prot · G80955 · 1984-12-31 00:00:00 — Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandUngar. 101BÖRJE (): I anledning av den proposition som liggertill grund för arbetsmarknadsutskottets betänkande 9 väckte jag en motion, nr1984/ 85:186. I min mofion tar jag upp den relativt stora skepsis jag kännerinför den föreslagna förändringen av arbetsmarknadsutbildningens organisation.Stora kostnader, det dubbla huvudmannaskapet för verksamheten - frånskolöverstyrelsen och - samt svårigheter att motsvaraarbetsmarknadens krav från tid till annan och problem med samordningen medövrigt skolväsende har varit utgångspunkter för omfattande utredningar. Det finns säkert grundade anledningar till kritik ochutredningar. tycker jag att det klarare borde ha sagts ut i desenaste utredningarna och i propositionen att förändringar till det bättreskett under resans lopp. Ambitionen att förändra inom nuvarande organisationhar växt. Flexibiliteten har ökat, beredskapen i förändringssituationerlikaså. Tiden mellan särskilda krav på utbildning inom speciellt företag ochstart för utbildning har kortats betydligt. Modulsystemet i läroplansarbetethar medverkat härtill. Det kan vidareutvecklas. Det förefaller som om utredningarna har haft ett alltförgammalt bakgrundsmaterial för sitt utredande. Verksamheten i t. ex.Östergötland, som jag sett den och uppmärksammat tidigare, har visat godeffekfivitet och god anpassning. Det är svårt att befria sig från tanken attAMU-centra med den nya organisationen kommer att få svårigheter att hävda sigsom självständig uppdragsmyndighet. De skall ju leva på att sälja sig. Deekonomiska resurserna och avgörandena har ju länsarbetsnämnden. gogisk tillsyn skall stå för. Man kanfråga sig: Vem blir egentligen den verklige huvudmannen för den nyaAMU-myndigheten? Den föreslagna organisationskommittén har ett viktigt ochsvårt arbete framför sig. nämnde att det rörde sig om 6 000anställda. Det finns uppenbara risker att ambitionen till ökad effektivitet ochkostnadsreduceringar inte är verklighetsförankrad. Organisationsförändringarefter centrala genomgripande beslut orsakar alltid stora kostnader och oro iden pågående verksamheten. Det förefaller inte helt omöjligt att man medoförändrat huvudmannaskap och utan extra kostnader hade kunnatgenomföra sådana ändringar i den nuvarande organisationen, så att verksamhetenvad avser flexibilitet och effektivitet hade blivit tillfredsställande. Jag har dock inte velat ställa mig bakom ettavslagsyrkande. Däremot har mitt motionsyrkande avseende lärarnas kompetensinom arbetsmarknadsutbildningen blivit tillgodosett enligt hemställan i mom.14. Det är tacknämligt. I reservation 14 av tas mittmotionsyrkande om särskilda resurser för att tillförsäkra den nyaAMU-myndigheten viss basorganisation upp. Vid en eventuell votering kommer jagatt avstå vid detta fillfälle. Jag kan nämligen inte ansluta mig till helainnehållet i reservation 14. Vidare yrkar jag bifall till de reservationersom undertecknats av representant vidutskottsbehandlingen och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Ny organisation för AMU 102IRENE VESTLUND (s): I motion 177 angående elevsocial verksamhethar jag.och mina medmotionärer tagit upp behovet av stöd för att elever skallorka med utbildningen. Den elevsociala verksamheten är en av de delar i den härpropositionen som kanske inte har diskuterats så mycket förrän i utskottet ochhär i kammaren. Vi vet redan nu att rekryteringen av elever tillAMU-utbildning har förändrats. Redan nu finns hela fältet från mycket godskolunderbyggnad till synnerligen bristfällig, ja, det finns även ganska mångamed läs- och skrivsvårigheter, vilket har visat sig vara en större grupp än vadman hade väntat. Den stora gruppen invandrare har redan berörts här i kammaren,men även de har helt andra behov än vad man kanske räknade med när man en gångstartade AMU-utbildningen. Behovet av stöd till den som skall genomgå en kortarespecialinriktad