prot · G809120 · 1984-12-31 00:00:00 — Såväl statsministern somutrikesministern - i brev fill kommittén för mänskliga rättigheter på , därjag är medlem - och vice statsministern i ett interpellationssvar har försäkratatt det förs en dialog ' beträffande tillämpningen av de mänskligarättigheterna på . Det är en mycket tyst dialog, som inte avsattså stora spår. Jaghar på ort och ställe kunnat konstatera att de insfitutioner och derasföreträdare som är inblandade i det kulturella samarbetet med ingalundahar den uppfattningen att det officiella på något sätt skulle inta enkrifisk hållning till tolkning av mänskliga rätfigheter. hör till deländer som vägrar att släppa in för kontroll av fångarnassituation. Eftersom är ett av de länder som genom handel, teknisktbistånd och kulturutbyte ger regim legitimitet internafionellt sett, ären påverkan inom ramen för de biståndspolitiska målen i högsta grad påkallad. Istället har jag det bestämda intrycket att de från utsändakulturambassadörerna och därmed deras svenska värdar driver en effekfivpropaganda för och dess samhällssystem. Och det är klart att man genom attplocka ut positiva utvecklingstendenser och utelämna de mörka sidorna kanteckna en ofullständig och därmed falskt positiv bild av en totalitär regim. Genomsamtal med den internationellt ryktbare kubanske författaren , somnyligen efter påtryckningar från europeiska regeringar och friståendeorganisationer för mänskliga rättigheter fått tillstånd att lämna , har jagfått bekräftat att detta är vad som sker här i . erfarenheterav kubanska fängelser, och som utstött icke-person mitt i under någraår - i stor skräck - kontrasterar mot den ljusa bild som sprids av ganska mångasvenska kulturarbetare. Vadbeträffar det tekniska biståndet kan detta ytligt sett verka positivt elleråtminstone harmlöst, men dess konsekvens är bl. a. ökade möjligheter för Cubaatt hålla trupper i , något som berörts fidigare i debatten. Jaghar inget yrkande - det är svårt att påyrka en atfitydförändring. Däremot harjag en förhoppning om att det svenska biståndet eller samarbetet med skallutformas så, att det också bidrar till att främja mänskliga rättigheter påCuba. InternationelU utvecklingssamarbete m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Punkt1 (biståndsanslagens storlek) Utskottetshemställan bifölls med 219 röster mot 75 för reservafion 1 av afUgglas m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. I (de biståndspolifiskamålen) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 16 för reservafion 2 av Berfil Måbrink. Mom.2 (andelen av SIDA administrerat bistånd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Nr 120 Mom. 3och 4 (demokrati och mänskliga rättigheter samt avbrytande av 17 aoril 1985 Utskottetshemställan bifölls med 194 röster mot 101 för reservation 4 av m.fl. vecklingssamarbe- °"'- (katastrofförebyggande bistånd m.m.) tern m Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 139 för reservation 5av Mom.7 (åtgärder mot kemi- och läkemedelsföretag) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 17 för reservation 6 av . Mom.II (landsprogrammering och landramsutfästelser) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 139 för reservation 7 av . Mom.12 (effektivitet i biståndet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.13 (samverkan med näringslivet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.15 (befattningen som biståndsinspektör) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.19 (biståndsutredning) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 136 för reservation 11 av . Mom. 1 (bidrag till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.2 och 3 (bidrag till UNDP och ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av och med acklamation. Mom.4 (bidrag till WFP) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 5 (deltagande iVärldsbanksgruppen) Nr 120 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av den - bifölls med acklamation. Mom.6 (kapitalhöjning för IFC) InternationelUut- Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av vecklinsssamarbe- - bifölls med acklamation. Mom. I och 2 (importstödm.