av avsedda attanvändas för att bevara nu befintliga skolenheter har man mera varit inriktadpå undervisningssituationen. Då har man att prioritera och att fråga sig vadsom är viktigast, att kunna ha en skola kvar för undervisning i bygden elleratt satsa pengar på sysselsättning av annat slag, vid sidan av undervisningen?Vi har valt att göra den prioritering som framgår av våra reservationer. Jag har inte hört framföra några idéer närdet gäller bevarande av de små skolenheterna - trots att han måste vara likaoroad som vi över utvecklingen. Anslag till grundskolor m. m. 12 () replik: Jag har ställt två frågor till GeorgAndersson, men har inte fått svar på någon av dem. Den första frågan ställde jag i mitt inledningsanförande.Jag frågade om socialdemokraterna accepterade det verkliga förhållandet, attmänniskor -elever - inte är olika värda därför att de vill utvecklas olika. Den andra frågan ställde jag i min replik. Frågan gälldeom socialdemokraterna anser att lärare som undervisar i t. ex. svenska och historiaeller i bild och musik inte är kapabla att inom ramen för sin undervisning geeleverna insikt i och förståelse för kulturen. Nej, , våra förslag till indragning avvissa anslag drabbar inte undervisningen. De är utformade på ett sådant sättatt själva undervisningssituationen skall undantas. De satsningar som vi närdet gäller det här betänkandet säger nej till är temporära satsningar - t. ex.de på lågstadiet -och det kan inte, tycker vi, förändra den grundläggandeorsaken till dagens problem. Sedan sade att detär nästa års budgetproposition vi nu håller på att arbeta med. Det är detförvisso, men efter valet börjar arbetet på en ny budgetproposition, och detskulle vara intressant att veta vad socialdemokraterna kommer att föreslå förnedskärningar i den, om de sitter kvar vid makten. 13LINNEA HÖRLEN (fp) replik: När det gäller Lgr 80 och uppslutningen kringden tror jag att farhågor är tämligen obefogade. Vi har juhaft anledning att diskutera detta i en tidigare debatt här i , ochjag ser de olikheter som finns mellan de borgerliga partiernahuvudsakligen som olikheter i fråga om besparingar. Besparingarna är planerademed utgångs- Anslag till grundskolor m. m. punkt i det statsfinansiella läge vi nu befinner oss i. Om framtiden kan vi naturligtvis aldrig sia - på annatsätt än att vi vet att vi liksom i det förflutna alltid måste vara öppna föratt göra de förbättringar i vårt skolsystem och i våra beslut här i riksdagensom kan föranledas av de omständigheter vi hamnar i. Det kan naturligtvisfinnas möjligheter till förändringar på detta område, men vi kan inte idagsläget yttra oss om hur de skall utformas. 14 (vpk) replik: I sittinledningsanförande sade att han är medveten om atttimplanejämkningar innebär en del svårigheter. Sedan sade han - vilket jagkommenterade i min första replik - att man skulle se timplanejämkningarna somett erbjudande. Om de skall ses som ett erbjudande står min fråga tyvärr kvarobesvarad: Har eleverna rätt att tacka nej till ett sådant erbjudande, t. ex.på grund av att de har lång resväg till skolan eller för att de känner att dehamnar utanför gemenskapen med sina skolkamrater om de är med i denindividuella timplanejämkningen? Jag vet att vi i grunden inte är överens, menlåt oss ändå göra klart hur villkoren för eleven ser ut när det gällertimplanejämkning. Kan en elev i anföra skäl mot en individuelltimplanejämkning och tacka nej till erbjudandet? Om eleven inte kan tacka nej,skall jag framöver försöka låta bli att lyssna på erbjudanden från GeorgAndersson. 