prot · G809151 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagtycker nog atf det är för tidigt att dra några slutsatser av den lagen, Igrunden är def väl, som i sitt senaste inlägg påpekade, så att vihar litet olika synsätt. Vi socialdemokrater tycker att def här är en fråga därfolkviljan bör få komma till uttryck. Folk bör ha ett inflytande över de härfrågorna. Vi har svårt att förstå varför folkviljan skulle komma till sämreuttryck om kommunerna får ansvaret att hantera dem. Jag yrkar alltså avslag påden moderata reservationen. Delarm som når oss om yrkes- och miljösjukdomar - cancer, allergier ellerandra skador och sjukdomar- är återspeglingar av 1950- och 1960-talenskemikalieanvändning. har kemikalieanvändningen ökat mycket kraftigt.Det gäHer infe minst inom jordbruket. Omkring hälften av landefs åkerarealbesprutas med ogräsmedel . Ju längre söderut, ju mer sprutas def. Undermitten av 1970-talef introducerades i en ny variant av kemiskbekämpning av främst skadedjur och växtsjukdomar, den s, k, programmeradeodlingen. För atf skydda sig mot skördebortfall genom växtskadegörare börjademan spruta i förebyggande syfte, dvs, man sprutar efter schema för säkerhetsskull, om det skulle komma angrepp, Växtskade-görarna blir resistenta, såpreparaten måste ständigt bH starkare. Den programmerade odlingen har, med vissrätt, ibland beskrivits som det verkliga steget in i ett oåterkalleligtkemikalieberoende jordbruk. Det blir svårt att ta sig ur det. En sådanutveckHng skulle gå på tvärs mot den målsättning om enminskad användning av kemiska bekämpningsmedel som den socialdemokratiskapartikongressen har lagt fast på def här området. Kemikalierna kom måhända väl till pass när jordbrukefsrationalisering inleddes , Och det finns kanske, förundvikande av missförstånd, anledning aft säga aft den enskilde jordbrukareninte kan beskyllas för att vara ansvarig för utvecklingen, har vi alla lärt att kemikalierna kanske gett osslångt större problem än de löste. Därför gäller det att bryta utvecklingen. En förutsättning för detta är mera kunskap, men också attvi utnyttjar den kunskap och yrkeskunnighet som redan finns i den svenskajordbrukarkåren, I det sammanhanget har utskottet hänvisat till ettfidigare betänkande, som behandlade def forskningspolitiska program somriksdagen på regeringens förslag antog och som inrymmer ettsärskilt projekt om 1990-talets jordbruk. En av utgångspunkterna i det projektetär att formerna för jordbruksproduktionen ses över med inriktning på en minskadanvändning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Den första rapporten väntasinom . Detta äger än mer sin aktualitet eftersom debattenom jordbruksproduktionen äntligen börjar breddas fill att inte bara handla omkvantitet och pris utan också om kvalitet och i vilken miljö livsmedlenproduceras. Med den utgångspunkten är all övergång tUl alternativ odling ettsteg i rätt riktning och väl värd aft uppmuntras. Så några ord om finansieringsfrågorna, I reservation nr 15pläderar för sin lösning, medan i sin reservation nr16 vill ha en utvärdering av samtliga miljöavgifter. Utskottet anser liksom jordbruksministern attkemikalieinspektionens verksamhet skall finansieras genom avgifter och iprincip vara självfinansierad. En allmän produktavgift tas ut förvarje produkt som är anmäld till produktregistret. Genom att avgiftendifferentieras i förhållande fill antalet produkter torde den inte bli oskäligtbetungande för de berörda företagen. Jag yrkar avslag på samtliga reservafioneroch fillstyrker utskottets förslag i dess helhet. 