prot · G80985 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:85 Om förkortadhandläggningstid för asylärenden 1 §Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant ibostadsutskottet efter anmält . Talmannen förklarade vald till suppleant i bostadsutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 3 § Svar på fråga1984/85:382 om förkortad handläggningstid för asylärenden , Anf.2 Statsrådet : har frågat mig om regeringenär beredd att ta initiativ till placering av personal från invandrarverket iMalmö och och vilka övriga åtgärder regeringen är beredd att vidtaför att förkorta handläggningstiderna i asylärenden. Frågan har ställts mot bakgrundav att det stora antalet asylsökande till har medfört en ökadarbetsbelastning hos bl. a. polismyndigheterna i och samt hosstatens invandrarverk. Långa handläggningstider i utlänningsärenden har under fleraår utgjort ett problem. Stora ansträngningar har därför gjorts för att förkortadessa, och påtagliga resultat har också åstadkommits . har under innevarande budgetår fåtten förstärkning av resurserna för tillståndsgivningen med 1 milj. kr., och iårets budgetproposition har föreslagits en förstärkning med tre tjänster ochett undantag för tillståndsgivningen från den generella tvåprocentiga neddrag- Om förkortad handläggningstid för asylärenden ningen avmyndigheternas anslag. Tillfälliga förstärkningar har även tillförtsarbetsmarknadsdepartementets utlänningsenhet. En förutsättning för att invandrarverket skall kunna fattabeslut i ett asylärende är att en utredning först har gjorts av enpolismyndighet. Från har nya polistjänster inrättats i ,dit en av invandrarverkets nya utredningsförläggningar har förlagts. Trotsdetta har den senaste tidens inströmning av asylsökande resulterat i långahandläggningstider i vissa polisdistrikt och därmed förlängdahandläggningstider i asylärendena. Detta bör man kunna komma till rätta medgenom tillfälliga omfördelningar av polisens resurser. Jag har i denna frågasamrått med statsrådet , som vid kontakt med harerfarit att överläggningar skall hållas i frågan med de berördapolismyndigheterna. Enligt min bedömning bör omfördelningar inom polisen förnärvarande ge snabbare effekt på handläggningstidernas längd än en placering avpersonal från invandrarverket i och . Regeringen följer utvecklingen uppmärksamt och kommer attta till vara varje möjlighet att åstadkomma korta handläggningstider. Jag villi detta sammanhang också erinra om att den pågående polisreformen ökar möjligheternaför polisen att omfördela resurser till särskilt belastadeverksamhetsgrenar. 3NILS (): är på grund av sjukdomförhindrad att närvara. Han har bett mig att ta emot svaret, som jag ber att fåtacka statsrådet för. Det var ett positivt svar. Den stora tillströmningen av asylsökande till förnärvarande har medfört en kraftigt ökad arbetsbelastning hos bl. a. polis ochinvandrarverket. Särskilt stora är problemen i och till följdav de stora grupper av asylsökande som anländer. Det är naturligtvisangeläget att åtgärder sätts in för att minska trycket av den härspontaninvandringen av personer som begär asyl för att få stanna i Sverige.Sådana åtgärder skulle generellt också medföra fördelar för de personer sombegär asyl och som har verkliga skäl att få det. Det är mycket positivt att regeringen gjort enmycket stark markering gentemot när det gäller denomfattande transittrafiken av asylsökande som går via . En omständighet som är besvärande när det gällerasylsökande är den långa tid som det tar att utreda ärendena - först hosutlänningspolisen, och sedan tillkommer den tid det tar invandrarverket, elleri sista hand regeringen, att avgöra ärendena. Denna långa utredningstid ärnegativ för alla parter - stat och kommun drabbas av stora kostnader för deasylsökandes försörjning, och för de asylsökande själva måste det naturligtvisvara mycket psykiskt påfrestande att sväva i ovisshet om deskall få flyktingstatus eller inte. Om den asylsökande sedan inte fårflyktingstatus blir