15GEORG () replik: Jag ställer en direkt fråga till KerstinGöthberg: Vill inte längre vara med och stimulera en fortsattverksamhet med samlad skoldag? Bidraget är ju att se som ett stimulansbidrag,och jag trodde att vi var ganska överens om att den samlade skoldagen i sigändå var en bra ordning. Att den sedan kostar pengar för både stat och kommunär ett allmänt problem som vi har att brottas med. Men vill vi stimulera, måstevi också visa det på ett eller annat sätt. När det gäller glesbygdsskolor och små skolenheter arbetarregeringen på ett nytt statsbidragssystem. Jag varnade i mittinledningsanförande litet grand för de glada tillrop med vilka man på vissahåll hälsade förslaget att nu införa ett renodlat elevbaseratstatsbidragssystem, enligt vilket kommunen får en peng för varje elev, oavsettom han bor i eller i . Om ett sådant system renodlades, skulledet innebära svårigheter för glesbygderna. Jag visade nog omsorg om glesbygden,som jag också har en viss erfarenhet ifrån, ger mig anledning att ställa frågan om Lgr80 till . säger att jag har obefogade farhågorbeträffande uppslutningen bakom Lgr 80. Jag har upplevt attacker på intesom en diskussion om 100 eller 200 miljoner - hur väsentlig den diskussionen änär -utan framför allt som attacker mot sammanhållna högstadium.Moderaterna vill nu riva upp högstadiet och linjedela det. förlärlingsutbildning direkt efter årskurs 8. accepterar dessutom attelever lämnar - ja, stimulerar dem närmast att göra det. Kvarstår uppslutningen bakom Lgr 80? Det vore jätteroligtom så är fallet, men jag fortsätter att hysa farhågor så länge jag inte harfått försäkringar från . Jag har uppfattat att moderaternasrivstart, om de får regeringsmakten, i hög grad kommer att handla om att rivagrundskolans nuvarande konstruktion. Det tog upp beträffande jämkad timplan ochlång resväg är just ett av de problem som man praktiskt stöter på. De eleversom åker skolskjuts måste naturligtvis resa när skolskjutsen går.Skolskjutsarna måste hållas ihop på det sättet. Det problem som aktualiserade måste vikonkret bearbeta. Detär att göra det för lätt för sig att bara säga: utanförtimplanen. Grundidén måste naturligtvis vara att ge mera tid för dennainlärning av baskunskaper och att, så långt möjligt, göra det utan attinskränka på andra ämnen. Det måste också ske i former som medverkar till atteleven känner motivation för att delta i denna undervisning. Talmannen anmälde att BirgittaRydle och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. inledde sitt anförande medatt påpeka att vi har en i huvudsak god skola. Jag tycker att det är ettväldigt viktigt påpekande. Vi har en grundskola, som ger sina elever merkunskaper än någon tidigare skola har givit sina elever. Vi har bra lärare iden svenska skolan. Det råder dessutom en stark optimism ute i det svenskaskolsamhället. Jag har under många resor i landet och besök i skolor haftmöjlighet att konstatera detta. Bara har jag varit i iEslövs kommun och i i kommun. Det är skolor med en aktivutvecklingsverksamhet, där man månar om sina elever och söker skapa den godapedagogiska och sociala miljö som vi vill ha i skolan. . Grundskoleavsnittet iårets budgetproposifion markerar tre huvudlinjer när det gäller skolpolitikensförbättring och utveckling framöver. Den första är den somhandlar om en skolaför alla, en mycket bestämd kamp mot det som kallas utslagning på högstadiet.För att kunna genomföra denna kamp, måste man uppmärksamma skolans pedagogiskaoch sociala miljö samt skapa ett gott klimat att arbeta i för skolans eleveroch personal. För att klara kampen mot utslagning behöver vi förstärka lärarnasspecialpedagogiska utbildning. Vi behöver införa en effektivarekunskapskontroll. Vi måste se till att eleverna får tillräckliga kunskaper föratt kunna gå vidare till nästa stadium. Vi har i detta avsnitt också tagit upp ett resonemang omtiden såsom en resurs i skolan. Det