68ARNE i () replik: Beträffande den moderata kritiken av lagen omlövslybekämpning från luffen sade att def är litet väl tidigt attha några synpunkter på detta . Då är verkligen försiktig i överkant,Def förhållandet att det blev så, att endast ett fåtal avlandefs kommuner över huvud taget tillät kemisk lövslybekämpning visar entydigtaft lagen används på eft annat sätt än vad både ni och vi egentligen hadeförutsatt. Vi hade förutsatt aft alla metoder skulle kunna komma tillanvändning - också att det för stora markområden, framför allt i våra storaskogsbygder med mycket avsides belägna områden, mycket väl skulle kunnaanvändas kemisk lövslybekämpning, en metod som är 2 000 ä , billigareper hektar än bekämpning, I värsta fall utförs ingen lövslybekämpningalls - och det är egentligen det som sker . För övrigt: har ingen enda kommun omprövat sina fattade beslut. Med andra ord: Def råder i praktiken ett totalförbud. Detvill jag sätta i samband med den mycket restriktiva inställning som kommerfill uttryck också inom jordbruket. Mycket ologiskf förutsätter man atf defändå skall finnas flygplan fill förfogande - både för jord- och skogsbruket - isärskilt besvärliga situafioner. Var kommer de ifrån? Den frågan har jagställt, och den kanske kan återkomma till. Var står denflygplansfloffan? Och var finns de utbildade piloter som gör sådanaingripanden, om det verkligen uppstår akuta situationer? Ni omintetgör denmöjligheten, för både jord- och skogsbruket. Däriligger grunden till den kritik som vi har framfört. 69 () replik: avslutade med aft säga att vimåste få en situation där vi ställer samma krav på jordbruket som på industrinnär def gäller kemikalier. Han beskyllde också övriga parfier här i kammarenför aff inte ställa upp på def utan vilja ha enklare regler för jordbruket änför industrin. Det var ett slag under bältet, som jag ser det. Det finns inte några annorlunda regler för jordbruketbeträffande kemikalier än för industrin eller samhället i övrigt. Manskullet,o, m, kunna säga atf den stora kemikalieanvändningen, där vi har fått se destora problemen - om vi nu bortser från kvicksilvret, som varinne på - har gällt andra delar av näringslivet än jordbruket. är inte vi ifrån - och infe heller någonfrån jordbruket, vad jag vet - negativ till att vara restriktiv när def gällerkemikalieanvändning i jordbruket. Det finns all anledning atf vara restriktiv,att ta upp diskussioner om hur man kan minska kemikalieanvändningen. Men vimåste också vara beredda att ta konsekvenserna av detta. Vi kan se på det jordbruksavtal som har diskuterats, därförhandHngarna har strandat. Här kräver man från samhällets sida att jordbruketskall rationaliseras ytterligare. Vad innebär en sådan rationalisering? Vi hareft mycket rationellt jordbruk , och de enda möjligheter som man har äraft använda ännu mer kemiska preparat. Det är alltså vad man kräver. Men åandra sidan står man här och pratar om att minska kemikalieanvändningen. Det resonemanget går inte ihop, ochdef är där problemet ligger. Jag tror aft både det svenska jordbruket och vialla är mycket intresserade av att få möjligheter att nyttja mindre mängderkemiska preparat i jordbruket. Men då måste vi också ta konsekvenserna, så aftjordbrukaren kan få en ordentlig inkomst, och vi måste också vara beredda attacceptera den kvalitet på produkterna som vi då får. Detta måste gå hand ihand. 70LARS () replik: De borgerliga partierna vill på miljöområdetbehandla jordbruket annorlunda än industrin, säger , Förfolkpartiets del stämmer det inte. Jag skall bara ta två exempel. Hur vardet, , med ändringen av miljöskyddslagen, när vi 4 protokoll 1984/85:151-152 ställde sig då bakom di jrslag som innebar atfvissa områden kunde förklaras som katasfrofomräden. Jag kan fa ytterligare ett exempel:handelsgödselavgifferna. ställde sig bakom också dem. Vad vi harbegärt är en redovisning av hur de medel som inflyter genom dessa avgifterskall användas för insatser på miljöområdet. En sådan redovisning har vi ännuinte fått från regeringen, 71 () replik: Har vi, i , genomlagstiftning överlåtit åt kommunerna att besluta om spridningen avbekämpningsmedel i skogsbruket, gäller det också atf vi visar förtroende förderas sätt aft handskas med detta. Från socialdemokraternas sida finns det ingasom helst planer på aff ta ifrån kommunerna rätten att handlägga dessa frågor. Med anledning av påståendet aft jordbruket måsteundersfällas samma