utvisningsproceduren, när så pass förflutit förutredning och överklagande, mer smärtsam än som kanske varit nödvändigt. Det är givetvis angeläget, på den punkten är statsrådetoch vi överens, både för samhället och för de asylsökande att man kan korta nerhandläggningstiderna och därmed också väntetiderna. har besked lämnats om åtgärder som har vidtagits föratt komma till rätta med de här problemen, och de beskeden är att hälsa medallra största tillfredsställelse. Att omfördelningar inom polisen f. n. ger enbättre effekt när det gäller handläggningstidernas längd än insättande avpersonal från invandrarverket i och är en bedömning som vi haranledning att sätta vår tilltro till. Med de besked som har lämnats som svar på frågorna kan manförvänta sig att situationen kommer att påtagligt förbättras. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1984/85:387 om Mittnorden-flyget har mot bakgrund av attnorska myndigheter inte vill stödja Mittnorden-flyget på samma sätt somluftfartsverket i frågat mig hur jag tänker påverka frågan så attMittnorden-flyget inte riskerar att läggas ned. har Mittnorden-förbindelsen trafikeratsav SAS genom inchartring av det norska företaget A/S Norwing. Av kommersiellaskäl har trafiken erhållit nedsättning av de svenska statligaluftfartsavgifterna. Motsvarande rabattering har skett från norsk sida. Fr. o. m. upphör SAS med trafiken. A/S Norwinghar sökt egen koncession på sträckan under förutsättning att nedsättning kangöras av flygplatsavgifterna. har inom ramen för den nya tvådeladetariffen erbjudit Norwing en taxa som ligger i nivå med vad man tidigarebetalade. Det norska samferdselsdepartementetbeslutade att rabattera vissa avgifter förMittnorden-trafiken . 5MARIANNE (): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. bildades och omfattar Sör- ochNord-Tröndelags fylken i , och i ochVasa och mellersta i . Mittnorden är en väletableradsamarbetsregion som anses som en av de livaktigaste i det nordiska samarbetet.Den åtnjuter också ett hyggligt stöd från . a. med utveckling av handels- och näringsutbyte mellan företaggenom bl. a. egna handelskontor, branschträffar, exportsamarbete, m. m.Kommittén har sedan den bildades fäst särskild vikt vid att utvecklakommunikationerna i regionen, eftersom man ansett dem som helt avgörande för omsamarbetet över huvud taget skall kunna utvecklas. Om meritvärdet av forskarutbildning för sökande till statligtjänst På initiativ av och med ekonomiskagarantier från de berörda fylkena och länen i och i startade iapril 1980 Mittnorden-flyget - Trondheim-Östersund-Sundsvall. Fylkena och länen har garanterat SASunderskottstäckning med . Det har man ansettangeläget eftersom flyglinjeri är helt grundläggande för samarbetet. Inriktningenhar varit att stå för upparbetandet av flyglinjen för att den såsmåningom skall kunna bedrivas på vanlig kommersiell basis. Och därför har nuöverenskommelse träffats med SAS om att bolaget avstår från koncessionen ochlåter nuvarande operatör på linjen, det norska flygbolaget , drivalinjen i egen regi. Detta har Norwing åtagit sig på två villkor, nämligen delsatt norska och svenska luftfartsmyndigheter ger samma rabatter pålandningsavgifter som lämnas till SAS, dels att norska och svenskaregionerna biträder med . för marknadsföring av flyglinjen. Detsistnämnda av dessa villkor är uppfyllt. Som vi hörde har det svenska luftfartsverket för atthjälpa i gång flyglinjer av den här typen förklarat att man är beredd atttillämpa en taxa som ligger i nivå med vad Norwing tidigare betalade. Tyvärrkom det ett besked om att motsvarande myndighet i liksom tjänstemännen pådet norska samferdselsdepartementet sagt nej. har emellertid samferdselsdepartementetändrat sig och tillstyrkt, kanske inte minst beroende på förfrågningar frånSverige. Detta är synnerligen glädjande att höra, men det räcker inte med attsamferdselsdepartementet har sagt ja. Det slutgiltiga avgörandet ligger ju hosdet norska . På grund av frågans stora betydelse hoppas jag attkommunikationsministern även kan försöka påverka stadsrådskollegan i detnorska och att frågan över huvud taget följs upp frånsvensk sida så att Mittnorden-flyget kan fortsätta. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:380 om meritvärdet avforskarutbildning för sökande till statlig tjänst har frågat mig dels varförriksdagsbeslutet om forskarutbildningens meritvärde ännu infe åtgärdats, delsnär åtgärder kommer att vidtas för att genomföra beslutet. Av den forskningspolitiska propositionen (1983/84:107 bil.10 s. 12, UbU 28, rskr 401) framgår att jag ansluter mig till det i betänkandet(Ds C 1983:16) Meritvärderingen vid statliga tjänstetillsättningar m.m.framförda förslaget att fullgjord forskarutbildning skall få tillgodoräknas som förtjänst. Men det framgår också av propositionen att jag avser attåterkomma till regeringen beträffande bl. a. den generella förtjänstvärde- ringen istatlig tjänst, när remissbehandlingen av betänkandet i dess helhet avslutats. Denna ståndpunkt är naturlig, eftersom meritvärdet förforskarutbildning är en delfråga i den stora frågan om meritvärderingen förtjänster i statsförvaltningen. Den åsyftade remissbehandlingen är genomförd, och ärendetär under slutlig beredning i . Det är min avsikt att med utgångspunkt i betänkandet ochremissopinionen försöka åstadkomma samordnade riktlinjer förbi. Det är möjligt att hela frågan om den framtidameritvärderingen kan lösas utan medverkan. Jag avser i varje fallatt redovisa frågan för i den personalpolitiska proposition som skallläggas fram i vår. Om meritvärdet av forskarutbildning försökande till statligtjänst Anf.7 (): Jag tackarcivilministern för svaret på min fråga. Det är viktigt att studenter med forskningsförutsättningarskaffar sig en forskarutbildning och avlägger doktorsexamen. Det är inte bra ombegåvade studenter avstår från att doktorera därför att de inte tycker att dehar någon nytta eller användning av sin doktorsexamen. Det måste löna sig ocksåatt forska. Det är rimligt att den som doktorerat för sinforskarutbildning får tillgodoräkna sig i förtjänsthänseende när haneller hon söker statlig tjänst. Det tyckte också en enig riksdag när den i juniförra året behandlade forskningspolitiska proposition. Det slogs dåfast att fullgjord forskarutbildning, dvs. avlagd doktorsexamen, skulle fåtillgodoräknas som i förtjänsthänseende vid statligatjänstetillsättningar. För de forskarstuderande var detta ett betydelsefulltbeslut. Ställningstagandet var viktigt också med tanke på rekryteringen tillforskarutbildning. Utsikterna för att duktiga studenter skall våga satsa på enforskarutbildning ökar naturligtvis om dessa vet att de får tillgodoräkna sigforskarutbildningen när de söker statliga tjänster. Trots att det nu har gått över sedan beslutetfattades här i har ingenting hänt. Från utbildningsutskottets sidaförväntade vi oss inte en sådan av handlingsförlamning. Civilministernsäger i svaret att det också i propositionen angavs att man skulle avvaktaremissbehandlingen av meritutredningeris betänkande. Men enligt uppgifter somjag har fått gick remisstiden ut den 15 december 1983.1maj 1984 fattade det beslut i vilket man i enlighet med detföredragande statsrådets förslag slog fast principen om att skulle fåtillgodoräknas. Därför kvarstår den mycket viktiga frågan: När kommer, efterdenna långa väntan, ett besked till de forskarstuderande i landet? När kommerriksdagsbeslutet att få genomslag i praktiken? Det är detta som intresserar många. Jag vill alltså ställaföljdfrågan: När kan vi räkna med att det kommer att hända någonting? Om meritvärdet av forskarutbildning för sökande till statligtjänst Det ges ju besked i mitt svar. Regeringenkommer i samband med den personalpolitiska propositionen att redovisa sittslutliga ställningstagande. Jag vill tillägga att det för dem som genomgårforskarutbildningar och för de intresserade studenterna klart framgår avpropositionstexten att jag har en positiv syn på den här frågan. Det är inte så att det inte