är symptomatiskt att de som harskolerfarenheterna något decennium eller mer bakom sig föredrar att i varjediskussion i detta Anslag tiU grundskolor m. m. Anslag till grundskolor m. m. avseende betrakta skolan såsom straff. När vi talar omtiden såsom en resurs i skolan när det gäller att ge de elever som så behövermer tid för att lära sig, är inte avsikten att straffa dem. Den är att ge demden tid som de faktiskt behöver i insikt om att en lärare möjligen på tvåtimmar kan lära en elev mer än två lärare . Man kan inte införa enform av prestationskrav när det gäller undervisningstiden som om det handladeom att snabba upp tillverkningsprocessen i en industri. Vad vi i regeringen har utgått från när vi lade fram åretsbudgetproposition är att det som står i läroplanen är vad man behöver lära sigför att få en tillräcklig kompetens innan man går ut i livet. Därför avvisar vimycket bestämt tanken att man skulle kunna tillgodose kraven på måluppfyllelsegenom att sänka kraven eller, som det sades i en moderatintervju för en tidsedan, genom att ha ett A- och ett B-lag i skolan, eftersom en del elever måsteha lägre krav på sig. Man tillgodoser inte kraven genom att sänka dem. Manskall inte ordna höjdhoppstävlingar och lägga ribban på marken för somliga. Denpolitiken kan socialdemokratin aldrig medverka till. Den andra huvudlinjen i årets budgetproposition i dettastycke handlar om kulturens ställning i skolan. Det är viktigt att den stärks, intebara av det skälet att kulturen behöver bli "informerad om'" åteleverna, utan också därför att vi måste ge våra barn delaktighet i det som ären gemensam kulturbas, kunskaper om ett gemensamt kulturarv och densjälvständighet som de behöver för att själva kunna orientera sig ikulturlandskapet. Av den orsaken har vi på punkt efter punkt lagt förslag förstärkning och fördjupning. Det gäller en utökning av timantalet isvenskämnet, en medverkan till en klassikerutgivning för skolbruk och en omfattandekulturverksamhet i skolan, som naturligtvis inte är till för att kompenseralärares påstådda ointresse. De har ett mycket stort intresse för kulturen. Detär för att möjliggöra för kulturens institutioner och organisationer utanförskolan att i ökad utsträckning kunna komma in i skolan och möta dess elever.Det är därför vi föreslår satsningen på kulturverksamhet, och därför är detviktigt att den får minst den volym som har föreslagits. Vi pekar också från regeringens sida på vikten av att defria aktiviteterna ges en klar kvalitetsprägel och kulturinriktning. Vi harfört resonemang om de estetiska ämnenas innehåll. Det är viktigt att virespekterar ämnen såsom musik, bild och slöjd samt naturligtvis också den delav idrottsämnet som utgörs av gymnastik för deras estetiska och kulturellakvaliteter. Kunskapsinnehållet i de estetiska ämnena är ju inte de i och försig mätbara kunskaperna om när enskilda kompositörer kan ha fötts ellermöjligen dött, utan kunskapsinnehållet i de estetiska ämnena handlar om förmågatill upplevelse och förmåga till inlevelse. Kultursatsningen i skolan är i hög grad ett bidrag iarbetet på att stärka humanismens ställning. Det är att ge skolans elever enmänsklig kompetens vid sidan av den personliga kompetensen, som kunskapsinhämtandeti övrigt ger, vid sidan av den yrkeskompetens och medborgarkompetens som andradelar av skolans arbete kan ge dem. Den tredje linjen i budgetpropositionen är den som handlar om hemspråksundervisningen,där invandrarelevernas ställning klargörs och stärks. Också där hävdas myckethöga kvalitetskrav under iakttagande av att de mål vi vill uppnå är den aktivatvåspråkigheten, som bör vara tvåspråkig-het i dess egentliga mening. Också idet avsnittet har vi fört resonemanget om tiden