prot · G809113 · 1984-12-31 00:00:00 — Men man sade att räntanpå det kapital man lånade skulle förräntas fill vad man kallar normallåneränta.Det visar sig att lånenämnden fillämpar en ränta som ligger undernormallåneräntan. Om motionskrav hade gått igenom skulle det ha betyttatt räntan hade höjts i stället för sänkts för dem som behövde låna dessapengar. Det var alltså fel. kräver också att räntan efter etteventuellt amorteringsanstånd inte skall vara högre än normalt. Om räntefotenstiger och man ligger ute med pengar på grund av att man inte har kunnatamortera, och en ränta som man ändå måste betala, måste i alla fall den förtillfället rådande räntan tillämpas - det vore ju mycket märkligt annars.Annars skulle man naturligtvis alltid försöka få amorteringsanstånd, eftersomman då har en chans att få lägre ränta. Utskottsmajoriteten avstyrker ganskakortfattat även det förslaget. Enligtcentern skall fartyg som är bortom inte behöva mer bemanning. BortomBrest, vad är det? Enligt regler som gäller bemanning av fartyg har vi enfyrkant som täcks från , nordpunkt, litet grandväster om och ner till , mellan Engelska kanalen och . Ärman utanför detta område befinner man sig i s. k. vidsträckt fart. Då skall manha litet mer bemanning. Men och de ombordanställdasorganisationer har fillbaka kunnat förhandla om detta, och detfinns inga låsta regler för hur stor besättningen Sjöfartsverketsverksamhet, m. m. Sjöfartsverketsverksamhet, m. m. Man har dock låst sig för en minimibemanning. Då är det krav somcenterpartiet ställer borta ur bilden. Det blev alltså inte mycket kvar av denmycket vidlyftiga motion som har väckt. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till hemställan itrafikutskottets betänkande 12. AnL98 () replik: har behandlat frågan omrederistödet. Jag tror detta är femte gången. Därför skall jag försöka undvikaatt bh mångordig. Annars blir det bara en upprepning av vad vi sagt tidigare. BirgerRosqvist anser att vi moderater har fel, när vi menar att det höga svenskakostnadsläget är den viktigaste orsaken till den svenska sjöfartskrisen. Hanpekar i stället på att det finns en global kris, och det är alldeles sant. Dethade varit konstigt om inte hade drabbats av den också, men varför hardå Sveriges sjöfart minskat mera än jag tror något annat sjöfartslands? BirgerRosqvist säger också att utan rederistödet hade många fler företag inomsjöfarten gått i konkurs. Sedan konstaterar han att läget nu är ungefärdetsamma som när stödet infördes. Då kan man ju fråga sig vad dessasubventioner från staten har haft för nytta. De skulle ju vara till för att fåbranschen att övervintra under krisåren, men branschen är i precis samma läge.Hur länge skall man då fortsätta med dessa statssubvenfioner? Ansersocialdemokraterna att subventioner är förutsättningen för rederinäringensfortbestånd? Detfinns andra åtgärder som man kan vidta för att förbättra rederiernas situation.Jag pekade i mitt anförande på några mycket viktiga skattefrågor. Ändringar kangöras i skattelagstiftningen som möjliggör en höjd soliditet, en mindrelånebörda, en mindre räntebörda. När skall socialdemokraterna vakna och inseatt vi på det området måste förbättra villkoren för rederinäringen? AnL 99 () replik: menar att om vi utvidgar möjligheterna att få lån fillandrahandstonnage för båtar som är mellan 10 och , är risken den köper in gamla skorvar som ger en dålig arbetssituation för deombordanställda, vet lika väl som jag att lånenämnden, innanman över huvud taget beviljar några lån, alltid besikfigar ett fartyg ochkontrollerar att det uppfyller de normer som de svenska ombordanställda harrätt att kräva. Jag anser alltså inte att den risken finns. Jag menarfortfarande att det finns bra andrahandstonnage och att detgenom den här besiktningen inte är någon risk för dåliga arbetsvillkor för demsom skall jobba på båtarna. Sedantog upp bemanningen söder om , som det heter. Jag tyckeratt det är litet tråkigt, eftersom det visar att ingenting