prot · G80971 · 1984-12-31 00:00:00 — Närpublicering sker av de förbjudna vattenområdena uppkommer i regel vissdiskussion i massmedia. Likaså tas dessa frågor upp i samband med att nyavetenskapliga rapporter publiceras, eftersom allmänheten har ett berättigatintresse av att få del av denna information. utfärdar också råd för konsumtion av fisk.Av dessa framgår klart vilka fisksorter som kan ätas ofta och beträffande vilkasorter en viss försiktighet bör iakttas. allmänna råd för konsumtion av fisk ochbeslut om svartlistning av vissa vattenområden är motiverade från hälsosynpunkt.De publiceras i verkets författningssamling. Självklart ligger det i myndigheternas ansvar att deninformation man för ut är korrekt. Jag utgår ifrån att så också varit fallet idet sammanhang som avses med frågan. Om missvisande uppgifter från statliga myndigheter tillmassmedia 25BERTIL (): Jag vill först tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Anledningen till frågan är att livsmedelsverket ochnaturvårdsverket i pressen urskillningslöst har lämnat uppgifter beträffandekvicksilver i fisk och därmed skrämt människor för att äta fisk från insjöar.Yrkesfiskarna har därigenom drabbats av försäljningssvårigheter, trots att dehar kunnat leverera fullt godkänd fisk. Jag vill först ha sagt, för att oklarhet inte skall råda,att varken insjöfiskarna, dvs. yrkesfiskarna, eller jag anser att fisk sominnehåller för höga halter av kvicksilver skall saluföras. Det skulle vara fel,och jag tror inte heller att så har skett. I de sjöar där avsalufisk fångas genomför livsmedelsverketständiga kontroller. Svartlistning av sådana sjöar sker när kvicksilverhaltenuppgår till /kg. De högsta uppmätta värdena i sjöar där yrkesmässigtfiske bedrivs är enligt senaste uppgifter följande: /kg,/kg, norra - speciellt utanför -0,/kg och södra /kg. Det finns enligt vad jag vet inga i gjordaundersökningar av vilken inverkan kvicksilver i fisk har på människan. Deundersökningar som livsmedelsverket hänvisar till är utförda bl. a. i ochNya , och de avser inte kvicksilver från fisk. De värden som redovisasligger upp till.tio gånger högre än det svenska gränsvärdet. Jordbruksministern utgår från att den information som harlämnats är korrekt. Det är väl bra att man varnar för användning av otjänligvara, och vad jordbruksministern har sagt i sitt svar låter också riktigt ochnaturligt. Men det borde enligt min uppfattning vara självklart attlivsmedelsverket och gör relevanta undersökningar innan manskrämmer upp människor på det sätt som här har skett. Man borde förklara förmänniskorna hur det verkligen förhåller sig med fisk från olika sjöar, och manborde skilja mellan fullgod och otjänlig fisk. Det är det som jag har velatpeka på i min fråga. Jag villockså fråga: Anser jordbruksministern att mitt sätt att resonera är Om missvisande uppgifter från statliga myndigheter tillmassmedia felaktigt?Anser jordbruksministern att det är riktigt att man, på det sätt som har skett,går fram utan urskillning och skadar yrkesmännens intressen? har att ge råd baserade pådet bedömningsunderlag som föreligger i form av gjorda undersökningar. Jag harändå uppfattat så, att han inte vill påstå att livsmedelsverketi det här sammanhanget har lämnat icke korrekta upplysningar. Myndigheterna harsjälvfallet ett ansvar för att den information som de lämnar utformas på ettriktigt sätt, och naturligtvis bör risker för missförstånd undvikas. Men deninformation som medborgarna får genom pressen kan ibland ge ett missvisandeintryck. Det är mycket svårt för myndigheterna att korrigera pressens uppgifternär dessa - som jag förstår att Berfil tycker har skett -skaparolägenheter. Vi kan inte bestämma hur pressen skall följa upp den informationsom livsmedelsverket i de här sammanhangen har lämnat. Naturligtvis kan livsmedelsverket inte heller åta sig attlämna information om var fisken är fångad. kan redovisa attvissa vattendrag är svartlistade och av vilka skäl de blivit det, men sedanmåste det ankomma på fiskarna och fiskförsäljarna själva att informera om varfisken är fångad. För att ge möjlighet att reda ut eventuella missförståndoch att diskutera dessa frågor, så att man kan komma fram till en så långtmöjligt bra hantering av dem, avser livsmedelsverket att kalla till ettsammanträde med fiskarorganisationerna, varvid verket skall klargöra hur detarbetar med dessa frågor. Jag tror att det kan bli ett värdefullt sammanträde. 