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.6 (medelsram för ) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 18 avMargaretha av m.fl. i motsvarande del, delsreservation 19 av , bifölls med acklamation. Mom.7 (medelsram för ) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 18 avMargaretha m. fl. i motsvarande del, delsreservation 20 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom.8 (medelsram för ) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 18 avMargaretha m.fl. i motsvarande del, delsreservation 20 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom.9 (medelsram m. m. för ) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 21 avMargaretha m.fl., dels reservation 22 avSture och i motsvarande del, dels reservation 23 avRune , delsreservation 20 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom.10 (avvecklingsplan för biståndet till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av och motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.12 (medelsramar för m.fl. länder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m. fl. - bifölls med acklamation. InternationelUutvecklingssamarbete m. m. Mom.15 och 16 (inriktningen av biståndet i och ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.17 (långsiktigt biståndssamarbete med , ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.18 (medelsram för humanitärt bistånd i södra ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.19 (medelsram för humanitärt bistånd i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av - bifölls medacklamation. Mom.20 (katastrofpostens användning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.21 (katastrofpostens storlek) Förstbiträddes reservation 30 av och med 47 röster mot 17för reservation 31 av i motsvarande del. 228 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbiträddes reservation 29 av m.fl.- som ställdes motreservation 30 av och - genom uppresning. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 av Margarethaaf m. fl. - genom uppresning. Mom.24 (fördelningen av humanitärt bistånd till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 28 (observatörskap i IGGI) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av - biföllsmed acklamation. Mom. 36-38 (förbindelserna med ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av - biföllsmed acklamation. Mom. 39 (medelsramen förenskilda organisationer) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 139 för reservation 34 av m.fl. Mom. 41(stöd fill Kyrkornas Världsråds fredsprogram m. Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 63 för reservation 35 av p, j j StureKorpås m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. ._ .f.,n Mom. 44 (återinförande av anslagsposten för miljö,markvård och energi) InternationelUut- Mo t i ve ring vecklingssamarbe- Utskottets mofivering godkändes med 155 röster mot 139 förgodkännande tem m av den i reservation 36 av m.fl. anförda motiveringen. Hemställan Utskottets hemställanbifölls. Mom. 45 (försöksverksamhet och metodutveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avSture m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 46 (sfipendieprogram för u-landsstudenter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 41 avRune - bifölls med acklamation. Mom. 2(information) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 42 avSture och ~ bifölls med acklamation. Mom. 1 (SIDA:s myndighetsanslag)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 av - biföllsmed acklamation. Mom. 2 (SAREC) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 44 av - biföllsmed acklamation. Mom. 1(u-krediter) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 45 av m. delsreservation 46 av och , delsreservation 47 av , dels reservafion 48 av , bifölls med acklamation. Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. Mom. 4(betalningsbalansstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 avSture m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:51Tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 såvitt avseranslag för vissa byggnadsarbeten vid (prop. Utskottets hemställan bifölls. 8 § Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1984/85:28 omkulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. 1984/85:93). 70 BOLUNDGREN (m): Den proposition om kulturarbetarnasskattesituation som behandlas i föreliggande betänkande innebär förbättringar iflera avseenden för kulturarbetare, uppfinnare och vissa andra rörelseidkare,och det är självfallet posifivt att man kan uttala sin uppskattningav propositioner på skatteområdet från regeringen. Emellerfid går propositionensförslag i vissa avseenden inte tillräckligt långt för att verkligen utgöra ettstöd för framför allt kulturarbetarna, och jag tänker ta upp just de punkterdär våra förslag i det avseendet avviker från regeringens. I propositionen föreslås att man skall få möjlighet att iefterhand dra av utvecklingskostnader då rörelsen sätts i gång ochett år tidigare. Vi menar att det är en orimligt snäv tidsbegränsning. Manmåste ha möjlighet att göra avdrag även för kostnader andra året föreigångsättandet för att reglerna verkligen skall kunna ge effekt, och detförslaget återfinns i den reservation 