prot · G80924 · 1984-12-31 00:00:00 — försökte i sitt senaste inlägg återigenskapa föreställningen att livsmedelskommitténs majoritet vill lägga ner 300 000hektar . Det tyder enligt min uppfattning på att intehar någon tilltro till den diskussion som vi gemensamt för och som handlar omhur vi, förutom genom att odla spannmål eller andra grödor för vårlivsmedelsförsörjning, skall kunna utnyttja åkermarken för våra behov. Jagtrodde vi på den punkten var överens om att det är angeläget att vieftersträvar att behålla dessa genom att utnyttja andramöjligheter och att vi i detsammanhanget prövar vad etanolen kan komma att innebära. När talade om den ambition som vi bör ha,sade han att man bör skärpa kraven inom ramen för arbete ochkanske inrikta dem mera specifikt på de gamla anläggningarna. När vi redovisade modellen att kräva reduktion,så menade vi att detta kanske trots allt var den snabbaste framkomliga vägen. Istället för att på den internationella nivån försöka få till ståndöverenskommelser, där man skulle lägga fast normer eller bestämmelser knutnatill olika typer av bränslen eller till olika typer av anläggningar, borde manlägga fast reduceringskrav som, i den mån de fick anslutning, naturligtvis iförsta hand skulle tvinga länderna att arbeta med de största förorenarna föratt uppnå denna reducering. Det är klart att det är en fråga om metod, men jag troratt vi har fått en snabbare anslutning den här vägen, genom att ställa upp ettmål. Det är ju ändå den samlade reduceringen som vi i första hand är ute efteratt uppnå. Jag tror att vi skall kunna arbeta vidare med krav påkvantitativa reduceringar. Det hindrar inte att vi inom ramen för kommissionensarbete diskuterar även andra metoder, men jag tycker att det här är ett bra sättatt angripa problemet. sade att jag borde sätta stort värde påden debatt som har förts här , med hänvisning till den enhälligauppslutningen i bakom de ansträngningar som bör göras för att kommatill rätta med de här problemen. Jag sätter värde på debatten. Jag har tidigareuttryckt uppfattningen att det är löftesrikt att vi har denna gemensammainställning. Eftersom man fortfarande frågar efter konkreta åtgärder, vill jagframhålla att det i varje fall inte kan ha undgått och , som ju har suttit i regering, att den metod man arbetar med är attförst lägga fast underlaget genom att ta del av remissyttranden och annat ochsedan presentera förslag i proposition. Jag har sagt att vi eftersträvar attdetta skall kunna ske omkring . Man har efterfrågat en tidtabell förblyfri bensin och för övriga åtgärder, dvs. Allt dettakommer att redovisas i propositionen. Vår ambition är självfallet att inte skall liggaefter exempelvis , eftersom utgångspunkten för mitt engagemang närdet har gällt att samla dessa länder har varit att gemensamt med dem försökakomma fram till tidpunkter som gör att de åtgärder vi vidtar får den effekt viönskar. Jag skall heller inte fortsätta debatten om vad som varithaver, för det lönar inte längre mödan. Jag kanske kan fä tillåta mig attsummera debatten och säga ungefär så här: Vi gjorde så gott vi kunde fram till1976, och ni gjorde så gott ni kunde . Det är enganska neutral bedömning av vad som har inträffat. Ni får ändå ursäkta om jag, efter uppräkningen av denmängd åtgärder som ni uppenbarligen anser att man borde ha vidtagit för längesedan, uppfattar detta som en ganska hård dom även över den miljöpolitiskaaktiviteten under de sex borgerliga åren. Allt det som vi diskuterar nu ochalla de krav som reses är ju inte någonting som vi plötsligt har upptäckt, utandessa krav har vi Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. naturligtvissedan länge kunnat resa. Jag kan dela uppfattning på denpunkten, att alla länder har varit sent ute när det har gällt att upptäcka denegativa sidorna av bl. a. industrialiseringen, som ju i övrigt har haft såmånga positiva konsekvenser. Som sade, har vi dock varitfidigare ute i än i de flesta andra länder. gäller det för oss attfortsätta att ligga i täten och ta itu med dessa uppgifter. Jag skall, herr talman, avsluta med att säga att jaggläder mig åt de förväntningar man har på den socialdemokratiska regeringen ochdet stöd som man uppenbarligen är beredd att lämna oss i vårt arbete med attreparera fidigare försummelser och ta nya tag. 33Andre vice talman (): Jag skall inte förlänga debatten med sä mångaminuter. Jag tror inte att vi får ut så mycket nytt av det som vi diskuterar. Låt mig bara konstatera, herr talman, att det tydligenföreligger stor politisk enighet om behovet av åtgärder. Det är ettutomordentligt viktigt konstaterande som vi i och med dagens debatt kan göra.Oenighet föreligger om hur snabbt åtgärderna måste vidtas och om vilka åtgärdersom skall tillgripas för att nå de resultat som vi alla säger oss sträva efter. Om jag skall göra ett försök till sammanfattning avdebatten och jordbruksministerns svar kommer jag till följande resultat. Oenigheten om åtgärderna innebär trots allt att det frånregeringen inte kommer något åtgärdsförslag för en minskning av svaveldioxid-eller kvävedioxidutsläppen . Det är ett besked som vi har fått . Inget initiativ kan väntas från regeringen för attsamordna ekonomiska resurser för att hjälpa de svagaste länderna, trots att vivet att det bara är av nedfallet som är nationellt och som vidärför kan påverka. kommer från andra länder. Inget svar har givits på frågorna om anordnandet avinternationella teknikmässor för att sälja svensk teknik. Vi är ju inte dåligai på detta område. Vi har framstående företag som vi inte behöverskämmas för. Inget svar har givits på frågan om skogsskadornasekonomiska konsekvenser för den svenska nationalinkomsten, skogsindustrin ochskogsbruket eller på frågan vad det skulle betyda internationellt om vi intestoppar utbredningen innan den kusliga perspektivbild som har målats upp avmånga av interpellanterna blir verklighet. Inget årtal har angivits för när blyfri bensin skallinföras i . Inte heller har något årtal angivits för när katalytiskavgasrening eller motsvarande teknik skall införas. Jordbruksministern har inte uttalat något egentligt egetintresse för en etanolframställning, som skulle kunna hjälpa till pä det härområdet. Inte heller har jag uppfattat att vi har fått något svarpå frågan om en mer omfattande inventering av skogsskadorna genom infrarödfotografering från luften. Vi har i de flesta fallen fått hänvisningen; Vänta och setill 1985. Det får vi naturligtvis göra. Debatten har ändå haft sitt värde, dåvi nu kan konstatera den storapolitiska enighet som råder om att åtgärder är nödvändiga. Vi fär studera propositionen när den kommer. Vi har fråncenterpartiets sida sagt att vi i stort sett tycker att åtgärdsprogramär rimligt. Det finns naturligtvis detaljer i programmet där vi vill göra påannat sätt, men det får vi ta upp i motioner. Kommer inte propositionen tillden allmänna motionstiden, får vi nog-för säkerhets skull, herr jordbruksminister- väcka en partimotion i denna fråga, så att har något att taställning till. Vi kommer naturligtvis att följa försurningsproblemet meduppmärksamhet, ställa frågor och interpellationer här i samt drivaen allmän information för att svenska folket skall förstå vilket allvarligtproblem detta är. Jag tror i och för sig att just skogsdöden är en sådan frågadär vi skulle kunna få ett stort genombrott för tanken att miljön får kostapengar, om vi därigenom kan rädda den. Det finns anledning för alla partier attagera på denna punkt. Jag upplever det som att vi har varit ensamma om atttalaom skogsdöden och konsekvenserna för miljön över huvud taget. Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. 34 (); Bara en kort kommentar; sig av ett litet debatttrick när han försökte framställa saken så atteftersom det krävs så mycket har ingenting gjorts förut. Detta handlarockså om i vilken takt ambitionsnivåer utvecklas. Beträffande det område som jag harbehandlat i interpellationen kan jag nämna att det var - vilketSvante mycket väl vet - som trädde i kraft. Så lång fid tog det innan konventionen trädde ikraft. På grundval av den konvenfionen finns det möjlighet att etablera nyaambitioner och höja ambitionsnivån för att driva på den internationellautvecklingen. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi är överens om att viskall utnyttja denna situation. Exempelvis har 20 länder förbundit sig attreducera svavelutsläppen . En majoritet avkonventionsländerna har slutit upp bakom denna målsättning. I och med detta harsituationen förändrats, och vi måste från svensk sida också i fortsättningenvisa att vi är beredda att gå i täten, och klara ut att vi har en högreambitionsnivå. Detta var inte möjligt var iregeringsställning, eftersom det då inte fanns någon sådan här konvention. Jaganser att det är viktigt att i den här debatten notera att det var i mars 1983som konventionen trädde i kraft. när ni låt mig säga har tagit överstafetten, har ni möjlighet att ordentligt höja ambitionsnivån på grundval avdet arbete som vi utförde . 