hörtoch ingenting förstått av vad jag försökt framföra i utskottet. Diskussioner har ju underårens lopp förts dels mellan olika redarintressen, dels mellan redare ochombordanställda, I en PM från har en av Redareföreningensjurister försökt att allsidigt belysa denna fråga inför slutliga diskussioner iämnet. Dvs, om de är slutliga vet vi ännu inte. När tog upp den härfrågan var vi alltså i ganska gott sällskap, men på grund av alla deupplysningar som kommit fram under ärendets behandhng har vi inte yrkat bifalltill förslaget på den punkten. Det finns ingen anledning att förlänga dendiskussionen. Sjöfartsverketsverksamhet, m. m. AnL100 (vpk) rephk: Som jag sade i mitt huvudanförande förhåller det sig på det viset att2,av världshandelsflottan gick under svensk flagg, I dagseglar av världshandelsflottan under svensk flagg. Den svenskahandelsflottan har minskat med , som antalet båtar somägs av svenska rederier i utlandet, under utländsk flagg, ökar. Itoppen av denna liga ligger Zenith-rederiet, som har en mycket stortankfartygsflotta under utländsk flagg. Vadberor nu detta på? Har regeringen ingripit aktivt föratt påverka denna situation? Nej, Skälet är att man lade upp det program sombeslutades så, att den fria marknaden skulle styra utvecklingen så mycketsom möjligt, i förhoppning om att resultatet skulle sammanfalla medsamhällsintresset. Har så blivit fallet? Sammanfaller bilden av den svenskahandelsflottan med det svenska samhällsintresset? Tillfredsställer den demest elementära behov som måste ha som land vad gäller försörjning iekonomiska och politiska krissituafioner? Vadfinns det för garantier för att den svenska handelsflottan inte, om sammakrafter fortsätter att bestämma dess utveckling, försvinner?Skulle man också då kunna säga att utvecklingen beror på en internafionell krisoch att vi inte kan göra någonfing åt den? Är det på det viset, , att niförknippar det svenska samhällsintresset så fill den grad med det friaredarkapitalets intressen att ni är beredda att acceptera att handelsflottankan åsamkas vilka skador som helst utan att man bör ingripa och påverkaförloppet? Kunde man inte tänka sig att det stöd som i och för sig något harförbättrat situationen för den svenska handelsflottan skulle kunna användas fören svensk statligt ägd rederiverksamhet, som i första hand skulle inriktas påatt tillfredsställa samhällsintresset? I första hand skulle man då ta hänsynfill beredskapsmässi-ga och sysselsättningsmässiga synpunkter, och man skulleha en transport-politisk målsättning baserad på tillgodoseende av landets behovpå exportsidan. AnL 101 () replik: frågar varför den svenska handelsflottans numerär harminskat mer än andra och varför vi inte har en bättre situation nu när stödethar varit verksamt . Jag sade tidigare att om detta stöd intehade funnits, hade vi haft ännu flera konkurser och ännu färre fartyg verksamhet, m. m. kvar under svensk flagg. Viss nyanskaffning har kunnat skeunder dessa år, och vi har kunnat behålla en del av vår handelsflotta. Jag medger att vår handelsflotta är nere i ennumerär där man kan börja ifrågasätta om den får minska ytterligare. Den kanskehar nått och även passerat den gränsen, I det läget tror jag inte att denmedicin som har förespråkat här är den enda och rätta. Vi är nunär det har gått och rederistödet enligt fattade beslut skulle upphöramedvetna om att rederierna hänger på låset och vill ha en ytterligareförlängning med ett eller . Från rederiernas sida har man inte haft någotemot det stöd som finns. Det hälsades med tillfredsställelse när det kom, ochman vill gärna ha det kvar. Jag tror att det är ett gott vittnesbörd om hur debetygsätter det, säger att nämnden besiktigar litetäldre fartyg som skall anskaffas från uflandet. Det finns alltså en garanfi föratt de är fullt O.K., även om de har på nacken. Men, , ni kräver en generell regel om att belåning av fartygen skallkunna ske . Varför denna generella regel när vi säger atten förutsättning för att