1 som vi moderater har fogat tillutskottsbetänkandet. Den andra punkten gäller reglerna för avdrag förarbetslokal i egen bostad. Även här tycker vi att man är för snäv när detgäller regelsystemet i propositionen. Vi kan heller inte förstå att det skallvara olika regler för schablonavdraget om man har arbetslokalen i egenfasfighet eller i hyres-eller bostadsrättslägenhet. I det senare fallet får mangöra ett dubbelt så stort schablonavdrag. Vi tycker, såsom framgår avreservation 3, att avdrag i princip skall medges om den i bostaden bedrivnaverksamheten i väsentlig mån förhindrat att det för arbetet använda utrymmetkunnat utnyttjas för bostadsändamål i normal omfattning. Det är en rimligaregrund för avdraget än den som föreslås i propositionen. Ibetänkandet tas också upp några motioner som behandlar situationen föridrottsmän och andra som har temporärt mycket höga inkomster. Det kan gälla enmycket av livet då man har mycket höga inkomster, och med denuvarande svenska marginalskatterna blir skatteeffekten då orimlig. Vi har juockså sett att många har flyttat från , och det gäller som sagt intebara idrottsutövare utan också andra kategorier. Attregeringen och största parti, socialdemokraterna, är medvetna omdetta problem är alldeles uppenbart. Man har ju när det gäller utländskaforskare föreslagit att de enbart skall skatta för av sina inkomster här iSverige. Det visar att skattesystemet är orimligt i detta avseende, och detenda man kan göra för att klara situationen är naturligtvis att sänkamarginalskatterna och skapa ett rimligare skattesystem. Vimenar emellertid att man temporärt måste medges möjlighet att genomfondavsättning eller på annat sätt få uppskov med beskattningen av de storainkomster man har under vissa år för att senare kunna ta ut dem och på vanligtsätt ta upp dem till beskattning under återstoden av sin verksamma period förepensionering eller liknande. Det räcker inte att, som utskottsmajoriteten gör,hänvisa till att situationen kan förbättras genom ett eventuellt införande avden s.k. staketmetoden. Den hjälper ju inte i fråga om. inkomster av tjänst.Dessutom är pensioneringsreglerna inte fillräckliga. Avdragsmöjligheterna ärför små . Man måste klara det genom en särlagstiftning till dessmarginalskatterna får en rimlig omfattning. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 1,3 och 4 iskatteutskottets betänkande 28. Kulturarbetarnasskatteförhållanden m. m. 71 (): I skatteutskottets betänkande 28 behandlas proposifion 93 omkulturarbetarnas skatteförhållanden. I anslutning till propositionen har väcktsett antal motioner. Huvudsyftet med propositionen är att skapa förutsättningarför en mera rättvis beskattning av kulturarbetarna utan att kraven pålikformighet mellan kulturarbetarna och andra skattskyldiga åsidosätts.Propositionen har också tillstyrkts i väsentliga delar, även om reservafionerpå vissa punkter har avgetts för en annan utformning av vissa avsnitt. Denförsta punkt jag här skall beröra är utvecklingskostnaderna, som ocksåbehandlas i reservationerna 1 och 2. Kulturarbetarna har särprägladearbetsförhållanden. Verksamheten bedrivs med andra bevekelsegrunder och oftaunder helt andra ekonomiska förutsättningar än vad som gäller för rörelseidkarei allmänhet. Utskottetfinner det tillfredsställande att förslag nu framlagts som ger företagarnamöjlighet till avdrag för kostnader vilka uppkommit innan rörelsen påbörjats.Men vi reservanter anser att den föreslagna tidsgränsen är alltför snävttilltagen. Om en avdragsrätt av den här arten inte skall förfela sitt syfte,bör den omfatta även kostnader som ligger längre tillbaka i tiden än ett år.Skall vi underlätta en kulturarbetares situation i initialskedet av Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. verksamheten,bör tidsgränsen sättas till före rörelsens påbörjande. Visserligeninnebär denna tidigareläggning av tidsgränsen vissa kontrollproblem, mennackdelarna måste vägas mot de betydande fördelar som en avdragsrätt förutvecklings- och etableringskostnader innebär. Därför, herr talman, vill jagyrka bifall fill reservation 2. I reservation 3 tas upp en fråga som diskuteratsåtskilliga gånger i . Det gäller avdrag för arbetslokal i egen bostad.I propositionen medges i mycket begränsad omfattning avdrag för sådan kostnad.Vi reservanter ansluter oss till kravet i centermotion 284 yrkande 1, att irörelse och tjänst skall kostnader för utnyttjande av egen bostad varaavdragsgilla om verksamheten i väsentlig mån hindrat lokalens användning förbostadsändamål. Vi begär att regeringen möjligt framlägger förslag ienlighet med vad som anförts i ovannämnda mofion. En annan fråga som också behandlas i detta skatteutskottetsbetänkande gäller