27BERTIL (): Det är riktigt, som jordbruksministern säger,att jag inte har påstått att det har lämnats felaktiga uppgifter. Men man harändå i pressen urskillningslöst fört fram vissa uppgifter, utan att upplysa omden andra sidan av saken, och detta har åstadkommit skada och medfört attyrkesfiskare har fått svårigheter att försälja sin fisk. Jag beskyller intenågon för att på något sätt ha gjort detta avsiktligt, men det är enuraktlåtenhet som är besvärande -särskilt för yrkesfiskarna. Man åstadkommerskada genom att man håller fram den ena sidan av saken - jag har inte därmedsagt att det är något fel på det man säger - medan man glömmer bort den andra. Därför, fru talman, hälsar jag med alldeles specielltacksamhet att.det , bl. a. genom denna fråga, har kommit till stånd ettresonemang om saken. Därigenom kanske det hela inte behöver upprepas. Jag tackarjordbruksministern för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1984/85:303 om en bro över vid Skasås i har frågat mig om jag villverka för att ett brobygge vid Skasås i kommer till stånd. Bakgrunden till frågan är Svenska Varvs beslut attförbereda en nedläggning av Uddevallavarvet. Ett brobygge vid Skasås skulleenligt frågeställaren kunna innebära sysselsättning både för Uddevallavarvetoch för . Regeringens program för att skapa ny sysselsättning iUddevallaregionen presenterades . Regeringens åtgärder beräknastotalt till ca och innefattar bl. 100 milj. kr. till ettnytt investmentbolag och centrala och regionala utvecklingsinsatser för 40milj. Vidare satsar regeringen ca 120 milj. kr. på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i form av bl. a. utbildning, arbetsförmedling, beredskapsarbeten,bidrag för arbetsresor och dubbel bosättning samt åtgärder förarbetshandikappade. Väginvesteringar kommer att göras för ca 500 milj. kr.,och ett turistprojekt i kommer att igångsättas för ca 70 milj. kr. Vidareplaceras , och temporärt in i stödområdet. som regeringen presenterade dessa åtgärderoffentliggjorde sina planer på att etablera en personvagnsproduktion iUddevalla. Denna beräknas fullt utbyggd ge sysselsättning åt drygt 1 000personer. Ettbrobygge vid Skasås är mot den bakgrunden f. n. inte aktuellt. Om en bro över vid Skasås i 29GULLAN (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret, även om det inte var så särskilt positivt. Jag kan konstatera attdet har runnit en hel del vatten under broarna sedan jag ställde min fråga. Denredogörelse som jag nu har fått av arbetsmarknadsministern har jag alldelessjälv kunnat läsa, mig till i regeringens åtgärdsprogram i vad gäller en nyframtid för . Anledningen till frågan var bl. a. att regeringen underhösten begärde in en sammanställning rörande olika s. k. Uddevallaprojekt, bl.a. från vägförvalt-ningen i i vad gällde alternativ produktionvid varvet. Den här åtgärden åstadkom förstås en del förhoppningar i mitt län,inte minst i kommun, som skulle ha välkomnat ett broprojekt vid Skasås.Det råder inget' tvivel om att det är ett angeläget byggprojekt, eftersom dengamla bron inte alls är lämplig för dagens hårda trafik. Mitt län, Värmlandslän, har näst landets största arbetslöshet öppenarbetslöshet. Jag ifrågasätter inte i och för sig satsningen iUddevallaregionen, men arbetslösheten där kan på intet sätt jämföras medarbetslösheten i , som har skakats av den ena krisen efter denandra. Människor vid ett par stora arbetsplatser där, och , gåri dag omkring och bävar . Jag har stor förståelse för att landshövdingarna iBergslagslänen har funderat över när det kommer liknande satsningar till dehårt utsatta länen Omen bro över