stränga miljökrav som industrin säger atfdef infe går atf jämföra industrin och jordbruket. Men vad har alternativetvarit, , när vi har kommit med förslag fill åtgärder för aftfackla miljöproblerrien inom jordbruket? Jo, ni har sagt: Inom jordbruket kanvi klara alla miljöproblem genom information och rådgivning. Så var det isamband med reglerna om naturvårdshänsyn i jordbmkslagstiffningen, ändringen imiljöskyddslagen, miljöavgifterna, osv. Hur skulle det ha sett ut, , om densocialdemokratiska regeringen , när def väldiga reformarbetet påmiljöområdet inleddes, hade sagt: Vi skall klara detta med informafion ochrådgivning? Det hade inte gått. Även för aft tackla miljöproblemen påjordbrukets område kommer def, som tidigare påpekats i debatten, aff varanödvändigt att samhället skaffar sig den kontroll som vi kan få genom att idenna kammare stifta lagar. Till vill jag säga atf ochsocialdemokraterna i de exempel som här har nämnts har stått på samma sida närdef har gällt atf tackla miljöproblemen inom jordbruket. 72ARNE i () replik: I sin replik gör näsfan gällandeaft moderata samlingspartiet skulle ha varit delaktigt i def beslut som gav denlag som vi fick . Vi har icke deltagit i detta beslut. Vi hade en helt annanuppfattning än majoriteten om hur lagen skulle fungera. Redan innan beslutetfogs hade vi klart för oss aft def icke var ett lämpligt lagförslag och att detskulle kunna ge en för skogen dålig polifik. Det har visat sig atf vi hade rätt på denna punkt, Defär mot bakgrund av den i och för sig korta erfarenhet som vi har som vikan upprepa den kritik som vi redan innan beslutet togs riktade mot regeringensförslag, Def har blivit sådana praktiska konsekvenser aft beslutet är aft liknavid ett totalförbud. Detta är skadligt för skogsbruket. är vi på väg aft få detsamma inom jordbruket. Nisocialdemokrater lyssnar eller lär inte. Ni är lyckliga över era beslut. ingen roll om besluten harlagts på kommunerna eller om vi fattar dem här i . Dåliga beslut ärlikväl dåliga beslut, och dem skall vi ändra på. Vi skall se till att saker ochfing fungerar på ett vetfigt sätt - infe sitta här och vara lyckliga över attvi trots allt styr landet. Styr vi landet på ett dåligt sätt, är det dåligpolifik, , Anf.73 () replik: gjorde gällande att jag här skulle ha sagt atf man intekan jämföra jordbruk och industri. Vad jag sade var aft vi , när detgäller användningen av kemikalier, har samma regler för jordbruk och industri.Det var i alla fall vad jag menade. Denstora mängden kemikalier används infe i jordbruket, utan i övriga delen avnäringslivet - och samhället. Därigenom skapas förfärligt många problem. Ocksåjordbruket får försöka klara av de problem, i form av kemikalieutsläpp ochannat, som industrin i övrigt orsakar. Sedan skall man också ställa sig frågan:Vad beror kemikalieanvändningen i jordbruket på? Hade infe socialdemokratindrivit den jordbrukspolitik man gjorde hade vi förmodligeninte befunnit oss där vi nu befinner oss. Socialdemokraterna favoriserade,nästan ställde ultimatum på, stordrift och specialisering. Dessa två sakerleder otvetydigt till en ökad användning av kemiska produkter ochhandelsgödsel. Detta är socialdemokraterna ansvariga för. Nuvill man springa ifrån detta ansvar och sätta jordbrukarna i en besvärligsituation genom att säga att de inte skall använda kemikalier längre utan klarajordbruket ändå. Vi kan kanske klara detta till en viss del. Jag tror nämligenatt jordbruket vill hjälpa till i den mån det kan. Men då måste man också takonsekvenserna för detta tyckande och inte bara påstå atf det går, utan manmåste se till atf jordbrukarna har möjlighet att få tillräckliga inkomster närdetta införs. De är hårt klämda . 