lånen skall beviljas är att fartygen skall uppfyllavissa villkor? De får inte vara för gamla, och om de är , har de ensådan status att de kan vara en fara inte bara för de ombordanställda utanockså för den som lånar ut pengar. De kan också vara en fara för den omgivandemiljön - på fartygen fraktas olika oljor och kemikalier. Tanktonnaget under svensk flagg har nästan totaltförsvunnit, säger . Vi hade ett tanktonnage på 10miljoner ton , och jag tror att vi skall vara tacksamma föratt vi nu inte har det kvar. Fartygen ligger upplagda och seglar inte in någrapengar, utan kostar en massa pengar i form av räntor och kapital. Om de är idrift seglar de på sin höjd in de egna driftskostnaderna, men de får inte ihoptill kapitalkostnaderna. Jag fick inte svar på frågan till ,som jag ställde när han nämnde bekvämlighetsflaggen och dess betydelse för vårutrikeshandel. Vilka fartyg räknar sombekvämlighetsflaggade? AnL 102 () replik: Herr talman! Vidiskuterar egentligen två olika saker, jämsides med och om varandra. Det ärdels hur gammalt ett fartyg skall vara för att man skall få lån på det, delshur lång amorteringstiden skall vara. Vi säger att man skall få lån på ettfartyg som är upp till , säger att det då är riskför att vi får sådana fartyg som skapar dåliga arbetsvillkor för dem somarbetar på dem. Jag vill påpeka att dessa fartyg i alla fall besiktigas. Det ärnågonting annat med amorteringsreglerna, som gäller fartyg som är upp till 20år gamla, har själv anhållit om att gränsen skallutsträckas till . Jag vet att har goda kunskaper i fråga omhur ett fartyg bör vara beskaffat, men det har även de som arbetar inom densvenska kustsjöfartsflottan. De menar att det finns bra andrahandstonnagesom uppfyller de villkor man skall ställa på en bra arbetsplats, både för ägareoch förombordanställda, och där fartygen är . Det är av den Nr 113 orsaken som har väckt detta förslag. Vi skall alltså inte blandaihop den de här båda sakerna, AnL 103 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Herr talman! har frågat mig vilkafartyg som jag anser är bekvämlighetsflaggade fartyg. Jo, det är fartyg somförekommer i ITF:s och andra fackliga organisationers lista och där betraktassom bekvämlighetsflaggade fartyg, borde veta att vi anser från sida och den svenska arbetarrörelsens sida borde se fill attfartygen under sådan flagg inte anlöper svenska hamnar, just därför att deinternationella fackliga organisationerna speciellt vädjar om att vi skallhindra dessa fartyg att anlöpa våra hamnar. Vi borde därför fatta ett beslut omatt förbjuda statliga och kommunala organ och myndigheter att anlita sådanabekvämlighetsflaggade fartyg för sina transporter. Nusäger att det inte är så många bekvämlighetsflaggade fartygutan mest andra fartyg som har tagit över de svenska transporterna. Ja, destobättre! Det kan då inte innebära något större problem att förbjuda statliga ochkommunala organ att anlita bekvämlighetsflaggat tonnage. Jag anser att det äroförsvarligt att den svenska arbetarrörelsen inte kan fatta ett sådant beslutoch att man hänvisar till internafionella affärsuppgörelser för att tillåtadetta ovälkomna inslag i den internationella sjöfarten som kallasbekvämlighetsflagg att fortsätta att breda ut sig. Det gör man bl, a. genom atttillåta statliga och kommunala organ och myndigheter att anlita sådana härfartyg för sina transporter. Så länge man gör det bidrar man till att desvenska sjömännen går arbetslösa. Sjöfartsverketsverksamhet, m. m. AnL 104 () replik: Jag frågade : Vilka fartyg ärbekvämlighetsflaggade? Ni säger i mofionen, att bekvämlighetsflaggade fartyginte skall få tillstånd att anlöpa svenska hamnar. Blandbekvämlighetsflaggade fartyg kan man räkna in sådana som går under Panamaflagg.Alla Panamabåtar är kanske inte undermåliga. Det är möjligt att det kan varabra hyror och avtal på dylika båtar också. Om vi skulle införa en sådan härgenerell bestämmelse som förespråkar, för exempelvisPanamaregistrerade fartyg, kan