prot · G809160 · 1984-12-31 00:00:00 — Men och har tydligen ettväldigt stort behov av att göra lärarutbildningen fill en stridsfråga. För min del vill jag konstatera aft den proposition jagsignerat på alla principiellt viktiga punkter har vunnit bred anslutning iutbildningsutskottet. På en väsentlig punkt har utskottet gjort en annanbedömning än den jag gjorde i proposifionen, nämligen i fråga om längden påinriktningarna mot samhällsorienterande resp. nafurorienterande ämnen för desenare årskurserna. Där har utskoftsmajoriteten ökat på utbildningens längdmed 20 poäng till 180. Självfallet är det en fördel för utbildningens kvalitet omdet blir utrymme för 40 poäng i fre ämnen i stället för i två. Men problemet äratf den extra terminen infe är gratis. Den måste finansieras, som alla andraförlängningar av utbildningslinjer. Önskemålen om sådana förlängningar är mångainom högskolan. Varjeförlängning innebär aff utrymmet för andra satsningar i högskolan vill jag pådenna punkt bara konstatera aff utskottet med varm hand överlåtit frågan omfinansieringen fill regeringen. Ocksåvad gäller fortbildning av nu yrkesverksamma lärare har utskottet gjort enmarkering. I huvudsak delar jag utskottefs mening atf def behövs enfortbildningsplan. Men också här är tyvärr finansieringen bortglömd, och härkommer det att gälla mycket stora summor. Den breda uppslutning som finns kring reformerad lärarutbildning ärjag mycket glad för. skrev jag direktiv tilllärarutbildningsutredningen, dvs. Och jag har sedan dessmycket nära följt frågan. Jag känner mycket stor fillfredsställelse överatf beslut nu kommer att fattas om en ny lärarutbildning för . Lärarutbildningför m. m. 17 PER (): Utbildningsministern avslutade sitt anförande med att uttala sin glädjeöver aft det arbete hon igångsatte med en.ny lärarutbildning nuär på väg att fullbordas. Jag vågar påstå att det finns en och annan, både ioch utanför denna kammare, som inte är fullt st förtjust överutbildningsministerns framgångar i detta hänseende, understryker att det finns en tradition av politisk enighet kringstörre utbildningspolitiska förändringar. Sedan gör hon def vikfiga tillägget"i ". Jaganvände en stor del av mitt inledningsanförande till aft peka på att enigheteni det svenska samhället om det förslag utbildningsministern förf fram tillriksdagen infe är lika påfallande som den är här mellansocialdemokraterna, och vpk. Utbildningsministerns svar till alla demsom kritiserat hennes förslag blir nu; De har missuppfattat vad jag säger. GrattisJan - du kan inte läsa innantill! Grattis Svenska akademins ständigesekreterare -du försfår inte vad du läser! Grattis ,socialdemokratisk professor - du begriper inte utbildningspolitik! Dettakan inte mena - att alla kritiker, som säger aft def förslagvi nu debatterar kommer atf innebära sämre ämneskunskaper för framtidenselever, har antingen missuppfattat eller inte begripit vad de läst! Folkutanför denna kammare är väl så förnuftiga som människorna i den,utbildningsministern. Jag tror aft det svenska skolsystemet hade mått väl av omvi som jobbat med polifik under de senaste årfiondena hade lyssnat mera på demsom från utsidan varit beredda aff krifisera de utbildningsreformer som vi härpå insidan genomfört. Det hade varit bra om vi lyssnat mera tillintellektuella, till elever, fill föräldrar och till alldeles vanliga lärare,som än riksdag insett vart den svenska skolan är påväg. Såtill detta med ämneskombinationerna, visade i sin diskussionom ämneskombinationerna aff hon inte förstått vari skillnaden mellanmoderaterna och socialdemokraterna ligger. Vivill inte ha en totalintegrerad högstadielärarutbildning. Vi vill att de läraresom skall undervisa på högstadiet skall få utbildning i de ämnen de senareskall undervisa i. De får då välja själva hur många ämnen de viH undervisa ioch därmed hur många ämnen de skall utbilda sig i för atf bli kompetenta. Lärarutbildning för m. m. Utbildningsministerns utgångspunkt är att vi skall ha entotalintegrerad lärarutbildning därför att lärarna i skolan skall undervisa iblock. Det skall finnas, som hon säger, ett samband mellan tjänsternaskonstruktion och lärarutbHdningens utformning. Vad är det för fel, utbildningsministern, med atf gelärarna möjlighet atf utbilda sig i det de faktiskt vill undervisa i utanpekpinnar från lärarutbildare eller från riksdag? 