som en resurs. Vi föreslog-ochvi hade möjlighet att diskutera detta vid en riksdagsdebatt - att deelever som har hemspråksundervisning skulle, där det var lokalt möjligt exempelvismed hänsyn till skolskjutsar, kunna få sin hemspråksundervisning utanför denordinarie timplanen. Därigenom skulle man kunna ge dem den ytterligare kunskapde behöver. Också där har den litet inkrökta och gengångaraktiga diskussionenom skolan som straff förts av vissa debattörer. Jag vidhåller emellertid att viskall vara beredda att ställa tiden till förfogande som en resurs i skolan ochvara beredda att förklara detta för dem som möjligen tycker att det skulle varabekvämt att slippa vara kvar i skolan för att lära sig. Budgetförslaget i detta stycke utgår från en tilltrotill skolans organisation och till dess personal. Det utgår från en övertygelseom att skolan har resurser. Men vi måste hushålla med dem. Av det skälet har viinga möjligheter att lägga fram förslag om minskade klasstorlekar. Samtidigthar jag anledning att här klargöra att det inte finns några planer frånregeringens sida att öka klasstorlekarna. Vid underhandsresonemang och av visstredovisat utredningsmaterial har man kunnat få föreställningen att planer påatt höja lågstadiets delningstal har diskuterats. Några sådana planer finnsinte. Budgetförslaget utgår också från en tilltro till skolanspersonal och markerar att lärarnas ställning behöver uppmärksammas och stärkas.De som arbetar som lärare i skolan måste känna det omgivande samhällets tillit,om de skall kunna ta sitt yrkesansvar. Detta är viktigt att slå fast. Vidare utgår budgetförslaget från en tilltro till skolanselever. Det är oerhört viktigt att understryka detta. Varje elev som kommertill skolan måste mötas med en grundläggande tilltro till hans avsikt ochvilja. Skolan måste möta alla sina elever med respekt för deras ambition ochförutsätta att de vill och bjuder till. Detta är ytterligare ett sätt att skapadet goda pedagogiska och sociala klimatet i skolan. Först om vi uppfyller detkan vi få vår skola till den goda folkskola vi vill ha. Vi behöver ha dengemensamma sammanhållna . Det är bara den som för en liten nation,ett litet folk kan ge en gemensam kulturbas. Och denna gemensamma kulturbas göratt vi kan vinna nationell gemenskap och individuell tillfredsställelse i våraliv. Anslag till grundskolor m. m. 17BIRGITTA RYDLE (m) replik: Inte heller vi moderater vill säga annat änatt den svenska skolan är bra, men ambitionen måste ju vara att en bra skolabåde kan och skall göras bättre. talade inledningsvis mycket fint om skolansom miljö. Jag skulle vilja ställa en fråga till . I inledningentill bil. 10 till budgetpropositionen säger : "Jag vill härsärskilt fästa A nslag till grundskolor m. m. uppmärksamheten på en avgörande faktor, nämligenskolpersonalens förväntningar på elever från olika socialgrupper och densjälvuppfattning som barn har eller får beroende på hur skolans personalbemöter dem .lett system med stor lokal frihet och behovsinriktadresursfördelning är det nödvändigt att göra all skolpersonal medveten om dessasamband."" Ursäkta mig, herr skolminister, men jag förstår inte vadsom menas med detta uttalande, och det vore intressant att få en förklaring. 