har hänt någonting iregeringskansliet. Vi bereder nu hela frågan om meritvärdering för statligtjänst. Jag anser att det är helt nödvändigt att göra en sådanhelhetsbedömning, eftersom vi har att ta ställning till om också andra meriterskall räknas, t. ex. tjänst inom privat eller verksamhet. Därtill harvi att bereda en fråga som vi också har fått utredningsunderlag till, nämligenden principiellt mycket viktiga frågan om huruvida man skall göra en annorlundavärdering när det gäller begreppen förtjänst och skicklighet, så att man istörre utsträckning skjuter fram skicklighetsbegreppet. Mot den här bakgrunden menar jag att det är till fördelatt vi får göra en samlad bedömning som omfattar all meritvärdering för statligtjänst. Jag återkommer, som sagt, till frågan . 9JÖRGEN (): Jag är litet förvånad över civilministernssvar på min följdfråga. Det är väl ändå så att det beslut fattade sedan är kristallklart? Där slogs fast att den som genomgåttforskarutbildning skulle få tillgodoräkna sig när han sökte statlig tjänst.Det är klart att alla de studerande som doktorerar under innevarande läsårundrar varför ingenting händer. När fattade ett beslut med den härinriktningen trodde de självfallet att detta skullefå ett något så när snabbt genomslag. , , skrev för tre månadersedan till och påtalade detta. SFS undrade, på de 800forskarstuderandes vägnar som under detta läsår avlägger sin doktorsexamen,varför ingenting har hänt. SFS har fortfarande inte hört någonting fråncivildepartementet, trots att skrivelsen lämnades . Om det vore så att riksdagsbeslutet var oklart på någotsätt, då skulle jag kunna förstå att regeringen tvekar och ärendet dröjer. Menär det inte så, herr civilminister, att beslut är helt klart? Jag vill mycket kortfattat säga att jag harsvårt att förstå argumentering. Ett förslag ommeritvärderingen när det gäller forskarutbildningen är aviserat. Det jag nusäger är att den frågan bereds tillsammans med all annan meritvärdering och attdet är helt nödvändigt att så sker. Frågan kommer att redovisas förriksdagen. 11 (): Om civilministern är tveksam och behöver fundera ytteriigare överandra regler på det här området, då förstår jag inte varför civilministern iden forskningspolitiska propositionen lade fram förslaget om att man eftergenomgången forskarutbildning skulle få tillgodoräkna sig iförtjänsthänseende. Det var ju precis vad. civilministern gjorde.Utbildningsutskottet instämde i civilministerns överväganden, och varenig om att slå fast denna princip. Sedan har det gått , ochingenting har hänt. Jag beklagar att civilministern inte ens i dagens debattkan ge klarare besked än vad han gjort. Omtidpunkten för redovisning av begärd översyn av lagen om gravrätt Överläggningen var härmedavslutad. 6§ Svar på fråga 1984/85:392 om tidpunkten för redovisning av begärd översyn avlagen om gravrätt Anf,12 Civilminister : har frågat justitieministern när han räknar med atten av begärd översyn av lagen om gravrätt skall kunna redovisas. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bakgrundentill frågan är att med anledning av två motioner i november 1979beslutade ge regeringen till känna att viss översyn borde ske av reglerna omgravrätt. Den begärda översynen gäller närmare bestämt frågan omanmälningsförfarandet vid övergång av en gravrätt till en ny innehavare ochfrågan om gravplatsupplåtarens informationsskyldighet i samband med ändringarav anordningar på gravplats. Tillregeringen har det dessutom framförts andra önskemål om ändringar ibegravningslagstiftningen. a. har flera kyrkogårdsförvaltningar begärt attlagstiftningsåtgärder vidtas för att avveckla sådana avtal om vård av gravplatssom har träffats . Vidare har det från olika håll uttrycktsönskemål om klarare regler om vem som i egenskap av närstående till en avlidenhar rätt att bestämma om begravningen. Ytterligare frågor, som direkt påverkarlagstiftningen, har också aktualiserats. Motbakgrund av detta har regeringen bedömt det lämpligt att se över de