vi då vänta oss några motåtgärder? Svenskar är imycket stort behov av att passera den kanal som går rakt genom . Detkunde ju vidtas en motåtgärd från sida som vore ganska besvärande föross. Vikan inte utfärda generella bestämmelser på det här området, AlexanderChrisopoulos. Men när fartyg kommer hit besikfigas de. Är de i sådant skick attvi anser att de inte bör färdas på haven, blir de här belagda mednyttjandeförbud. Ni vill förbjuda de här fartygen att komma in i hamn. Då kanju ingen göra någonting åt dem. Men när vi i får in dem i hamn, så kanvi belägga dem med nyttjandeförbud, och då kommer de inte ut igen. Man kan inte tillämpagenerella bestämmelser i detta fall. verksamhet, m. m. selektiv, och det har vi varit här i , De fackligaorganisafionerna har på ett berömvärt sätt hjälpt fill, och även den statligainsfitufionen, med sina sjöfartsinspektörer, har hjälpt till ivid omfattning. Dessa fartyg är, som jag sade i mitt huvudanförande, icke såofta förekommande i numera som de var för 15 eller . Vi hari viss mån lyckats råda bot på de miserabla förhållandena, AnL 105 (): Det är dags att säga ifrån . Besparingarnaenligt den s. k. osthyvelsmetoden äventyrar sjöfarten. håller påatt avfolka skärgården. Vi har tagit upp det här genom ett exempel i mofion 1365,som berör - som vi ser det - avbemanningen av Idö lotsplats utanför , föreslår att bemanningen vid Idö lotsplatsminskas från sju till tre man, Idö lotsplats kommer att vara bemannad från kl,8,30 till kl, till fredag, om det här förslaget genomförs. Frånfredag eftermiddag till kl. 8,30 och och nattmåndag fill fredag kommer således Idö lotsplats att vara helt avbemannad, I dagär Idö lotsplats bemannad dygnet mnt året om. Lotsutkiken, som ärbemannad alla dygnets året om, kommer att vara helt stängd, omsjöfartsverkets planer går i uppfyllelse. Det här är ingen avbemanning, säger i sinanslagsframställning. Servicen försämras inte heller för sjöfarten, sägersamma verk. Utskottet har ingen anledning att ifrågasätta vad sjöfartsverketsäger, heter det i utskottsbetänkandet. Jag förstår att utskottet inte kan sägamycket annat, om man inte vill ändra i bemanningsplan eller iden resursfördelning som görs där. Då skulle man gå emot vad departementschefenfidigare har uttalat, vilket har ställt sig bakom. harnämligen sagt att besparingarna får inte leda till avbemanning eller nedläggningav lotsplatser i yttre skärgården. Att Idö ligger i yttersta skärgården råder det inget tvivelom. Sedan är då frågan vad som menas med avbemanning. Det finns inga klaradefinitioner på den punkten. Nog tycker jag att man avbemannar när man frångårkravet runt. I annat fall kan man hålla på och plocka bortpersonal tills det bara finns någon kvar någon fimme . Och det är denlinjen tydligen nu är inne på. Det är svårt att förstå att servicen inte kommer attförsämras med förslag. Det blir mindre folk. Det blir svårareatt få tag i bemanning snabbt, osv. Det finns t. ex. uppenbara risker attlotsbåten fryser inne i . Därmed når bemanningsstyrkanöver huvud taget inte ut fill yttersta kustbandet. fungerar lotsutkiken somtrafikledare. Det blir inte möjligt efter förändringen. Det allvarligaste, herr talman, för sjöfarten, förskärgården och för den som bor och vistas där är att det inte finns någon somtar det samlade ansvaret för vad som händer i skärgården. Enligt den s. k,skulle få detta samordningsansvar. Enligt denskulle varje myndighet anmäla förändringar hoslänsstyrelsen. Utgångspunkten för detta var att det är samhällsfarligt att draned verksamheten så att det inte finns något kvar, -Men den ordningen fungerartydligen inte . Länsstyrelserna har inte de resurser som gör att ensamordning och en samlad bedömning av tillsynen i skärgården kan göras. Härmåste tydligen åtgärder till för att åstadkomma denna samlade helhetssyn. Dettahar påtalats i det särskilda yttrande som ledamöter i utskottet haravgivit. Fråganom en samordning kommer senare att tas upp i annat sammanhang - och det ärnödvändigt. Med anledning av atf problemafiken rörande en samlad helhetssynkommer igen i samband med att vi skall behandla frågan om hur vi skall få ensamlad skärgårdspolifik, lägger jag inte fram något yrkande . Jag villemellertid uttala förhoppningen att det skall vara möjligt att få fill stånd enbättre samordning mellan olika myndigheter med ansvar i kustbandet, så att inteden omistliga verksamhet som bedrivs på Idö och på våra andra lotsplatserkommer att äventyras. Det vore illa, herr talman. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om trafikutskottets betänkande 18.) Jagfår meddela att anslag nu uppsatts om detta plenums fortsättning kl, efter sedvanligt middagsuppehåll, Kammarenövergår nu till att debattera trafikutskottets betänkande 15 om anslag tillRiksfärdtjänst och Kostnader för visst värderingsförfarande. AnL 108 (): Med hänvisning till vad som vid upprepade tillfällen sagts från moderathåll i denna kammare, nämligen om nödvändigheten av besparingar på allaområden, ber jag först att få yrka bifall fill den moderata reservationen ibetänkande nr 15, Förraåret inrättades en permanent riksfärdtjänst. De riktlinjer som fastställdes vari huvudsak: Desvårast handikappade skall erbjudas de speciella transporflösningar somföreligger inom riksfärdtjänstens ram. Resor som är längre än enkel resa bör kunna vara riksfärdtjänstresor. Resorna får aldrig ske enbart inom en och sammakommun. Riksfärdtjänst är avsedd att vara resor för rekreation och andraprivata angelägenheter. Generella tillstånd ges med andra klass tåg medledsagare, eventuellt första klass tåg eller flyg med ledsagare. Generellafillstånd kan ges för resor med taxibil eller färdtjänstfordon. Någonbegränsning av antalet resor finns inte. övertogtransportrådet det arbete som tidigare skötts av som transportrådet fick överta ansvaret för ocharbetet med riksfärdtjänsten uppdrogs åt transportrådet att se över reglernaför färdtjänsten i syfte att bl, a, åstadkomma en begränsning av kostnaderna.Departementschefen konstaterade i proposifionen att riksfärdtjänsten gav enservice för resan - med transport från dörr till dörr - som en icke handikappadfick betala mer för, vilket motiverade en differenfiering av avgifterna.Departementschefen erinrade också om att kommunerna fattar besluten om resornamedan staten betalar, och han menade att ett samlat kostnadsansvar behövdes. Enrad besparingsåtgärder aktualiserades i proposifionen. ansvarar också för den kollektiva trafikenshandikappanpassning på så sätt att rådet utfärdar föreskrifter. Arbetet medhandikappanpassningen har redan kommit långt. Således beräknas handikappanpassningenför motorvagnar och pendeltåg vara genomförd 1985 vad gäller nya vagnar, ochför äldre vagnar och bussar skall den vara klar , Vi anser från moderat håll att det faktum atttransportrådet givits respit till 1987 med förslaget fill utformning av ochregler för färdtjänsten inte får hindra att kostnadsbesparingar genomförs redannu. Om inte så sker stiger kostnaderna så pass snabbt att utgångsläget förtransportrådets arbete kan förryckas, eftersom rådet inte bara skulle utredaformerna för färdtjänsten utan också hitta kostnadsbesparande konstruktioner.Departementschefen anförde i förra årets proposition att förändringar kundebehöva göras tidigare än 1987 och att förslag borde avges etappvis.Kostnadsökningen har blivit , Det är därmed dags för besparingsåtgärder - och av fleraskäl. Givetvis är arbetet med handikappanpassning av kollektivtrafikenbetydelsefullt för att åstadkomma besparingar. Men en begränsning av antaletresor och en omprövning vad gäller avgiftsuttaget kan göras omgående. Likasåbör en begränsning som består i att tjänsteresor inte längre får göras medfärdtjänst nu kunna prövas. En mycket liten del av de färdtjänstberättigadeutnyttjar cirka en fjärdedel av resorna, och ofta är det förtroendemän i föreningarsom reser - vad som nämligen måste betraktas som tjänsteresor. Redan dennainskränkning ger en