de problem som uppstår för professionella idrottsutövarevilka under är verksamma och då uppbär extremt höga inkomster.Enhgt reservanternas uppfattning borde här skapas förutsättningar för att delarav dessa inkomster får avsättas till något slag av utjämningskonto. Vi begär ireservation 3 att regeringen tillsätter en utredning som kan se över dessaproblem. I ett par motioner har krävts att de taxeringsnämnder somskall behandla kulturarbetarnas deklarationer också är väl insatta ikulturarbetarnas situation. I ett särskilt yttrande understryker ochfolkpartiets utskottsrepresentanter detta. Vi understryker också vikten av attkulturarbetarna får möjlighet att utse en särskild referensgrupp som kanöverlägga med om den särskilda informafion i dessa frågor somriksskatteverket har för avsikt att utge. På grundval av vad jag nu anfört yrkar jagbifall fill reservationerna 2, 3 och 4 i skatteutskottets betänkande 28. 72KJELL (): Kulturarbetarna har sedan början av1970-talet försökt att få till stånd en offentlig utredning med uppgift attgranska kulturarbetarnas situation. En sådan utredning skulle ha till uppgiftatt föreslå ändringar i lagstiftningen så att kulturarbetarna i likhet medandra grupper i vårt land får möjlighet att med rimlig trygghet utöva sinayrken. Skatte- och avgiftsfrågorna har därvid mycket storbetydelse. Detta har understrukits av att inkomstutvecklingen varit ogynnsam ijämförelse med de mera kommersiellt inriktade yrkesutövarna, som ju harmöjlighet till rationalisering av verksamheten. Kulturarbetarna har sålundainte kunnat kompensera sig för ökade sociala avgifter och skatter genom att taut högre ersättningar för sina produkter. De har därför inte heller kunnatkomma i åtnjutande av de förmåner som erbjudits praktiskt taget alla andrayrkesgrupper i form av förkortad arbetstid och längre semester. Mot bakgrund av detta är de förbättringar som föreslås ipropositionen välkomna. De är dock inte tillräckliga, och jag skall snartåterkomma härtill. Låt mig bara först påpeka att vi från sida ivår motion kräver att en fortsatt förutsättningslös utredning om dekonstnärliga och litterära yrkesutövarnas belägenhet i våra dagars samhälletillsätts. Frågan om ett särskilt inkomstslag måste därvid också prövas.Förnyelsen är viktig inom kulturlivet. Det är därför angeläget att steget frånmera hobbybetonad verksamhet underlättas. Normalt är det när man tar stegettill att försöka livnära sig på sin konstnärliga verksamhet som ekonomin blirtill ett bekymmer. Därmed kommer jag in på de reservationer som vi frånfolkpartiet står bakom i detta betänkande. I reservation 2 kräver vi att utvecklingskostnader, justav de skäl som jag har nämnt, skall behandlas mera generöst än enligt detförslag som utskottets majoritet ställt sig bakom. I praktiken är det ju redani dag möjligt att få avdrag för vissa kostnader, som man haft innanverksamheten betraktas som rörelse, efter det man startat denna. Andrakostnader kan man däremot aldrig få avdrag för. Från sida anslutervi oss därför till propositionens definition av vad som ärutvecklingskostnader. Till dessa skall räknas "alla löpande kostnader somhänför sig till verksamheten i fråga och som skulle varit avdragsgilla det årde lagts ned om verksamheten redan då hade bedömts som rörelse". Den i propositionen föreslagna tidsgränsen för detta anservi däremot för snävt tilltagen, om man på ett mer avgörande sätt villunderlätta övergången för kulturarbetare från hobbybetonad verksamhet tillyrkesinriktad sådan. Avdrag bör därför medges för kostnader förerörelsens påbörjande. Med dettayrkar jag, herr talman, bifall till reservafion 2. Det ligger i sakens natur att verksamhet av det slag somvi nu behandlar ofta bedrivs i lokal som tillhör den egna bostaden.Möjligheterna att få avdrag för denna bör därför bättre än vad som förnärvarande gäller tillgodose kulturarbetarnas krav. Även om vägen dit intevarit helt rak har vi från kommit fram till attkulturskattekommitténs förslag på denna punkt är bättre än propositionens. Jag yrkardärför, herr talman, bifall fill reservation 3. Så några ord om reservation 4 som handlar om rätt för bl.a. idrottsmän med tillfälligt höga inkomster att göra skattefria avsättningartill särskilda konton. Jag har redan fidigare i denna kammare framhållit detorimliga och ohållbara i en skattelagsfiftning, som mer eller mindre tvingarvåra mest framgångsrika medborgare utanför landets gränser. Ingen nation har i.längden råd att hålla sig med en sådan skattelagstiftning. Förlusterna är intebara ekonomiska i form av uteblivna skatter från de flyktande utan dessutomopinionsmässiga genom att vårt land i omvärlden får stämpeln att tillämpa en ivarje fall efter utländska mått