vid Skasås i där, ochjag vet att de fackliga organisationerna i exempelvis län har frågat:När får vi en miljardsatsning till Bergslagsregionen? är en sak. Jaghar dess värre konstaterat att två vägbyggen i vårt län, inlagda i flerårsplanenmed beräknad byggstart - väg 235, Värnäs-Ljusnästorp och väg 240,- och till en beräknad kostnad av 24 miljoner, också harstrukits ur budgeten. Det smyger sig då lätt in en liten undran: Det är välinte så att den planerade förbättringen av E 6-an skyfflar undan alla redantidigare planerade projekt, oavsett andra läns större behov avarbetstillfällen? När det gäller brobygget vid Skasås sägerarbetsmarknadsministern nu att den frågan är aktuell. Jag kan förståprioriteringen i och för sig. Det är ju bättre med riktiga jobb än medberedskapsarbeten, även'om jag sätter ett stort frågetecken för att skallha en statlig satsning. Men jag vill ändå slutligen ställa frågan, fruarbetsmarknadsminister: vi räkna med att brobygget finns med som etttänkbart kommande projekt när det gäller planeringen av beredskapsarbeten iVärmlands län? Frågan gällde om den här vägen var knutendirekt till Uddevallaproblemen, och därför är också svaret utformat på detsättet. Det är riktigt att det har gått sedan fråganställdes, vilket i och för sig inte beror bara på mig; jag har varit beredd attsvara på frågan innan regeringens Uddevallapaket framlades. Men det är ju såatt vi ibland har andra saker att göra, och det drabbar både regeringsledamöteroch riksdagsledamöter. Jag vet att situationen i är besvärlig liksom imånga andra delar av Bergslagen. Det har också varit skälet till att regeringeni olika sysselsättningspaket som vi har framlagt har satsatväldigt mycket på . har varit ett av de län som i de paketenfått mest pengar. Jag skulle också vilja säga att det totalt har gått storasummor till Bergslagslänen, framför allt på vägsidan. Problemen i de härdelarna av landet är inte på något sätt lösta. Vi har viktiga arbetsuppgifterframför oss när det gäller att klara sysselsättningen här - det håller jag medfrågeställaren om. Låt mig sedan bara apropå enformulering i inlägg säga att inte kommer att få någraandra villkor än vilket företag som helst som lokaliserar sig fill Uddevallakommer att få - det tror jag är mycket viktigt att göra klart. att hon sätter frågetecken för att skall få speciella statliga stöd.Men kommer alltså att få bara det statliga stöd som kan utgå även tillandra företag. Jag tror att det är mycket viktigt att klargöra att detförhåller sig på det viset. 31GULLAN (): Visst har regeringen satsat en hel del påVärmland. Det är ju tyvärr så att förbättringarna på arbetsmarknaden i vårt län- där förhållande- na frånvisst håll sägs vara mycket ljusare - till mycket stor del beror påberedskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. får inte några andra villkor än andra företag, sägerarbetsmarknadsministern. Men det är ju.ändå så att fåren storskattebefrielse för sina investeringar, och det är ju inte fy skam. Jag vill ändå tolka arbetsmarknadsministerns svar positivtoch hyser en viss förhoppning att det brobygge som jag har tagit upp kanaktualiseras i kommande framställningar. Överläggningen var härmed avslutad. Om handikappades möjligheter till arbete på den ordinariearbetsmarknaden 7 § Svar på fråga 1984/85:356 om handikappades möjlighetertill arbete på den ordinarie arbetsmarknaden har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att arbetshandikappade skall beredas möjlighet tillarbete på den ordinarie arbetsmarknaden. För att öka handikappades möjligheter att få arbete kanarbetsförmedlingen lämna bl. a. lönebidrag till arbetsgivare. 1 december månad1984 hade i det närmaste 38 300 personer anställningar med. lönebidrag, enökning med nästan 1 400 . Arbetsförmedlingarna harsåledes under dels ersatt vakanser som uppstått genomavgångar, dels åstadkommit en ökning med närmare 1 400 av antalet anställda medlönebidrag på den ordinarie arbetsmarknaden. tar särskilt uppantalet platser med introduktionsbidrag och särskilt lönebidrag.Arbetsmarknadsstyrelsen har gjort en framställning till regeringen omviss utökning av dessa bidrag. Framställningen bereds f. n. inomregeringskansliet. 