betydande besparing. Med det anförda yrkar jag således bifall tillden moderata reservationen. AnL 109MARGARETA (): Vid föregående fattade vi ett beslutsom var mycket viktigt för de gravt handikappade. Då beslöt vi att permanentariksfärdtjänsten, vilket alltså betyder att den som är så svårt handikappadatt han eller hon inte kan åka med vanliga kommunikationsmedel skall få anlitadet färdsätt som behövs till samma kostnad som en andra klass tågbiljettbelöper sig till. Under de år som riksfärdtjänsten fungerat har antaletresenärer ständigt ökat. Det beror på att det tar att nå ut med dennamöjlighet fill dem som verkligen behöver, den. Man uppskattar att 32 000 resorsker under innevarandebudgetår, och för nästa budgetår räknar man med 41 000 resor till en kostnad av48 milj, kr. av resenärerna åker endast två gånger om året.Det är en mycket liten grupp, ofta unga och aktiva, som använder sig avriksfärdtjänsten , säger att det ofta är förtroendevaldai föreningar, och att resorna för dem bör betraktas som tjänsteresor. Många avdessa handikappade är förtroendevalda i mycket små och fattiga handikappföreningar,som knappast har möjlighet att betala för resorna som tjänsteresor. Det är en vikfigmöjlighet för demokratin att också handikappade skall kunna åta sigförtroendeuppdrag. En av orsakerna fill att riksfärdtjänsten behövs inuvarande utsträckning är att de allmänna kommunikationsmedlen inte ärordentligt anpassade. undersöker vad som kan göras för attbegränsa riksfärdtjänstens kostnadsutveckling. Utskottet framhåller ilikhet med föregående år att ett sätt att minska riksfärdtjänstens kostnader äratt förbättra servicen på SJ, talas det med stora ord i denna kammare om frihet,dock kanske inte i debatten om detta betänkande utan i andra debatter. Iblandlåter det som om friheten hotades av den offentliga sektorn här i , Oftasäger moderater att om bara människorna själva får mer atl säga till om så ökarfriheten. Men när vi kommer till betänkandet om riksfärdtjänsten - ett litetoch mycket tunt betänkande, som jag inte tror att vill att vi skalluppmärksamma särskilt mycket - då gäller plötsligt inte detta frihetsresonemanglängre, I sin reservation säger att tvingande ekonomiska skäl göratt riksfärdtjänsten måste begränsas. Man skär också rejält. Från de behövliga48 miljonerna tar man 20 miljoner, dvs, nästan hälften. Det behövs bara denna lilla reservation och ekonomiskamotion för att man skall få en riktigt omstörtande aha-upplevelse, I denmotionen har ni råd att sänka skatterna med många miljarder. De skatter nisänker är bl, a, arvs-, gåvo-, förmögenhets- och fastighetsskatter för villaägare, höll ett märkligt inlägg . Jag tyckte atthon sade att kräver besparingar på alla områden därför att ekonominkräver det, I den ekonomiska motionen har man minsann inte gjort besparingarför vissa grupper, utan för dem har man föreslagit mycket omfattande skattesänkningar.Om vi hade råd att utöka friheten för andra grupper, då kunde vinaturligtvis säga ja till allt delta. Men i den moderata reservationen itrafikutskottets betänkande 15 står svart på vitt att riksfärdtjänsten i stortsett måste halveras. Om de nuvarande gåvo- och arvsskatterna upplevs som eninskränkning av friheten, hur upplevs då strypningen av riksfärdtjänsten? Jagundrar om de handikappade inte finns i er sinnevärld. Om ni gör anspråk på attvara ett parti som förkunnar frihet, då borde ni åtminstone kunna förkunnafrihet för dem som allra bäst behöver den. För kan man vara mer instängd än omman är tvungen att stanna inom sin egen kommuns gränser. Riksfärdtjänstenär ingen reform som ger handikappade större förmåner Nr 113 än andra. De måste betala likamycket som andra vid resor med tåg. Onsdaeen den '' '"' S därför att de är handikappade, då anser jag att vi lOaoril1985 gemensamt bör svara förmerkostnaderna. Det ärinte allfid man kan se samhällssyn så här tydligt. Riksfärdtiänsten Därför upprepar jag frågan: Kan någon bli merinstängd eller mer inskränkt i