18JÖRGEN (); Jag vill tacka utbildningsministern för hennesomdömen om förslag. Förvånande och frist, sadeutbildningsministern. Jag hade blivit djupt bekymrad om nuvarandeutbildningsminister inte hade varit kritisk mot förslag. Sanningenär ju den att def som har haft ansvaret försvensk högskolepolitik - det här är ju också en del av högskolepolitiken -funnits rader av exempel på förslag som har gått åt alldeles fel håll och somangripit kvaliteten i stället för att förstärka den. Jag skall gärna vid ettannat tillfälle fa upp en rad exempel på detta. Tack och lov har vi i frågaefter fråga tidigare i kunnat korrigera de illa genomtänkta förslagsom har lagts fram. Sedan, fru talman, tycker jag aff socialdemokraterna måstebestämma sig för någon form av strategi i denna debatt - i helhetens intresse.Ena stunden står utbildningsutskottets ordförande här i talarstolen och sägeratf folkparfiet sviker . Så säger utbildningsministern atf vårtförslag är frist och förvånande och t, o, m, går längre. Detta säger man enagången. Nästa gång är utbildningsministerns budskap att skillnaderna egentligeninte alls är så stora. Debatten har varit alldeles felaktig, man har förstoratskillnaderna. Hur är det , fru utbildningsminister, är def storaskillnader eller infe? Är det en eländig politik som vi för genom att vi vågarha ett eget förslag som vi går fram med? Bestäm er nu för en strategi, så blirdet lättare aft diskutera. Sanningen är ju den, fru falman, att vårt förslaginnebär en kraftigare satsning på utbildningens kvalitet. Vårt förslag innebären garanti för atf den som står i katedern på högstadium också harfått en utbildning under i undervisningsämnet. Tänk, fruutbildningsminister, jag tror faktiskt atf def är precis detta som en klarmajoritet av svenska folket, lärare och elever, tycker är rimligt. Jag vågarpåstå aft de tycker att def är för litet med en termins utbildning i det ämnesom man skall undervisa i. Vi har haft en sky av vittnen inför utbildningsutskottet,erfarna universitetslärare, historielärare och många andra, som harunderstrukit just detta för oss. Då blir min fråga till utbildningsministern:Vad är det för fel på principen att man skall ha läst eff undervisningsämneminst étt år innan man undervisar i det? Vad är det för fel på vårt förslag attockså stimulera till fördjupning, så att man kan läsa ett ämne i ett och effhalvt år? Och vad är det för fel på vårt förslag, som innebär aft det blirlättare att få gymnasiebehörighet? Det här är inga reaktionära förslag. Det ärförslag som siktar fill en förstärkning av utbildningskvaliteten. Jag villpåstå atf det i dessa vikfigahänseenden är, i motsats fill vad utbildningsministern sade, vikfigaskillnader mellan folkparfiets förslag och socialdemokraternas förslag, Det som är fel på förslag är inteenskildheterna, som tar upp i sitt anförande när han talar omfolkpartiets förslag. Det som jag tycker är så trist är generaliseringarna ikrifiken vad gäller propositionen. När jag tittar på förslagen och jämför demser jag aft det fakfiskt inte är särskilt mycket som skiljer mellan deffolkpartiet säger och def vi nu har att fatta beslut om. Def Per säger om hur lärarutbildningen skall byggasupp är ganska avslöjande. Man skall infe bry sig om sambandet mellantjänsteorganisation och lärarutbildning. Jag trodde atf det är yrkesutbildningför lärare som vi diskuterar . Def är detta som har varit utgångspunktenför proposifionen. En sådan yrkesutbildning handlar inte bara orn enskildaämnen, utan den handlar också om hur ämnessfudierna - metodik, pedagogik,praktik -kan stödja varandra, så att man får en lärarkompetens som