33ARNE (): När fattade beslut omintroduktionsbidrag och särskilt lönebidrag för arbetsplacering avhandikappade begränsades antalet platser med olika bidrag. Sålunda fårintroduktionsbidrag lämnas för 2 000 platser ä , och särskiltlönebidrag får lämnas och för 800 resp. 1 400 platser. har fördelat denna kvot tilllänsarbetsnämnderna, som i sin tur har gjort en fördelning till resp.distriktsarbetsnämnd.Intresset för att ta emot dessa handikappade ute på denordinarie arbetsmarknaden har varit tillfredsställande, och kvoten har på mångahåll fyllts. Detta kommer att leda till att planerade insatser förarbetshandikappade sökande inte kan genomföras utan får skjutas pågrund av att tillgänglig kvot således redan är utnyttjad. När riksdagenbehandlade propositionen förutsattes att regeringen skulle återkommamed förslag, om medelsbrist skulle uppstå till följd av att utslussningen avanställda från Samhällsfö- Om handikappades möjligheter tiU arbete på den ordinariearbetsmarknaden retag tillandra arbetsgivare med anlitande av det särskilda lönebidraget skulle bliframgångsrik. Det måste vara tillfredsställande för de handikappade, omde genom samhällets medverkan kan erhålla ett arbete på den ordinariearbetsmarknaden. Därför har introduktionsbidraget och det särskildalönebidraget en viktig funktion att fylla. Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret på min fråga. Jag är medveten om att har gjorten framställan till regeringen om en viss utökning när det gäller dessa bidrag.Bakgrunden till min fråga är den information som jag har erhållit lokalt. Manär bekymrad över att kvoten är fylld, så att man inte kan placeraarbetshandikappade på den ordinarie arbetsmarknaden. Jag hoppas att regeringen behandlar framställningenpositivt. Min följdfråga till arbetsmarknadsministern blir: När räknararbetsmarknadsministern med att regeringen skall ta ställning till AMShemställan? Som jag har poängterat tidigare brådskar det, och det skulle varaolyckligt om det blev ett vakuum när det gäller arbetsförmedlingarnas möjligheteratt placera handikappade på den ordinarie arbetsmarknaden. 34 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! Jag kan inte ge något exakt svar på frågan. Vi fick ju framställningenfrån , men från vår sida finns det ingetintresse av att dra ut när det gäller behandlingen av frågan. 35 (): Jag är medveten om attarbetsmarknadsministern kanske inte kan ange ett exakt datum. Vad som ärviktigt och vad jag vill betona är att det fortlöpande måste finnas möjligheterför arbetsförmedlingarna att placera arbetshandikappade på den ordinariearbetsmarknaden. Jag tror att det är oerhört betydelsefullt att man inte undernågon tidsperiod saknar den här möjligheten. Det skulle vara olyckligt, inteminst för de arbetshandikappade, att behöva vänta. Därför hoppas jag, som sagt,att regeringen fattar ett så snabbt beslut som möjligt i denna fråga. 36Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Utöver de bidrag som vinu har diskuterat och vilkas antal är begränsat finns faktiskt andramöjligheter att placera arbetshandikappade på den ordinarie arbetsmarknaden.Jag tänker på det vanliga allmänna lönebidraget, som utgår med enlönesubvention på och därefter med möjlighet tillsenare föriängning. Dessutom finns bidraget av lönekostnaderna till deallmännyttiga organisationerna. Det är således inte bara genom introduktionsstödet och detsärskilda lönebidraget som vi kan placera arbetshandikappade påarbetsmarknaden. Det tycker jag är viktigt att framhålla. Med enbart dessa stödskulle vi aldrig ha lyckats få den stora volym av nyanställningar som viklarade . 