kurs är helt olikt det som den har som genomgår en baskurs. Förden som får chansen fill yrkesutbildning kan detta också bli chansen ny livssituation. De kurativa insatserna är självfallet mycket viktiga, mendet stöd och den uppbackning som behövs för att bryta ett mönster är engrannlaga uppgift. Det kan behövas en fostran både till jobb och till en aktivfritid. Detta gäller inte minst för de ungdomar som kanske tidigare inte harhaft chansen att vara ute i yrkeslivet. Ny organisation för AMU Jag är tveksam fill om kommunernas insatser ärtillräckliga. Jag är också tveksam till om de kan ersätta de insatser som inteminst fritidspedagogerna har gjort. Motionen har fått en positiv behandling av utskottet, ochjag har heller inget annat yrkande. Jag vill dock understryka att brister i denelevsociala verksamheten kan ge andra effekter än direkta avbrott och frånvarofrån studierna. Det är därför viktigt att en regelmässig översyn sker, för attstärka elevernas chans på arbetsmarknaden. Jag tycker nog att skrivningen omatt en otillräcklig omfattning av de elevsociala insatserna först skallmanifesteras innan man gör någonting är väl kraftig. 103JAN HYTTRING (c): Jag har i motion 183 tagit upp frågan omlokaliseringen av det centrala kansliet för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen. majoritet har inte kunnat biträdacenterns förslag om ett uttalande att det centrala kansliet skall lokaliserasutanför . Utskottet finner det lämpligt att denorganisationskommitté som föreslås i propositionen överväger frågan om dencentrala myndighetens lokalisering. Utskottet erinrar om sinatidigare uttalanden när det gäller prioritetsordningen vid fortsattdecentralisering av statlig verksamhet: Med anledning av dessa tidigareuttalanden finner jag det märkligt att utskottet inte nu är berett att gåcentern till mötes och göra ett bestämt uttalande om att det centrala kanslietskall lokaliseras utanför . Jag har noterat att det föreligger tvåsocialdemokratiska motioner om lokalisering till eller Botkyrkakommuner. Man kan tolka arbetsmarknadsutskottets majoritet så att man nu inteär lika bestämd i sin uppfattning om en lokalisering utanför . Så till min motion om lokalisering av det centralakansliet till . är det skogslän som näst har detsvårast att klara ett tillräckligt stort antal arbetsplatser för länetsinvånare. Följden av detta blir ett sjunkande invånarantal. Utflyttningen ökar.Det är fortfarande så att ett fåtal stora orter har ett rikt utbud på ledigaplatser av olika slag. behöver fler arbetsplatser och större variationi efterfrågan av arbetskraft. Starka skäl talar således för att det centralakansliet lokaliseras till . har ett bra fillfälle att gå från ord fillhandling genom att bifalla mitt motionskrav om ett tillkännagivande om lämpliglokalisering av kansliet. Jag yrkar bifall till motion nr 183. 104 (): Det är viktigt att den nya AMU-organisationenanpassas till regionala förutsättningar och behov, framhåller visocialdemokrater från i motion nr 187. Det nya och okända skrämmer ofta oss människor - såsom dennu föreslagna AMU-utbildningen. Regeringen har lovvärda ambitioner med sittförslag. I sin presentation av förslagen måhända massmedia har sina egnaambitioner. Hur som helst är diskussionerna på våra AMU-centra i full gång.Oron finns där, farhågor hyses över hur det kan bli. Det framhålls att mångaAMU-centra inte kan arbeta på företagsfinansierad basis. Facken, främstStatsanställdas förbund inom LO och inom TCO,mobiliserar. Det är mot den bakgrunden man får se motionen från osssocialdemokrater i . AMU-utbildningen syftar till att ge kursdeltagarnastadigvarande arbete. Ett krav är att organisationen snabbt skall kunnaanpassas till förändringar i samhället och i arbetslivet. AMU-centrumen utgör en stor resurs i kampen motarbetslöshet och för ekonomisk tillväxt. I många regioner-i synnerhet iglesbygden-utgör AMU en helt unik resurs genom maskinell utrustning och denverkstadskapacitet