passar fördagens grundskola. Def som särskilt mycket har upptagit dem som varit uppe italarstolen är det s. k. blockfänkandef: Det är ganska typiskt för debatten hurden kritiken är utformad. Orden "block", "blockläsning"etc. finns över huvud taget infe i proposifionen. Vad jag gör ilärarutbildningsproposifionen är aff jag följer upp beslut som riksdagentidigare fattat när det gäller möjligheter fill såväl ämnesanknufen somämnesövergripande undervisning. Med de beslut som har fattat menar jagläroplansreformen 1979. Den folkpartistiska skolministern svaradeför en mycket tydlig rekommendafion om ämnesövergripande undervisning som någotsom var bra och av värde. , den moderata skolministern, följdelojalt upp läroplansbeslutet genom den nya läroplanen 1980 och skrev mål ochhuvudmoment som var gemensamma för nafurorienterande resp. samhällsorienterandeämnen. Den centerpartistiska skolministern, , gickett steg vidare och införde de omdiskuterade blockbefygen, något som vi senareändrade på, eftersom vi tyckte att det var en alltför hård tolkning av fidigareriksdagsbeslut. Jag tycker atf det är en självklarhet aft enlärarutbildning måste utformas utifrån de beslut om skolan som fidigare harfattats. När def gäller de ämnesövergripande arbetssättet i skolan har dettaalltså slagits fast som något som är av värde för skolan. Då är det inteunderligt om jag genom mitt förslag vill underlätta detta. I folkpartiefsproposifion om läroplanen sades att det ämnesövergripande arbetssättet skulleunderlättas genom fortbildning, läromedelsutveckling och kommentarmaterial frånskolöverstyrelsen. Varför skulle jag inte få underlätta detta arbetssätt genomförändringar i lärarutbildningen? Def är en ganska underiig situation att maninte skall få följa upp riksdagsbeslut. Lärarutbildning för m. m. Lärarutbildningför m. m. Affdef blir så underligt beror på aft man ger en falsk varubeteckning när defgäller vad det är fråga om. Man ältar detta med blockläsande. Jag vill göraklart att detta att lärare utbildas i samhällsorienterande resp. nafurorienterandeämnen inte innebär att man ständigt måste undervisa samlat i de fyra ämnena.Det går med den utbildningen atf undervisa såväl ämnesanknutet somämnesövergripande. Här har reservanterna på eff mycket märkligt sätt blandatihop saker och ting. Moderaternashållning är konsekvent. De reserverade sig på den här punkten , närbeslutet om läroplansförändringarna fattades. Men folkparfiet har byttståndpunkt och gör gemensam sak med , inte med resten av riksdagenspartier. Jagvill, fru falman, göra klart aff def har aft fatta beslut om ären lärarutbildning som kommer aft ge de framtida lärarna bättre kunskaper ochen mer lämplig lärarkompetens för behov. Def är beklagligt aftdebatten måste grunda sig på så många osakligheter. Jag håller fullständigt medJörgen när han säger att det tyvärr förekommer en hel del övertoner iden här debatten. 20 PER (): Några snabbaslutkommentarer i den här debatten. Denförsta kommentaren har att göra med en fråga som jag diskuterade fidigare medGeorg , men där jag inte fick något besked från honom om hansuppfattning. Den handlar om vad regeringen och socialdemokratin egentligen harför mofiv för atf genomföra en utbildning som två tredjedelar avgrundskolelärarna aldrig någonsin kommer aft använda. Vi vet nämligen atfskolorna ser ut som de gör och sannolikt kommer aft fortsätta att göra detunder överblickbar framfid, dvs. aft låg- och mellanstadierna ligger ihopmedan högstadierna ligger för sig. Det innebär aft låg- ochmellansfadielärarnas utbildning kommer att inrymma moment som de med tiHvisshet gränsande sannolikhet av skolorganisaforiska skäl inte har någon nyttaav. På samma sätt kommer def aft vara med de högstadielärare - förlåt uttrycket- som i teorin skall börja undervisa fr. o. m. årskurs 4. Minandra kommentar hänger samman med det blockfänkande som utbildningsministern isitt senaste inlägg talade om. Med den repliken som utgångspunkt kan man frågasig om utbildningsministern