berördabestämmelserna i ett sammanhang. Jag tillsatte därför enarbetsgrupp inom med uppgift att göra en total översyn avbegravningslagstiftningen. Såvitt nu kan bedömas kommer arbetet att varaslutfört . Därefter följer sedvanlig remissbehandling, lagrådsgranskningoch eventuellt yttrande av kyrkomötet: Det är svårt att ange när någotförslag kan föreläggas . Enligt min bedömning kan det bli tidigastvåren 1987. Om planerna på att lägga ner revir 13 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Det är nästan litet pinsamt att det skall behöva ta så fråndet att en motion väckts och blivit bifallen av till dess att manöver huvud taget kan få ett besked om hur det skall gå. Jag väckte denna motion1979 mot bakgrund av en framställan från en utlandssvensk som har en släktgravi . Han ringer mig två gånger om året- och midsommartid,då han är hemma i - och frågar hur det har gått med motionen, för manskulle ju se över lagbestämmelserna. Jag säger till honom: Det pågårarbete inom departementet. Jag ställde en fråga till dåvarande justitieministern och fick svar . Jag tyckte då att det var påtiden att det kom ett besked från departementet, och justitieministern svarademig: Det är min förhoppning att resultatet av dessa överläggningar skall kunnaredovisas . Efter valet fick vi en ny justitieminister. Jagställde då ingen fråga, men jag var på en överläggning i ,och dåvarande justitieministern sade: Detta är i stort sett klart, så du kan räknamed'ett besked inom den närrnaste tiden. - har det gått åtskilligtmed tid. Nog tycker jag att man, även om det tillkommit en delfrågor, från departementets sida borde införa - det framförde jag också tilldåvarande statsrådet - någon form av förfallobok, där man slogfast en rimlig tid, när man skall ge en motionär besked och meddela riksdagenresultatet av en beställd utredning. Tycker inte statsrådet själv att det är , omdet skall ta -minst, tydligen - från det att en motion har bifallitsoch till dess att departementet kan lämna besked om vad riksdagsbeslutet ledertill? Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:372 om planerna på att lägga ner revir har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta med anledning av planerna på att låta Övertorneårevir upphöra. tvingas minska den årliga avverkningen inom derevir som berör och på grund av bl. a. tidigareöveravverkningar. har därför i en utredning belyst vilkakonsekvenser för bl. a. revirindelningen som den låga avverkningen i syfte attuppnå kostnadsbesparingar medför. En indragning av revir kommer inte att innebäraatt samrådsskyldigheten med rennärings- och naturvårdsintressenter eftersattsav domänverket. Regeringenavser inte att vidta några åtgärder med anledning av domänverkets beslut attlåta revir upphöra. 15 (vpk): Först tackar jagRoine för svaret. Svaret är kort och koncist: Vi ämnar inte vidta någraåtgärder med anledning av revirindragningen. Dethade varit positivt om regeringen t. ex. hade sagt att det här är ett hårt slagför kommun, vi kommer att starta ett särskilt intensitelspro-gram pådomänverkets marker för att öka sysselsättningen inom detta revir. Men tydligenhar man inga planer på någonting sådant, utan man menar att det får bli som detblir, och det beklagar jag djupt. Jag vill mycket starkt betona att kommun i många avseendenhar drabbats mycket hårt dels av nedläggningar inom skinnindustrin, dels avnedläggningar inom sågverks- och trähusindustrin. Regeringen har således haftskäl att handlägga denna fråga något annorlunda. Omplanerna på att lägga ner revir Överläggningen var härmedavslutad. 8 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:121 tilljordbruksutskottet 9 §Föredrogs och hänvisades Motion 1984/85:2847 tillfinansutskottet Påmorgondagens föredragningslista upptas utrikesutskottets betänkande 6 främstbland två gånger bordlagda ärenden. 11 §Anmäldes och bordlades Proposition 1984/85:119Ändring i vallagen (1972:620) m. m. 