som finns samlad där. Vid kooperativ utbildning och småföretagarutbildning somfinns i , såsom vid och folkhögskolor, kan detfinnas behov att testa och utveckla idéer till produkter och till affärsidéer. Att kunna komplettera och varva teoretiska studier vidfolkhögskola -exempelvis i företagsekonomi, nationalekonomi, bokföring ochmarknadsföring - med projektarbete i form av praktisk produktutveckling avprototyper, förlagt till AMU-centra, innebär bättre nyttjande och samordningav resurser. Det kan innebära, främst i glesbygden, att AMU:s resurser användsäven till att skapa en arbetsmarknad, dvs. till att skapa arbete, aktivitet,utveckling och stimulans till företagsamhet. Folkhögskolorna bör bl. a. därförinkluderas bland utbildningsanordnare inom nya AMU, föreslår vi i vår motion. Utskottet gör härvidlag en positiv skrivning. Utskottetanser att länsarbetsnämnd eller regional uppdragsmyndighet på lämpligt sättbör kunna använda utbildning vid folkhögskola som en resurs. Avsikten med propositionen, sägs det, är inte att minskaantalet kursdeltagare totalt sett. Flexibiliteten bör öka, och volymen kandärför variera år för år. I första hand är det tänkt att länsarbetsnämnderna, liksomhittills, beställer kurser hos nya AMU, men att också bl. a. företag ochförvaltningar kan göra det. För kursdeltagarna blir det ingen som helstförändring; utbildningen blir alltjämt kostnadsfri. Proposifionen har fått en presentation i massmedia sommåhända skapat oro och osäkerhet bland anställda och lärare. Vi anser detdärför angeläget att den organisationskommitté som genomför förslaget tarhänsyn till och beaktar Statsanställdas förbunds. Ny organisation för AMU Ny organisation för AMU berörda fackförbunds farhågor och berättigade krav för attfrämja personalens arbetstillfredsställelse och engagemang. Ett av landets AMU-center, nämligen NordkalottensAMU-center -Pohjoiskalottin ammattikeskus - i , intar ensärställning. Det är en gemensam , och medsyfte att främja arbetsmarknadsutbildningen särskilt inom de tre ländernasnordligaste delar. Organisationen är relativt smidig och föga byråkratisk.Fördelarna med denna samnordiska utbildning är många. Det är angeläget intebara mot bakgrund av det prekära läget på arbetsmarknaden i östra stora delar av - arbetslöshetssiffrorna är här stadigttvåsiffriga och varierar - utan även från Nordkalottenssynpunkt att verksamheten vid detta AMU-center hålls intakt ochvidareutvecklas. Det är fråga om en väl fungerande och väl . Om det visar sig att AMU-center inte passarin i det nya svenska mönstret för framtida AMU-verksamhet, bör frågan om egethuvudmannaskap, såsom för flertalet andra samnordiska institutioner ochinrättningar, få sin prövning. AMU-utbildningen har stor omfattning iNorrbotten. Det är därför vi genom vår motion önskat och velat fästauppmärksamhet på regionala förutsättningar och behov inför nyorganisationen avAMU. Att genomföra den blir en grannlaga uppgift för organisationskommittén.När det gäller AMU-center, anför utskottet, får vi besked , efter dess utredning som pågår. Jag yrkar bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande nr 9. 105MARGARETA (): I propositionen som ligger till grund förarbetsmarknadsutskottets betänkande 9 behandlas frågan om lokalisering av dencentrala . Det hänvisas till utskottets tidigare uttalande målmedvetet skall pröva möjligheterna att utlokalisera ny eller expanderandeförvaltning. Vidare anförs att en mycket liten myndighet, som det här är fråganom, självfallet kan få stor betydelse för en liten eller ensidigt sammansattarbetsmarknad, både kvantitativt och kvalitativt. Propositionen såväl som utskottet förordar attorganisationskommittén, från olika utgångspunkter, noga studerar för- ochnackdelar med en lokalisering till eller fill något av skogslänen.Jag finner det rimligt att sådana överväganden måste göras, men förutsätter attorganisationskommittén i sitt förslag väger in tidigare uttalade ståndpunkterom