18 (vpk) replik: är en dålig lyssnare. Hanförsöker här att insinuera att jag skulle se skolan som en bestraffning, baradärför att jag har uttalat viss kritik mot individuell timplanejämkning. Vi serfördelar med att så långt som möjligt pröva varje förslag och idé som gereleverna möjligheter att vara tillsammans i skolan och att delta i sammaundervisning. Vi menar att eleverna har såväl rättigheter som skyldigheterockså när det gäller individuell timplanejämkning. Om denna skall ses som etterbjudande, skall man också ha rätt att tacka nej till den med anförande avsociala eller andra praktiska skäl, . Vad gäller att se tid som en resurs vill jag sägaföljande: Ja, men till tid sätter man rum, och rum är volymer-och volymerfyller man med någonting. Då är det kanske också nödvändigt att återkomma medförslag till förstärkta resurser till dem som behöver resurser. Det är alltså inte fråga om att vieller jag ser skolan som en bestraffning, även om jag gick i skolan , på 1960-och 1970-talen, Men jag har ändå, , en visserfarenhet av individuell timplanejämkning. Vi kunde under en onsdagseftermiddagdrabbas av individuell timplanejämkning till en del i matematik, i fysik, ikemi, i svenska eller i tyska. Det enda som detta egentligen ledde till - jaghoppas att det inte är det som är meningen med det nu aktuella förslaget - varatt vi lärde oss klockan grundligt. Nej, , jag tror inte att jagär en dålig lyssnare. Tvärtom hör jag på mycket noga, och det kan möjligen varaförklaringen till att jag emellanåt gör invändningar som den som har uttalatsig inte gillar, Jag har gång på gång mött detnyss anförda argumentet mot förslaget om att tiden skulle kunna vara en resurs.Det gäller då alltid problemen med skolskjutsar - barn som känner sig utpekadeoch inte vill bli skjutsade. Jag har haft anledning att säga att vi kanskebehöver göra upp med den något förlegade attityden att skolan faktiskt skullevara ett straff. Jag har sagt att det är möjligt att göra det inom ramen förden samlade skoldagen, varigenom man mera odramatiskt än på annat sätt kangenomföra en individuell timplanejämkning. De människor som brukar tala om att detta är besvärligt ärnämligen' desamma som de som brukar säga att man måste ta hänsyn till att barnlär sig i Jag har utgått från att de som säger så menar allvar, och jag har ocksågjort motsvarande erfarenhet av kontakten med mina egna barn. Om man menar attbarnen och ungdomarna rimligen bör ha uppnått den kunskaps-och färdighetsnivå som omfattas av mål, måste man också försöka setill att ge dem den i skolan innan de är , i stället för attutgå från att de skall skickas ut med de kunskaper de händelsevis råkar ha närde är . Detta är bakgrunden till det resonemang som jag för. frågar om skolpersonalens förväntningar påbarnen. Jag är ledsen om hon läste bara s. 10 - vår text kanske var för tråkig.Hade hon fortsatt på s. 11 hade hon sett vad vi anser i frågan. Vi konstateraratt det inte är möjligt att bara genom hänvisning tillsocialgruppstillhörighet eller med yttre mätbara faktorer kan förklara deskillnader som finns mellan olika skolor i antalet elever som har anpassad studiegångoch som lämnar skolan utan fullgoda kunskaper. Så enkla är inte sambanden.Utifrån detta har vi dragit slutsatsen att det möjligen här och var kan ha attgöra med förväntningar och attityder. Jag har tidigare i samband med att jag har sysslat medungdomsverksamhet vant mig vid att unga människor har - i likhet med andra - enförvånansvärd förmåga att kunna leva upp till de förväntningar som ställs pådem. Ställer man på ungdomsgården in bord som håller att skära i, därför attungdomar skär i bord, skall man inte bli förvånad om de skär i just de borden.Om man möter unga människor med respekt för deras avsikter och vilja upptäckerman att de förvånansvärt ofta bjuder till och anstränger sig. Detta är alltsåinte något mästrande av skolsystemet som helhet utan ett mycket elementärtpåpekande, att det kan finnas en förklaring till att några skolor lyckas mycketilla där andra skolor lyckas ganska bra, trots att de har objektivt sett sammaförutsättningar. Anslag tiU grundskolor m. m. 20 () replik: Jag är ledsen, BengtGöransson, men jag är inte nöjd med den förklaring jag fick.