35IVAR (): Min kritik gäller självfallet inte attjordbruksministern inte avslöjar saker som inte är färdigberedda iregeringskansliet. Min kritik gäller - i fråga om detta menar jag att krifikenär betydande och kraftfull - att regeringen har låtit år gå utan att på allvarbearbeta dessa problem. Jag harredovisat tidsaxeln då vi mycket Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m.m. konkretpekat på just de frågeställningar jag fört fram under den här debatten. Ändå ärregeringen , , tomhänt och har ingentingkonkret att redovisa. Detta är, tycker jag, en allvarlig kritik mot regeringennär det gäller denna synnerligen viktiga fråga. 36 (); Jordbruksministern får ursäkta mig, men jagkan inte med bästa vilja i världen påstå att jordbruksministern ellerlivsmedelskommitténs majoritet varit pådrivande när det har gällt att utnyttjajordbruksmark för alternativa ändamål. Framställningen av etanol skulle varadet absolut snabbaste och av flera skäl bästa sättet att få denna alternativaanvändning av jordbruksmark till stånd. Mot den bakgrunden tycker jag mig ha haft goda skäl attvara skeptisk mot livsmedelskommitténs syften. Det enda som kan övertyga mig ommotsatsen är att det nu lämnas ett snabbt och konkret besked iden här frågan,eftersom detta skulle innebära att man räddade mycket stora miljövärden i vårtland. Jag vill än en gång uttrycka förhoppningen attjordbruksministern använder den tid som står till buds och tänker om i den härfrågan i en verkligt konstruktiv riktning. Till slut nödgas jag konstatera att jag inte fick någotsvar på frågan angående resurserna för markhantering och uppföljningen av denverksamheten. Beträffande inlägg vill jagsäga att det är riktigt att konventionen trädde i kraft först . Det vardärför vi , då vi trädde till i regeringen, med sikte påatt ha något konkret att komma med vidtog förberedelser på nordisk nivå, så attvi kunde få i gång sådana konkreta åtgärder som vi eftersträvade.Konventionen i sig blir ju annars inte särskilt verkningsfull - det ärriktigt. Vi skall naturligtvis fortsätta att arbeta på det sättet. Jag skall avsluta den här debatten med att säga att jagett ögonblick hade intryck av att det fanns en gemensam enighet och vilja attuppfatta och förstå de ambitioner och den strävan som vi ger uttryck för frånregeringens sida. Jag trodde att man hade noterat den enighet som fanns och då ställde förväntningar på att regeringen skulle komma med förslag. Jag har redovisat exakt hur vi har agerat. Jag har redovisatatt remisstiden för vår aktionsplan utgick . Jag tror trotsallt att detta är det snabbaste sättet att ta fram ett underlag för att kunnaagera, men det är faktiskt så att ett par remissyttranden ännu inte har kommitin. Vi kommer med hänsyn härtill att agera så snabbt som möjligt för att beredadetta material, så att vi omkring kan få fram en proposition medtillhörande förslag på konkreta åtgärder, tidsplaner och annat som har medblyfri bensin att skaffa. Jag föreställer mig att detta skall kunna vara ett ganskatillfredsställande besked, som därmed ger underlag för möjligheten också förriksdagen att få dendiskussion som vi alla eftersträvar och som förhoppningsvis skall kunna föras isådan tonart att vi kan få ett kraftfullt gemensamt agerande för att lösa dehär problemen. Det smärtar mig en aning om det förhållandet att vi vill hamöjlighet att också ta hänsyn till vad remissinstanserna sagt i detta fall skallanvändas som kritik mot vår handläggning av ärendet. I sak borde det varaangeläget för alla att vi visar denna respekt för dem som är beroende av dessaåtgärder. 38 vice talman (): Herrtalman! Kritiken gäller inte att jordbruksministern tar hänsyn tillremissvaren. Kritiken gäller att jordbruksministerns åtgärder vidtogs så sentatt regeringen inte kan lägga fram ett förslag . Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Föredrogs ochhänvisades Propositionerna och skrivelsen 1984/85:29 till skatteutskottet1984/85:66 fill utrikesutskottet /85:72 till socialförsäkringsutskottet1984/85:73 fill jusfifieutskottet /85:76 till skatteutskottet /85:82fill utrikesutskottet 7 § Föredrogs ochhänvisades Redogörelse 1984/85:8 till utrikesutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades .Motionerna 1984/85:97-99till konstitufionsutskottet /85:100-104 fill socialutskottet 9 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1984/85:53Beredskapslagring av olja och kol m.m. 1984/85:85 Ändringar i bestämmelserna omräntebidrag till följd av fastighetsskatten m..m. 10 § Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:6 Kommunala frågor 1984/85:8 Basenheten vid taxering (prop.1984/85:9) 1984/85:1 och statlig utbildning för vuxna (prop.1983/84:169) 11 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts den 9november 1984/85:64av (vpk) till statsrådet omträförädlingsindustrin: Skogsindustrin svarar för en mycketviktig del av ekonomi. 1983 exporterades skogsindustriprodukter förnästan 40 miljarder. Nettobidraget till bytesbalansen uppgick till 32miljarder. Antalet arbeten inom denna sektor är betydande.Direktsysselsättningen inom skogsindustrin uppgår till 130 000 personer. Inomskogsbruket arbetar drygt 50 000 människor. I leveransledet beräknas dessutomca 70 000 människor ha arbete. Skogen och skogsindustrin samt handel ochleveranser är alltså mycket viktiga för jobb och ekonomi. framlagdaprognoser förutser en fortsatt tillväxt av trävarukonsumtionen i världen.Europa förväntas också framöver bli ett stort underskottsområde för sågatvirke. Framtidsutsikterna för svensk trävaruindustri bedöms som ljusa. Skogsindustrins bruttoproduktion beräknas enligtlångtidsutredningen (LU 84) öka i ungefär samma takt som under1970-talet. Ökningen av förädlingsgraden medför att förädlingsvärdet ökarsnabbare än produktionen. Den svenska exporten inom denna industrigren väntasöka snabbare än världsmarknadstillväxten. Ett särskilt intresse måste då riktasmot statens strategi när det gäller det egna skogsindustriägandet. Domänverketäger några egna virkesindustrier. Dessa skall inte beröras i dennainterpellation. Aktiebolaget , , är det företagsom sköter huvudsakliga delen av den statliga skogsindustrin. Många av derasstörre produktionsanläggningar finns i . Produktionen vid ASSLsanläggningar i är lokaliserad till , och inomHaparanda kommun. Vid den sistnämnda anläggningen är man tvungen attändra produktionsinriktning från gransågning till furusågning. I ett läge därråvaruknapphet förhindrar ökade volymer måste tankarna på ökad förädling ocksåvid omsättas till praktisk verksamhet vid ett eller flera avsåganläggningarna i . Man kan då välja ut exempelvis Seskarösågen ochstarta verksamheter med hyvling, laminering, ämnes- och komponenttillverkning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag till statsrådetCarlsson ställa följande frågor: att ta något initiativ för en ökad förädling vid ASSLssäganläggningar i ? Om man startarökad förädling vid sågverken inom , är det då tänkbart att man väljer utSeskarö som en försöksanläggning och koncentrerar insatserna dit? Behöver ASSLsmarknadsorganisation förändras om man utvecklar sina produktionsanläggningargenom ökad förädling? Ser statsrådetnågra svårbemästrade kreditproblem om försäljningsansträngningarna mera skulleinriktas på direktanvändarna än på grossistföretagen? att vidta åtgärder så att en långsiktig planering startas inom ASSIsom tar sikte på investeringsbeslut för en väsentligt utökad förädling vid ;ssågverk i ? 12 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1984/85:185 av () till socialministern omstatligt stöd till personal på ålderdomshem; SoU gjorde i sitt betänkande1983/84:12 ett uttalande till regeringen angåendefinansieringsfrågor för våra ålderdomshem. Ett enigt socialutskott kräver där,att det statliga stöd som utgår till årsarbetare som är direkt sysselsatta medhemtjänst även bör utgå för den personal som arbetar på ålderdomshem. Härigenom skulle våra äldre ute i kommunerna kunnaerbjudas ökad valmöjlighet i boendet än vad som är möjligt med nuvarandestatliga styrning. Därförvill jag till socialministern ställa följande fråga; Avser socialministern att ipågående budgetberedning tillgodose de krav som innefattas i socialutskottetsovannämnda uttalande? 13 § Kammaren åtskildes .