aldrig har varit utomlands. Harutbildningsministern inte tagit del av de tendenser som finns i de länder som -innan socialdemokraterna kom på idéerna om blockundervisning i - redanhade prövat blockundervisning? I dessa länder säger man nu aft def nog inte varspeciellt förnuftigt tänkt. Men def verkar som om socialdemokrafin importerarallt dåligt, som om inte några erfarenheter funnits att lägga till defideologiska tänkandet. Lärartjänsternaskall enligt min mening byggas upp med utgångspunkt dels i skolans krav, dels iindividernas krav. Önskemålen och behoven skiftar från skola till skola ochfrån individ till individ. Det finns inga schabloniserade tjänster, och detfinns inga schabloniserade personliga intressen. Def är med denna utgångspunktvi moderater hävdar atf den bästa garantin för aff lärarutbildningen ändåblir bra kvalitativt sett är att lyssna till vad varje enskild lärarstudenffaktiskt vill ha. Vi frågar oss med vilken rätt regeringen anser sig kunna sägaatf naturvetenskapliga ämnen infe hänger ihop med geografi. Regeringen sägernämligen att naturvefenskapHga ämnen bara hänger ihop med sig själva. Medvilken rätt säger regeringen vidare att humanistiska ämnen jnte hänger ihop medteknik? Ett av de stora diskussionsämnena bland intellektuella i det svenskasamhället är ju att teknik och humaniora tvärtom bör kopplas närmarevarandra. Med vilken rätt anser sig regeringen fill slut kunna hävda aftsvenska och historia inte skall ha någonfing med varandra att göra? Blandalla de uppvaktningar som utbildningsutskottet har haft under den senastemånaden kom en av de mer imponerande från de ekonomisk-historiska ochhistoriska institutionerna vid landets universitet och högskolor. En långlista över professorer, universitetslektorer och akademiska lärare i övrigtsäger: För skull, bryt inte sambandet mellan historia och svenska! Har deockså missuppfattat regeringens lärarutbildningsförslag? Kanske inte heller dehar läst propositionen, eller också förstår de inte vad det är de läser, dessaarma professorer. Jagtror att regeringen har hamnat i alldeles galen tunna. Jag tror att regeringenför tidigt låst sig när det gällde aft försöka genomföra idéer, som en gångframkläckts av och Hans Hellers. , somen gång i tiden var ansvarig för direktiven till LUT, känner sig nu tvingad aftgenomföra någonfing som all erfarenhet visar har passerats av verkligheten. Jag konstaterar att regeringen och inte kommer atf bli ensei den debatt som vi avhåller . Till slut handlar därför avgörandet om vemsom har rätt i debatten oss emellan om trovärdighet. Vem tror man kort och gottbäst främjar kunskap och bildning, eller svenska akademiensständige sekreterare? Lärarutbddningför m. m. 21 (): I sitt senaste inlägg sade utbildningsministern atf harbytt ståndpunkt sedan man fattade beslut om läroplanen. Då vill jag frågautbildningsministern; På vilket sätt har vi bytt ståndpunkt? Det finnsingenting i läroplansbeslutet som säger aft lärarutbildningen skall se ut påett visst bestämt sätt. Om def finns så visa den passus där det står,utbHdningsmi-nisfern. Sanningen är att det inte finns någonting iläroplansbeslufef som strider mot det förslag som har lagt fram.Tvärtom stämmer vårt lärarufbildningsförslag väl överens med de grundläggandeintentionerna i läroplansbeslufef. Genom detta beslut lyfter man åter framkunskaperna i centrum. Där sägs att man får ge läxor och ställa krav och aftskolan har ett ansvar för alla elever. Def är i linje med detta som vi har lagtfram vårt förslag. Talanu om i den här debatten, innan vi skiljs åt, på vilket sätt vi skulle ha byttståndpunkt. Vad finns i läroplansbeslufef som vi är bundna av? i den offentligadebatten har utbildningsministern felaktigt Nr 160 påstått atf gick emot läroplansbeslufef. den förbundetbemött och sagt atf det var alldeles fel. 4 iuni 1985 nisterni den här debatten komma med en annan felaktighet genom aft säga attfolkpartiet har bytt ståndpunkt. Lärarutbildnins ''"' '"" riktigt klok