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:422 av () till utrikesministern ombistånd till : Hundratusentals människor är påflykt inne i . De hotas av hungersnöd. förklarade utrikesministern iriksdagen att regeringen är inställd på att lämna humanitärt stöd tillnödlidande afghaner i och . detta år har enligt uppgift UD:s katastrofgruppavstyrkt en ansökan från om bidrag för att kunnalämna livsmedelshjälp i . Jag villdärför fråga utrikesministern: Står utrikesministernbakom detta beslut? Hur villregeringen bistå svältande afghaner inne i landet innan det är för sent? 1984/85:423 av () till justitieministern omförflyttning av avställd bil: Om en avställd bil, som t. ex. ärunder renovering, måste förflyttas skall detta ske med fast dragstång. Dettakan i många fall vara en besvärlig och kostsam lösning och kan vara onödigt fören körklar bil med fullgoda bromsar och ljusanordningar. Om man i stället villbogsera bilen krävs förutom en tillfällig försäkring (100: -) också att bilenskattas för den månad då bilen skall flyttas-ca 150:-. Detta förefaller varaett exempel på ett onödigt byråkratiskt krångel. Är regeringen beredd att vidtaåtgärder för att göra det möjligt att, utan att erlägga fordonsskatt,tillfälligt bogsera avställd bil, förutsatt att säkerhets-mässiga krav äruppfyllda och försäkring tecknad? 1984/85:424av () till justitieministern om effektivare åtgärder motolovlig körning: Möjligheterna att verksamt ingripamot fall av olovlig körning är uppenbarligen otillräckliga. Eftersom poliseninte ens i extrema fall kan beslagta fordonet kan föraren fortsätta obehindrat.Märstapolisen uppger sig ha stoppat en och samma körkortslösa förare 276gånger. Enligt uppgift förekommer det att en person som förlorat sitt körkortfår igen det tidigare eftersom han ändå forsätter att köra bil. Problemet lärha utretts inom utan resultat. Avser regeringen att inomöverskådlig tid lägga fram förslag till effektivare åtgärder mot olovligkörning? 1984/85:425 av () till utbildningsministernom skattelättnaden för vissa forskare: Det nya dubbelbeskattningsavtal somtecknats med tenderar att få mycket negativa effekter på detinternationella utbytet av forskare och lärare. Detta beror främst på attkretsen av personer som omfattas av de skattelättnader som tillskapats isamband med det nya avtalet gjorts mycket snäv; bl. a. omfattar det intelärare. Som exempel på negativa effekter av det nya avtalet kan nämnas att ettutbyte av lärare/forskare som funnits mellan nationalekonomiskainstitutionen i och i nu kommer attupphöra. När ett nytt dubbelbeskattningsavtal börjar löpa från den 1 januari1986 med kommer det internationella utbytet att ytterligare hindras, vilketbl. a. kommer att försvåra uppbyggnaden av dataforskningen vid Lunds tekniskahögskola. Avser utbildningsministern attvidta åtgärder så att kretsen av personer som omfattas av den nya lagen omskattelättnad för vissa forskare vidgas så att strävandena mot eninternationalisering av högskolan kan fortsätta? 1984/85:426 av () tillarbetsmarknadsministern om asbestfria material i bromsbelägg och packningar: Enligt AFS 1983:13 är i princip allanvändning av asbest i arbetslivet förbjuden. Det ges dock alltjämt dispens fråndenna huvudregel. Till följd av dispenserna utsätts fortfarande ett stort antalmänniskor i bilindustrin och vid tillverkning av bromsbelägg och packningar förasbest. Enligt uppgift finns det fullt godtagbaraersättningsmaterial men också en stor tröghet hos tillverkarna att användadessa material för tillverkning av bromsbelägg och packningar. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga: Vad avser arbetsmarknadsministernatt göra för att påskynda användandet av asbestfria material för tillverkningav bromsbelägg och packningar? 1984/85:427av () till arbetsmarknadsministern om kravet på övergång tillasbestfria bromsbelägg: gällerarbetsmarknadsstyrelsens nya asbestkungörelse. Enligt denna kungörelse skallgodtagbara asbestfria bromsbelägg, som uppfyller de prestanda som krävs för attfordonet skall vara typgodkänt, användas när sådana finns.