närmast konfiskatorisk beskattning. Utskottsmajoriteten svarar på de yrkanden som gjorts bl.a. i motion 2390 av genom att hänvisa till den s. k.staketmodellen. Otaliga skatteproblem och orättvisor har sedan dennastaketmodell presenterades Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. stuvats undan bakom denna. För som går antarstaketmodellen alltmera karaktären av en trollformel, med vars besvärjelser deflesta problem på skatteområdet kommer att lösa sig som genom ett under. När nuskatteutskottets socialdemokratiska majoritet även vill fösa in våra professionellaidrottsmän innanför modellens "staket" får nog ändå måttet anses vararågat. får det väl ändå vara slut på den "strutspolitik" som nisocialdemokrater bedriver i skattefrågorna. Varje gång som ni försöker att på detta lättvindiga sättkrypa undan ert ansvar för att vikfiga skattefrågor löses, skjuter ni ju ocksågenomförandet av staketmodellen allt längre bort i en oviss framtid. Jag vill därför ha ett besked av utskottets talesman häroch . När beräknar ni att staketmodellen skall kunna genomföras? Är detkanske rent av så att ni socialdemokrater hoppas att en borgerlig regeringskall lösa problemen åt er efter valet ? yrkar jag bifall också dll reservation 4. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 9 § Upplästes följandeinkomna skrivelse: Härmed anhåller jag om entledigande från mitt uppdrag somledamot av riksdag fr. o.m. den 12 april 1985Einar Denna anhållan godkändes av kammaren. 10 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1984/85:194Nordiskt kultursamarbete m. m. 1984/85:199 Radio- och TV-sändningar i kabelnät 11 §Anmäldes och bordlades 1984/85:3129av m. fl. 1984/85:3130av Per Förslagtill lag om värdepappersmarknaden (prop. 1984/85:157) 1984/85:3131 av m.fl. 1984/85:3132 av SvenHenricsson Vissa telefrågor (prop. 1984/85:158) 1984/85:3133 av och /85:3134 av m.fl. 1984/85:3135 av m.fl. 1984/85:3136 av IngemarEliasson m.fl. 1984/85:3137av m.fl. Onsdaeen den Förslag till lag omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. 1984/85:176) . 1984185:3138av m. fl. 1984/85:3139 av tredje vice talman /85:3140 av förste vice talman m.fl. Förslag till lag omskydd mot utförsel av vissa äldre kulturföremål (prop. 1984/85:179) 1984/85:3141av i 1984/85:3142 zv GunnarBiörck i 1984/85:3143 av GunnarBiörck i 1984/85:3144 av FridaBerglund m.fl. 1984/85:3145 av KarinIsraelsson och 1984/85:3146 av LarsWerner m.fl. 1984/85:3147 av TyraJohansson m.fl. 1984/85:3148 avMargareta m.fl. 1984/85:3149 av UllaTilländer m.fl. 1984/85:3150 avMargareta m.fl. 1984/85:3151 a\ IngemarEliasson m. fl. 1984/85:3152 av NilsCarlshamre m.fl. 1984/85:3153 avIng-Marie m.fl. Utvecklingslinjer förhälso- och sjukvården, m.m. (prop. 1984/85:181) 1984/85:3154av m.fl. 1984185:3155 av Ändrad administration av studiehjälp ochvuxenstudiestöd m.m. (prop. 1984/85:184) 1984/85:3156av tredje vice talman 1984/85:3157 av /85:3158 av och 1984/85:3159 av . 1984l85:3\m av m.fl. 1984/85:3161 avMargareta 1984/85:3162 av m.fl. 1984/85:3163 av SvenAspling m.fl. Lokalisering av central myndighet förAMU-organisationen (prop. 1984/ 85:186) 12§ Anmäldes och bordlades betänkanden 1984/85:13 Anslag tillbostadsförsörjning m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:14 Anslag tillbostads- och planadministrationen m.m. (prop. 1984/85:100 delvis och1984/85:101 delvis) 1984/85:15Anslag till m.m. (prop. delvis)1984/85:16 Anslag till byggnadsforskning och experimentbyggande m.m. 1984/85:100 delvis) 13§ Meddelande om interpellation Meddeladesatt följaiide interpellation framställts 1984/85:138 av GöranEricsson (m) dll justitieministern om personalplaneringen inom polisväsendet: Tillgången på polismän ute i polisdistrikten är enviktig rättssäkerhetsfråga för enskilda människor. När man utsätts för brotteller olycka är det viktigt att just den händelsen snabbt och effektivt kanhanteras av polismyndigheten. Den enskildes trygghet till liv och egendom ären av de viktigaste uppgifterna för statsmakten att svara för, och planeringoch resursdimensio-' nering av polistillgången i vårt land spelar här ennärmast avgörande roll. Ilandet finns en tjänstestat innehållande 14 135 polismannatjänster, varav318 är vakanta. För att denna styrka alltid skall vara intaktoberoende av sjukdom, ledighet av olika slag m. m. har inrättats en stat förvikariats- och förstärkningspersonal. Denna stat innehåller 1771 polistjänster. Sammanlagt finns således 15 906 tjänster. Detkan tyckas vara en stabil och stor resurs som står till den svenskaallmänhetens förfogande. Ser man styrkan i skenet av ökade möjligheter tillledigheter och ökat antal lagar med krav på polisens övervakning framstårresurserna som mindre.