lokalisering. Vid en omlokalisering av den centrala AMU-myndighetenskulle, herr talman, vara en mycket lämplig lokaliseringsort. Jag vill här peka på den komplexa arbetsmarknadssituationsom västra har. VästraBergslagen, med som centralort, har drabbats hårt av strukturomvandlingen inom såväl gruvnäringen somstålhanteringen, med betydande arbetslöshet och en väsentligt ensidigarearbetsmarknad som följd. Flera underleverantörer och serviceföretag harförsvunnit i krisens spår, och befolkningstalen är i ständigt sjunkande. I västra finns även blomstrande tung ochhögteknologisk industri som har varit och är i behov av kvalificerade teknikerpå många nivåer. Här föreligger stora rekryteringsproblem på grund av att det idagens samhälle inte bara krävs arbete för den sökande teknikern, utan även förmedföljande maka eller make. Mycken möda har lagts ner på att göra tidigaremansdominerade yrken lämpliga även för kvinnor. Kommunen och industrin har isamverkan gjort stora ansträngningar för att tillgodose båda makarsarbetsbehov, utan att på lång väg ha kunnat täcka behovet. Det är, herr talman, av utomordentligt stor betydelse fördessa viktiga exportindustrier, för deras lokaliseringsorter och för landet somhelhet att arbetsmarknadsproblemen i västra löses. Den centrala AMU-myndighetens lokalisering till Ludvikaskulle verksamt bidraga till att underlätta arbetet med att minskaarbetsmarknadsproblemen i västra . Jag vill, herr talman, återge vad en tidigaresocialdemokrafisk riksdagsman från , , en gånghävdade: är den mest centrala orten i landet, med goda förbindelser åtsåväl öster som väster, norr som söder. har fortfarande samma geografiska läge ocherbjuder alltjämt lokaliseringsfördelar. Jag har inget annat yrkande än bifall fillutskottets förslag, men jag ville till protokollet foga dessa synpunkter, såatt de kan beaktas av organisationskommittén och regeringen vid utarbetande avförslag till lokaliseringsort för den centrala myndigheten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande 8.) Kammaren övergår nu till att debatteraarbetsmarknadsutskottets betänkande 8 öm jämställdhetsfrågor. 107INGRID (): I reservation 1 vänder vi oss emot enförändring i jämställdhetslagen som närmast gäller den privata arbetsmarknaden.Utskottsmajoriteten föreslår att en arbetssökande som inte får en anställningeller anställd som inte får en befordran eller utbildning skall ha rätt att fåen skriftlig uppgift om meriterna hos den av motsatt kön somfick arbetet eller utbildningen. Efter lagrådets granskning har det emellertid skett ettförtydligande. De uppgifter som kan lämnas har begränsats till att endastomfatta utbildning och tidigare yrkeserfarenhet - inte några betyg ellervitsord. Eftersom det inte finns något formaliserat anställningsförfarande inomden privata sektorn finns det inte heller några regler om hur meriter skallvärderas. Det finns alltså inga regler som värderar utbildning ochyrkesverksamhet i förhållande till andra kvalifikationer som kreativitet ochsamarbetsförmåga m.m. Anställningsbeslut fattas mera på grundval av personligakvalifikationer än på formella meriter. Därför blir också den föreslagnalagstiftningen ett slag i luften utan verklig innebörd. Flera remissinstanseravstyrker lagförslaget på grund av att det inte kommer att få en rimligtillämpning. Det finns redan möjligheter att få insyn i de enskildaanställningsärendena genom de fackliga organisationerna. Jämställdhetslagensförbud mot könsdiskriminering gäller alla, både offentliga och privataarbetsgivare. JämO har således rätt att få de uppgifter som behövs för attbedöma om det förekommer könsdiskriminering eller inte. Utöver dessamöjligheter vill nu utskottsmajoriteten lagstifta om att även den enskildeskall kunna erhålla samma möjligheter. På s. 8 i betänkandet står det:"Den person som misstänker att en diskriminering har skett kan snabbt ochutan större formaliteter pä säkrare grund bilda sig en egen uppfattning