37 (); Jag är fullt medveten om de andra möjlighetersom också finns. De är naturligtvis betydelsefulla och skall utnyttjas i såstor utsträckning som möjligt. Men just det speciella introduktionsbidragethar i praktiken visat sig vara ett mycket bra instrument för att få utarbetshandikappade på den reguljära arbetsmarknaden. Det är naturligtvis avhängigt av att samhället svarar fören större del av de arbetshandikappades kostnader när de får ett arbete på denordinarie arbetsmarknaden. Därför är det givetvis viktigt att alla möjligheterstår till buds. Det är ju angeläget för samhället att på oUka sätt medverkafill att de handikappade får möjligheter till ett arbete på den ordinariearbetsmarknaden. Om arbetet i ungdomslag Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1984/85:361 om arbetet i ungdomslag har frågat mig om regeringenplanerar ytterligare tvångsåtgärder för ungdomar i ungdomslag samt omtvångssystem också kommer att tillämpas för övriga arbetssökande ?Bengt Wittbom avser med sin fråga regeringens förslag om jobbsökaraktivitetersom ett obligatoriskt inslag i ungdomslagen. I årets budgetproposition konstateras att lagen omungdomslag var en både nödvändig och.riktig åtgärd. Det är självklart attutformningen av en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd kräver vissa justeringarinnan den kan fungera fulländat. Det har visat sig att ungdomarnas kunskaper omarbetsmarknaden och om hur man söker arbete är bristfälliga. Det har ocksåvisat sig att förmedlingens aktiva arbete med ungdomarna måste förstärkas. För att komma fill rätta med dessa förhållanden harregeringen valt att förstärka ungdomslagen genom ett obligatorisktutbildningsinslag i ungdomslagen - jobbsökaraktiviteter - som innebär attungdomarna lär sig hur arbetsmarknaden fungerar och hur man söker jobb.Samfidigt föreslås att förmedlingen skall tillföras särskilda resurser för attklara detta på ett bra sätt. Åtgärderna syftar till att stimulera ungdomarnaatt söka arbete. Det är en målsättning som borde intressera även vill erinra om att arbete i ungdomslag och ocksåjobbsökarak-tivitet är ett alternativ till att passivt uppbära kontantersättning.- Det ärdessa aktiva insatser som kallar för tvångsåtgärder! Regeringen kommer även i fortsättningen att noga följautvecklingen av ungdomslagen och föreslå de förändringar av lagen som ärändamålsenliga. Som svar på andra fråga vill jag barainformera om att den metodik som skall utnyttjas i jobbklubbarna, sedan fleraår används i arbetsmarknadspolitiken med mycket positiva resultat. 3 protokoll 1984/85:70-73 Om arbetet i ungdomslag 39 (); Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret på min fråga. Men det jag framför allt vill tacka för är det nästanoförbehållsamma erkännandet i budgetpropositionen om att ungdomslagen till rättstor del är misslyckad. Inrättandet av tvångsjobbklubbarna visar ju att ävenregeringen inser att ungdomslagen inte fungerar för stora grupper ungdomar. Sedan kan man - och det kan jag förstå - av renaprestigeskäl inte öppet dra rätta slutsatser och ändra inriktningen av lagen. Istället kommer man dragande med ännu mera tvång i en för svensk arbetsmarknadunik storebrorslösning. Arbetsmarknadsministern lägger inte alls samma betydelse iorden som vi är vana vid, vad jag förstår av svaret. Arbetsmarknadsministern sägeratt åtgärderna syftar till att stimulera ungdomarna att söka jobb. Jag skullevilja säga att det är att tvinga ungdomar att lära sig att söka arbete pä detsätt som regeringen och socialdemokratin anser vara det riktiga. Arbetsmarknadsministern säger också att det här är ettalternativ till passiv kontantersättning. Nej, det är inget alternativ. Det ärden enda möjligheten, för det finns inget sätt att själv klara sinsituation på arbetsmarknaden och få stöd. Det sätter arbetsmarknadsministern självstopp för i budgetpropositionen, när hon tar undan möjligheten för ungdomarunder att få K AS. Visst skall arbetslösa ungdomar söka jobb. Det skall allaarbetslösa göra, annars får de inget. Men är det alldeles självklart att det ärstorebror staten som skall bestämma var och hur? Vad är det som motiverar att regeringen hotar ungdomar medatt sköter de sig inte på det sätt som regeringen föreskriver att de skallgöra, får