på vad utbildningsministern egentligenmenar. för snmdskolan framhöllatf socialdemokraterna å ena sidan påstår att def inte är så stora ffj ffj skillnader men å andra sidan beskriver folkparfiets alternativ som efteländes elände och ett attentatmot , I sitt senaste inlägg sade utbildningsministern ungefär såhär: Det är inget fel på enskildheterna i förslag. Vad är det dåsom är fel, utbildningsministern? Jaghar fortfarande inte av utbildningsministern fått svar på min grundläggandefråga: Vad är def för fel på principen aft varje lärare på grundskolanshögstadium vid universitet eller högskola skall ha läst sitt undervisningsämneunder ? Och vad är def för fel på principen aft öppna möjligheteroch stimulera fill att man också kan läsa ett ämne ? Vadär det för fel i att behålla sambandet med gymnasieskolan? Vihar som enda parfi klart angivit hur vi tycker att gymnasielärarufbild-ningenskall se ut. Om man undervisar på gymnasieskolan, anser vi att man skall haläst varje ämne vid universitet eller högskola ett och ett halvt eller . Omman har ambitionen atf slå vakt om fördjupning, är def klart atf man inte kanlåta de blivande lärarna läsa hur många ämnen som helst. Vi har gjort det valetatt det då är rimligare att läsa tre ämnen men att se till att dessa läsesordentligt. Jag tror, som jag sade i mitt fidigare inlägg, aff detta är precisvad en klar majoritet av föräldrar och lärare tycker, Låt mig först slå fast aft alla skolpolitiker, alla skolintresseradesjälvfallet vill aft skolan skall ge kunskap och atf alla barn skall tillägnasig så mycket kunskap som möjligt under sin skoltid. Sedan är då frågan hur manlägger upp lärarutbildningen för att detta skall bli möjligt, Imajoritetens förslag finns i kombinationerna samhällsorienterande ämnen ochnafurorienterande ämnen ämneskunskaper för 40 poäng i tre av ämnena och 20poäng i det fjärde ämnet. säger att det skall räcka med 40 poäng itre ämnen. Dessa ytterligare 20 poäng i det fjärde ämnet är alltså den storaskillnaden i två av kombinationerna i hela utbildning och def somföranleder hela denna väldiga debatt. Då skall man komma ihåg hurdagens verklighet ser ut. Det krävs nämligen 20 poäng i ämnen som mafemafik,kemi, fysik, geografi, historia. Det som kommer att beslutas innebär alltsåen kvalitefsförstärkning och inte på någon punkt en kvalitetssänkning. Per undrar vilketsamband ämnena har med varandra. självfallet infe atfämnena inte har eff samband med varandra - men detta samband måste kunnabibehållas på ett annat sätt än genom atf ämnena 44 inordnas i en och samma kombinafion. Man kan ju faktiskt ordna def såaft lärarna hjälps åt ilärarlag. Vi har konstaterat atf vissa ämnen har större samband medvarandra än andra, och sådana ämneskornbinationer kan ju dessutom ge enlärartjänst, vilket väl infe kan vara något helt negativt. Det är ändå enyrkesutbildning för lärare vi talar om. Med all respekt för och andra debattörervill jag säga atf de ändå inte är särskilt sakkunniga i frågor som rörgrundskolan av när de uttalar sig om vilken yrkesutbildning en lärarebehöver ha. Låt mig återkomma till resonemanget om"blockfänkandef". Jag vill då citera ur den moderata reservationen nr3, där det sägs: "En tvingande blockundervisning riskerar aff ledatill kunskapsförflack-ning." Reservanterna vill naturligtvis aft läsaren skall fås atttro att man i proposifionen och i utskotfsmajoritetens skrivning föreslår atten "tvingande blockundervisning" skall införas, vilket är enosanning. I propositionen klargör jag i stället aft def behövs eff både-och vadgäller ämnesövergripande undervisning. Jag ber atf få citera ur proposifionen,eftersom denna fråga har varit föremål för så mycken debatt: "Läroplanen bygger som jag nämnt på attsamhällsorienterande resp. nafurorienterande ämnen hålls samman för attunderlätta s. k. samlad undervisning. En lärarutbildning som bygger på sådanagrupper av närbesläktade ämnen innebär självfallet infe aff de traditionellaämnena har förioraf sin