ifrågan." Jag vill påstå att utskottsmajoriteten här försöker attföra kammaren bakom ljuset. Man kan inte alls på någon säker grund avgöra omdiskriminering förekommer. Den grunden är i allra högsta grad osäker, eftersomdet inte finns, som jag tidigare sade, några enhetliga regler för hur meriternaskall bedömas. Lagstiftningen skall inte användas för att tillfredsställa enopinion, utan den skall tjäna ett speciellt syfte. Det är inte heller önskvärtatt formalisera och byråkratisera anställningsförfarandet inom den privatasektorn. Arbetsgivaren måste alltid i sista hand få bestämma vem som är mestlämpad för arbetsuppgiften. Vi moderater tror inte att man med ytterligarelagstiftning kan påskynda jämställdheten mellan män och kvinnor i vårtsamhälle. Vi har skrivit i vår reservation: "Det ligger nära till hands att olika opinionsbildarei sin iver att snabbt åstadkomma jämställdhet mellan könen försöker överträffavarandra med att föreslå regler och bestämmelser som i och för sig har ettvällovligt syfte. får de emellertid en motsatt effekt i form avexempelvis icke önskvärd byråkrati som i sin tur bemöts med irritation istället för med en positiv inställning." Detta tror jag i allra högsta grad gäller den paragraf ijämställdhetslagen som vi behandlar . Företagare har drabbats av en mängdnya lagar och förordningar som reglerar deras verksamhet. En ny lag, hurvällovlig den än är, utgör till slut toppen på ett berg. Man värjer sig. Deeventuellt negativa attityderna till jämställdhetsfrågor förstärks. Det skapasi varje fall inte några nya positiva reaktioner. Vi kan aldrig lagstifta fram en attitydförändring. Det ärett önsketänkande. Vi får en motsatt effekt. Människor protesterar genom atthålla fast vid sina gamla attityder och funderar inte över vad man kan göra ipositiv riktning. Vi kan aldrig åstadkomma någonting varaktigt ijämställdhetsfrågan utan attitydförändringar hos människor i gemen. Det gällerframför allt ungdomar. Det är i hem, skola, kamratkrets och ideellaorganisationer som grunden skall läggas. Jag tror att det TV-program som gick , Ärligttalat, med utfrågning av - där särskilt flickorna var frimodiga ochengagerade - bidrog till en positivare attityd hos tittarna när det gäller likamöjligheter och skyldigheter för män och kvinnor än de lagar och regleringarsom förs fram av olika opinionsbildare. Reservation 6 innebär att vi har lyft bort ett stycke urbetänkandet som vi anser vara helt onödigt. Jag yrkar härmed bifall till reservationernaI och 6 till betänkandet. 108KARIN (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande1984/85:8 behandlas dels regeringens proposition om ändringar i lagen omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, dels viss del- avbudgetpropositionen om jämställdhet och slutligen de motioner som väcktes underallmänna motionstiden. Egentligen borde vi ha haft en ordentligdiskussion om jämställdhet mellan kvinnor och män och om vad som hänt på dethär området - eller rättare sagt vad som inte hänt.Nu är tidpunkten inte den lämpligaste för detta. Jag skall därför begränsa migtill att i huvudsak tala om de två reservationer som är gemensamma för centernoch . Men först ett par ord om de föreslagna ändringarna i lagenom jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Dessa ändringar ärföranledda av en skrivelse från jämställdhetsombudsmannen, som vid handläggningav diskrimineringsärenden funnit att lagen inte fungerar lika bra på denprivata arbetsmarknaden som på den offentliga. Hon föreslog att den som ansersig diskriminerad vid anställning eller befordran skall ha rätt att på begäranfå skriftlig uppgift om den persons meriter som har fått arbetet. På denoffentliga sektorn är ju alla ansökningshandlingar offentliga. Regeringen harefter remissbehandling fört jämställdhetsombudsmannens förslag vidare till . Utskottsmajoriteten, som jag själv tillhör, tillstyrkerförslaget. tog i som om hon trodde att ändringen skullekunna vända upp och ned på världen. Så förhåller det sig faktiskt inte. Men detär viktigt att den som tror sig diskriminerad, också på den privata sektorn, påett enkelt sätt skall kunna fä veta vilka meriter den har som fått jobbet föratt veta vilka möjligheter han eller hon har att föra ärendet vidare. Det ärrimligt att utgångspunkterna för den enskilde är desamma, oavsett om det gällerden offentligaeller den privata sektorn. 