de inte del av det trygghetssystem som borde gälla för alla isamhället? Är det rimligt att en mängd ungdomar, som före ungdomslagenstillkomst faktiskt klarade sitt arbetsmarknadsinträde relativt snabbt och påett bra sätt men som i och med att de har tvingats in i ungdomslagen harfått förlängda tider utanför den reguljära arbetsmarknaden, utsätts förtvångslagstiftning för att de skall sköta sig som regeringen vill att de skallsköta sig? Vore det inte bra mycket bättre om de slapp komma dit och fickmöjlighet att klara sitt arbetsmarknadsinträde på samma korta tid som de gjordeinnan ungdomslagen fanns? Jag tycker att det är dags för arbetsmarknadsministern atterkänna att det ursprungliga syftet med ungdomslagen var att friseraarbetslöshetssiffrorna inför valet . Det är därför man tar in ungdomarnäiungdomslagen så fort de sticker näsan utanför gymnasieskolans dörr, och det ärnär man blir bekymrad över ätt se resultatet av sina åtgärder som man nu mereller mindre desperat försöker tvinga ungdomarna. 40 : Fru talman! Det finns de som tror att det är bara den öppnaarbetslösheten som kan tvinga folk på knä, till att ta vilka arbeten som helst.Jag skulle vilja påstå att vi i har varit ganska befriade frånde tankegångarna. Jag blir faktiskt rädd när jag nulyssnar till det som säger. Konsekvensen av hans resonemang äratt vi skall gå tillbaka till den gamla modellen att ge kontant stöd tillungdomar. Tiotusentals ungdomar skulle få pengar på fickan från samhället meninte något annat stöd. Vi vet att det var en förfärande dålig situation som råddetidigare. Tack och lov var en majoritet här i ense om. att'Systemetatt erbjuda ungdomarna pengar men inget jobb var ett dåligt system. Även och hans parti hade den inställningen . Det ärdjupt beklagligt att man har ändrat sig på den punkten. Om arbetet i ungdomslag 41 (): Det är ofta politiskt effektfullt att spela indignerad,men då skall man se till att det finns någon saklig grund.för indignationen. Arbetsmarknadsministern vet mycket väl vilka devärderingar var som förde de fyra partierna samman när vi tog beslutet omungdomslag. Arbetsmarknadsminstern vet att det är ungefär 10 000 ungdomarför mycket i ungdomslagen i jämförelse med vad vi då var överens om. Vi hardiskuterat resultaten och utvärderingen av ungdomslagen tidigare i kammarenoch behöver inte ta upp det igen. Men utvärderingen visade precis det jag nyssnämnde. Vad jag vill komma åt är det förhållandet att ungdomar somtidigare klarade sin arbetsmarknadsintroduktion snabbare, nu utsätts förtvångsåtgärder från regeringens sida när regeringen märker att ungdomarna intesköter sig riktigt så som regeringen vill och trodde att de skulle göra. ju att ungdomarna skulle komma in på arbetsmarknaden ännu snabbare. Detär detta vi reagerar emot, och vi tycker att regeringen börjar tillämpa farligaprinciper i arbetsmarknadspolitiken. Man kan verkligen fråga sig .vilkasom skall sköta aktiviteterna i dessa jobbsökarklubbar. Jag ser framför mig hurombudsmännen inom ABF och SSU sträcker på sig riktigt ordentligt. får deplötsligt tillgång till dessa ungdomsgrupper som sviker dem när de kallar demtill frivilliga samlingar, för det är alldeles säkert ABF som kommer att skötaom studiecirklarna i. jobbsökeri. Eftersom vi inte får några klara besked närdet gäller framtida ytterligare lagstiftning kring ungdomslagen, kanske detligger någonting i de uppgifter som säger att det skall nog bli både styrelseroch annat i dessa ungdomslag . Det är säkert fler än jag sommisstänker att detta skall bli SSU:s nya tummelplats, där man kan hitta deungdomar man inte hittar i den frivilliga verksamheten. 42Arbetsmarknadsminister : Fru talman! tryter argumentenoch då får man försöka hitta på någonting som är totalt gripet ur luften. Jagförstår inte var fått dessa resonemang ifrån. De finns i varjefall inte i min föreställningsvärld. Jobbsökarklubbarna skall skötas av arbetsförmedlingen. Vihar haft sådan verksamhet på en del ställen tidigare, och vi vet att detfungerat utmärkt.