74 (): Många har haft stora förväntningar på resultatet av kemikommissionenstvååriga arbete. Resultatet behandlar vi , och jag måste konstatera attbristerna är så stora att det är mycket tveksamt om def beslut som majoritetenkommer att fatta innebär något framsteg i kampen för en bättrekemipoHtik, Påtagligast är bristerna när def gäller produkt kontrollen, Dennakemikalieproposition innehåller samma undfallenhet för de huvudsakligenutländska intressen som styr kemikalieproduktionen som den proposition ombilavgaser som vi behandlade i denna kammare . Det ärmiljön som återigen får stryka på foten. Jag begärde inte ordet i första hand för att kommentera propositionensaHmänna brister utan för aft kommentera den mofion som och väckt med anledning av denna proposition, I motionen ställs kravetatt skall erhålla resurser för etablerandet av ettmiljöforskningscentrum. inte vunnit utskottets gillande, vilket jag beklagar. Inomflera av de för miljöforskningens centrala ämnesområdena- kemi, biokemi,ekologi, miljö och yrkesmedicin - har mycket hög vetenskapligkompetens. Speciellt betydelsefull i detta sammanhang är den systemafiskaforskning som bedrivs kring dioxiner, har utmärkta förutsättningar att drivaforskning inom miljöområdet. Dock saknas den viktiga toxikologiska kompetensen.Den måste byggas upp. Därmed skapas förutsättningar för def miljöforskningscentrumsom enligt vår mening måste komma fill stånd vid . Det ärviktigt att samhället bidrar till att bygga upp denna typ av kompetens vidsidan av kemikalieföretagen. Annars riskerar dessa att fullständigt domineraoch styra forskningsarbetet. Utskottets avstyrkande av mofion 3062 motiverasmed aft uppbyggandet av kunskaps- och forskningskompetens av det slag som tasupp i mofionen måste ske genom högskolans och forskningsrådens medverkan. Jaghar förståelse för den inställningen från utskottets sida, och vi kommer därföratt följa upp motionen på annat sätt. Vi återkommer alltså beträffande den härfrågan. Jag yrkar bifall fill reservafion ianslutning till denna proposition. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (avslag på förslaget till lag om kemiska produkter) Först biträddes reservafion 2 av Kersfin ochLennart Brunander med 49 röster mot 18 för reservafion 1 av , 228 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservafion 3 av i m, fl, med 77 röstermot 47 för reservation 2 av och Brunander, 171 ledamöter avstodfrän atf rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 162 röster mot 75 för reservafion3 av i m, fl, 60 ledamöter avstod från aft Beträffande den sistnämnda voteringen anmälde dels (vpk) aft han avsett aft avstå från aftrösta men markerats ha röstat ja, dels () aft han avsett aft rösta ja menmarkerats ha avstått från aft rösta. Mom. 2 a, b, d och e (direkfiv till utredningar påmiljöområdet, m. Utskottets hemställan bifölls med219 röster mot 16 för reservafion 4 av . 58 ledamöter avstod frånaft rösta. () anmälde att han avsett aff rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta. Mom. 2c, (prioritering avåtgärder mot befintliga produkter m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och - bifölls med acklamafion. Mom.3 (vissa huvudfrågor i lagförslaget) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av - bifölls medacklamafion. Mom. 5a (ett fullständigtoch öppet produktregister, m, m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av - bifölls medacklamafion. Mom.5b (ett fristående produktregister m, m,) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 8 av Kersfin och - bifölls med acklamafion. Mom.6a (samordning med ) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 9 av - bifölls medacklamation. Mom.6c (vissa dokumenfationskrav m,m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av - bifölls medacklamafion. Mom.7b och c (resurser fill kemikalieinspektionen, m,m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av - bifölls medacklamation. Mom.7d, g och i (vissa resurs- och organisationsfrågor m,m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av och - bifölls med acklamation. Mom.7 e (oförändrad organisation för den toxikologiska informationsservicen) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 62 för reservafion 13 av KerstinAndersson m, fl, 71 ledamöter avstod från att