'representanter i utskottet är inte eniga påden här punkten, i kommer senare att tala för sinreservation. Jag vill också säga några ord om en fråga där utskottet ärenigt. Det gäller andelen kvinnor i statliga styrelser och kommittéer. På detområdet händer det förvånansvärt litet. Totalt är andelen kvinnor , enökning . då jag själv hade ansvaret förjämställdhetsfrågor i regeringen införde vi ett system som innebar att deorganisationer - och partier - som vanligtvis nominerar kandidater tillstyrelser och kommittéer skulle föreslå två personer, en kvinna och en man, föratt regeringen vid den slutliga tillsättningen skulle kunna få en någorlundajämn könsfördelning. Detta är ett system som med betydande framgång tillämpas iNorge. Den nuvarande regeringen har tydligen övergivit detta system, och därförhar det inte heller skett några positiva förändringar. I en centermotion har vibegärt att regeringen skall fortsätta att begära två namn. I utskottet har viemellertid enats om att understryka hur angeläget det är att regeringen driverpå utvecklingen i önskad riktning och utnyttjar de möjligheter som står tillbuds, t. ex. att övertyga de nominerande organisationerna om hur viktigt det äratt både kvinnor och män deltar i det framtidsarbete som de statliga kommittéernasysslar med. Sedan vi enades om detta har jag fått ett par exempel påutnämningspolitik som oroar mig. tillsatte regeringen entransportforskningsberedning på sammanlagt 20 personer. Gissa hur många som varkvinnor-ingen! Och kom inte och säg att det inte finns kompetenta kvinnor, fördet är rent nonsens. Det andra exemplet gäller länsarbetsnämnderna.Arbetsmarknadsverket föreslår nu sin styrelse att utse 167 personer somledamöter i länsarbetsnämnderna, Av dessa är 14 kvinnor. Det blir drygt 8 %.Så nog finns det anledning för regeringen att - som utskottet säger -uppmärksamt följa utvecklingen och vid behov ta nya initiafiv. Det finns säkertockså anledning för oss att återkprpma till i frågan. Så till reservationerna. Det är bra med lagstiftning motdiskriminering - på den punkten har och jag olikauppfattningar-, och det är nödvändigt att i olika sammanhang stimulera kvinnoroch män till ändrad rollfördelning. Men utan ökad medvetenhet och utanattitydförändring är arbetet för jämställdhet dömt att rnisslyckas. På denpunkten är och jag eniga. Därför är opinionsbildning A och Oi jämställdhetsarbetet. Arbetet på att ändra attityder och bearbeta fördomarmåste alltid gå parallellt med annat järpställdhetsarbete. Här kan regeringen göra en dej. Men det tunga arbetetutförs av folkrörelserna, framför allt av kvinnoorganisationerna,studieförbunden och arbetsmarknadens parter. Men de behöver underlag för sinopinionsbildning. hade jämställdhetskorrimittén och dess kanslihuvudansvaret för information och faktasammanställning. Genom denomorganisation av jämställdhetsarbetet som regeringen genomförde strax eftersitt tillträde avskaffades jämställdhetskommittén utan att denna viktigauppgift lades på något annat organ. Utskottsmajoriteten säger att dennya organisationen inneburit en effektivisering av regeringensjämställdhetsarbete. Det är möjligt, även om det inte märkts så mycket. Säkertär dock att den inneburit en minskning av samhällets totala insatser påområdet. Vi som utanför regeringen ägnar oss åt jämställdhetsarbete vet hursvårt det nu är att få fakta och underlag för vårt arbete. När utskottsmajoriteten säger att jämställdhetskommitténsåligganden i detta avseende övertagits av JämO, undrar jag om inte detta byggerpå en missuppfattning.