betydelse. Uppdelningen i olika ämnen har enligt rninmening stort värde för aff förse eleverna med en grundläggande struktur förkunskaperna. Infe minst inom lärarutbildningen är de traditionella ämnenavikfiga med hänsyn till behovet av aff följa den vetenskapliga utvecklingen ochav att som lärare fa i anspråk personer som har förankring i denna utveckling.Det får således varken inom skolan eller i lärarutbildningen vara frågan om ett'antingen eller' utan def måste vara ett 'både och' när def gällerämnesövergripande resp. ämnesanknutna inslag." Det är alltså en falsk bild av vad som sägs ipropositionen som man målar upp, och sedan sätter man i gång en enorm"fight" mot den. Det är tyvärr så att osakligheten har safts ihögsätet under den diskussionen. Lärarutbildningen är ett medel för aff förverkligasamhällets intentioner för skolan. Den kan naturligtvis också användas för aftmotverka förändringar och för aff försvåra genomförandet av beslutadereformer. Lärarutbildningens struktur har inneburit svårigheter förgrundskolereformen atf helt slå igenom. Def är därför jag nu anser det såviktigt att fattar beslut om en ny lärarutbildning och atf detta kanske med bred majoritet. Lärarutbildning förgrundskolan m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1-3(lärarutbildning för ) Först biträddes reservafion 1 av Per m.fl. - somställdes mot reservation 2 av - med acklamafion. Härefter bifölls utskottets hemställan med 212 röster mot82 för reservation 1 av Per m.fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. Lärarutbildning för m. m. Mom. 4 (kunskaper i de enskilda skolämnena) Utskottetshemsfällan, som ställdes mot delsreservafion 3 av Per m. dels reservation 4 av , bifölls medacklamafion. Mom. 6 (utbildningsplan för den nya lärarutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7(lärarutbildning för gymnasieskolan och vuxenutbildningen) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 6 av Per m.fl., dels reservafion 7 av , bifölls medacklamation. Mom. 8 (behörighetskrav för tillträde fill den nyalärarutbildningen) Utskottefs hemställan bifölls med 210 röster mot 99 förreservafion 8 av Per m.fl. 1 ledamot avstod från aff rösta. Mom. 9 (antagning fill den nya lärarutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (betyg i lärarutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 10 avPer m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 12 (handledarskap under praktiken) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 11 avPer m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 13 (plan för fortbildning av lärare) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 13av - bifölls med acklamation. Mom. 14 (lärarufbildningsorganisafionen) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 14 avPer m. fl. - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. 4 § Fortsattes behandlingen av näringsufskottetsbetänkanden /85:32 och 38 (forts, från prof. 159). 23FÖRSTE VICE TALMANNEN: Näringsufskottets betänkande 32 debatterades i går.Kammaren övergår nu fill atf debattera näringsutskoffefs betänkande 38 omanslag m.m. på tilläggsbudget III inom industridepartementets område. I frågaom detta betänkande sker gemensam överläggning för samtliga punkter. Småföretagsutveckling, m. m. Småföretagsutveckling,m. 24STEN (); I näringsutskoffefs betänkande 38 behandlasfrågor om anslag på tilläggsbudget III inom industridepartementets område. De anslagsmedel som föreslås i proposifionen är bl. a.avsedda aft tillföras utvecklingsfonden i för atf -enligt regeringens mening - vissa serviceinsatser skall bli möjliga iUddevalla, och kommuner. Åtgärderna har föranletts av denaviserade varvsnedläggningen i . Som framgår av de reservationer som fogats tillbetänkandet har vi från moderat sida rest invändningar på tre punkter. Den första reservafionen gäller regeringens förslag attriksdagen skall anslå 5 milj. kr. som ett särskilt bidrag tillutvecklingsfonden i för intensifieradföretagsserviceverksamhet.