rösta, och (båda m) anmäldeatt de avsett atf avstå från atf rösta men markerats ha röstat ja, ArneNygren (s) anmälde atf han avsett aft rösta ja men markerats ha avstått frånatt rösta. Mom.8 (inrättande av ett miljödepartement) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av och - bifölls med acklamation. Kriminalvården,m. Mom. 13a (finansieringenav kemikalieinspektionens verksamhet m, m,) Utskottets hemställan - som ställdesmot reservafion 15 av och - bifölls medacklamation. Mom.13 b (utvärdering av miljöavgifter m,m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av - bifölls medacklamation. Mom.14 b (upphävande av lagen om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 74 för reservation 17 av iLjung m, fl, 2 ledamöter avstod från atf rösta, () anmälde atf han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från atf rösta. Mom.16 (miljöfarHga batterier) Utskottetshemställan bifölls med 148 röster mot 79 för reservation 18 av KerstinAndersson m, fl, 70 ledamöter avstod från atf rösta, () anmälde atf han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från atf rösta. Mom. 17 a (översyn av fiHståndsgivningen fill lagring och hantering av miljöfarligaämnen m,m,) , Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av - bifölls medacklamation. Mom.17 b (en obligatorisk kemikalieförsäkring) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 20 av Kersfin och - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls, 1984/85:34 Taxeringsfunkfionärers straffrättsligaansvar (prop, 1984/85:117 delvis) 18 §Kriminalvården, m. m. betänkande 1984/85:36 om anslag till kriminalvården, m,m,(prop, 1984/85:100 delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter, 76 (): Ett enigt utskott står bakom betänkande 36,Utskottet är alltså överens med regeringen om anslaget till kriminalvården.Samtidigt vill utskottet starkt understryka vikfen av atf de möjligheter filldifferentiering av intagna som följer av den förbättrade beläggningssituationenfas fill vara, I motion 2393 berörs samhällets skyldighet och vilja atfskydda intagna från övergrepp av andra intagna, infe minst mot bakgrund av deproblem som aktualiserats genom narkotikahanteringen på anstalterna, Ibetänkandet framhålls atf möjligheterna till differentiering i hög grad ärberoende av beläggningen inom kriminalvården, I det sammanhanget pekas på atfbeläggningssifuationen har förbättrats - sedan de nya reglerna om villkorligfrigivning infördes har medelbeläggningen vid kriminalvårdsanstalternaminskat med ca 350 intagna. Med anledning av denna upplysning har vi moderateransett det motiverat att till betänkandet foga eft särskilt yttrande. Vi är helt på det klara med atf den s, k, reformen omobligatorisk frigivning efter halva strafftiden och de nu gällande reglerna fördem som dömts till fängelse har medverkat till en bättrebeläggningssituation vid anstalterna. Vi vill emellertid särskilt understrykaatt vi motsatte oss de nya reglerna om villkorlig frigivning. Det är för övrigten reaktion som vi tror oss dela med större delen av svenska folket. Myckettalar också för atf den gällande ordningen med obligatorisk frigivning efterhalva strafftiden kommer att förändras. Jag yrkar bifall till utskottets hemstäHan, Kriminalvården, m. m. 77PER (vpk): I justifieufskoffets betänkande nr 36besvaras vpk-motionen nr 417 om ökat anslag till kriminalvården m, m. Vi reserdär två yrkanden, nämligen 1. aff hos regeringenbegär en uppföljning av i vad mån kriminalvårdsreform fått genomslag i vårdfägarnas dagliga verklighet, och 2, atf beslutar höjaanslaget till kriminalvårdens frivård med 15 milj, kr, och därigenom skapar angeläget utrymme för en höjning av lekmannaövervakarnas arvoden, som dels är låga, dels infe har höjts , Till båda dessa motionsyrkanden har utskottet enförhållandevis välvillig skrivning,men föreslås ändå avslå båda yrkandena. inte ärföreträtt i justitieutskottet har motionsyrkandena inte kunnat följas upp med reservafionerfill utskoftsbetänkandet, I vad defgäller det första motionsyrkandet säger utskottet: "Utskottetvill vid bedömningen av motionsspörsmålet till aff börja med Kriminalvården, m. m. uttala aft de principer för anstalfvården som har lagtsfast genom kriminalvårdsreforin måste inte bara upprätthållas utanockså vidareutvecklas i den riktning som angetts genom reformen," Men utskottet säger också i sin skrivning: "Samtidigtbör dock framhållas att reformarbetet på kriminalvårdens område givetvis skettunder intryck också av andra omständigheter av betydelse för denkriminalpolitiska uppfattningen i samhället, t, ex, föränderligheten ibrottslighetssfrukturen och i synen på brottsligheten," Utskottet erkänner ändå att det är fullt möjligt aft kommapå drift års reform ute i fångvårdens reella verklighet, dvs, aff defproblem som vi sökt aktualisera i mofionen föreligger. Det är också det intryckjag fått vid kontakt med interner inom den slutna fångvården. Vad sedan gäller vårt andra yrkande, om ökat anslag tillfrivården, har utskottet en mycket välvillig skrivning, som helt och hålletbäddar för bifall fill vårt yrkande. Utskottet betonar angelägenheten av attarvodena till lekmannaövervakarna höjs och påpekar atf de varit oförändradesedan år 1976, Men vid avvägningen.av angelägenhefsgraden hamnar utskottet ändåpå ståndpunkten atf stafsfinansiella skäl måste få väga över och avstyrkermotionskravet, I fråga om den bedömningen är jag givetvis av annan mening. Med det nu anförda yrkar jag bifall tillyrkandena 1 och 2 i motion 1984/85:417, Anf.78 (): I likhet med ber jag att få yrka bifall tillhemställan i jusfitieutskottets betänkande nr 36, Jag vill också understrykadef faktum aft det är ett fullständigt enigt utskott som står bakombetänkandet, Aft avgeff ett särskilt yttrande kan noteras. Jag troraff vi längre fram får en kanske något mera utförlig debatt om den villkorligafrigivningen. Jag vill emellertid understryka atf det infe är enbart denobligatoriska villkorliga frigivningen på halvtid för dem som fått påföljderunder som är anledning fill att beläggningen på anstalterna har minskat.Det är faktiskt så, att vi när def gäller kriminalpolitiken infe bara ser tillprinciperna för kriminalvården. Vi försöker också, så långt det är möjligt, undvikafängelsestraff, I en alldeles färsk klientundersökning, företagen avkriminalvårdsstyrelsen, visas atf antalet fängelsedomar fill år1984 har minskat med 682, Det är en minskning som främst hänför sig till straffpå . Det är med andra ord också synen påbrottsligheten och medlen för att motverka denna som delvis har förändrats. Jag vill med detta också konstatera aft jag delvis hargått in på de resonemang som Per förde när han pläderade för mofion414, När man studerar denna motion ser man att def finns inte mindre än 8punkter som vpk anser innehålla det viktigaste när det gäller förbättring avkriminalvårdsprinciperna. När man går igenom dessa 8 punkter finner man att detär väldigt mycket som har förändrats sedan kriminalvårdsreformen antogs 1974,Vi har bl, a, fått ett större antal fritidsassistenter. småningomatf få se hur def tas ställning i departementet när def gäller eft system medarbetsanpassade löner. Vi har genom minskningen av antalet intagna på våraanstalter äntligen kunnat genomföra den differentiering som fidigare var näsfanomöjlig atf göra, då cellerna inte räckte till och då man ofta fick ta tillbåde korridorer och badrum för att hysa alla intagna, Def har skett enförändring, och den skall vi tacksamt notera. , liksom , har verkligenambitioner atf leva upp till de principer vi antog 1974 och följa upp dessa.Därför har vi i utskottet infe funnit atf def finns någon som helst anledningaft ställa oss bakom förslaget om en uppföljning av ambitionerna när def gällervårdprincipernas genomslag i den reella verkligheten, Eft av de andra och kanske det viktigaste kravet i motion417 är begäran om 15 miljoner ytterligare till frivården. Vi har tyckt atf detankegångar som finns i motionen är ytterst rimliga.