prot · G809160 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi har här i kammaren redovisat vår principiellasyn på utvecklingsfondernas verksamhet - i samband medkammarens behandling av betänkandena nr 22 och 23. Med hänvisning bl. a. tilldenna behandling bör utvecklingsfonden i det nu aktuella fallet i första handgenom omdisponering av befintliga resurser öka sin verksamhet i Uddevallaregionen.Riksdagen bör därför enligt vår mening infe tillskjuta några ytterligare medeltill utvecklingsfonden. Inom ramen för s. k. C 4-anslag kan detfinnas utrymme för en del verksamhet där utvecklingsfondens kompetensutnyttjas. I reservafionen påminner vi dessutom om att ocksåavses få en engångsanvisning i den nu aktuella proposifionen förutvecklingsinsatser i . 1 den andra reservafionen tar vi upp regeringens förslagom att låta staten tillskjuta 60 milj. kr. till ett nybildat regionalfinvestmentbolag, Finans. Vi har i sammanhanget noterat aft SvenskaVarv redan har fått eft bidrag av regeringen på 30 milj. kr. för företagetsandel i . Def är i sig anmärkningsvärt att regeringen därtillanvänt en reservation från /79. Vi ifrågasätter om ett investmentbolag av detta slag harförutsättningar att bli framgångsrikt. Erfarenheterna från tidigare statligaregionala investmentbolag är inte sär-skilf lysande - snarare avskräckande. framhåller emellerfid regeringen atf privata intressenskall ha eft dominerande inflytande över investmentbolaget. Det är förvissopositivt att regeringen numera har insett att ett dylikt investmentbolag drivsbättre av privata intressenter än av statliga företrädare. Nr 160 Med def starka inflytande öververksamheten från privata intressenter som Tisdagenden aviseras i propositionen torde defföreslagna investmentbolaget för Uddeval- 4 juni1985 laregionen ha vissa möjligheter aftåstadkomma posifiva resultat för syssel- Småföretagsut- Verksamheten vid Investbör kunna börja i mindre skala. veckUng,m. Därför bör staten i nuvarande lägeavstå från atf tillskjuta något kapital förutomdef som Svenska Varv redan har fått för ändamålet. I den tredje reservafionen tar vi upp regeringsförslagefom aft riksgäldskonforef skall bemyndigas aft ikläda sig def ekonomiskaansvaret för Kylfinans återstående 49-procentiga andelar i två kylfartyg. EnHgt vår mening kan def infe vara rimligt att SvenskaVarv skall få full kostnadstäckning för dessa två fartygsengagemang utanekonomiska eller andra motiv för att åstadkomma en snabb avveckling avägarintressena. Zenit AB:s obetydliga försäljningar utgör ettvarnande exempel härvidlag. bör därför avvisa regeringens förslag ochi stället begära förslag fill en ny lösning, vilken innefattar att Svenska Varvsnarast skall avveckla sitt engagemang i kylfartygen. Jag hänvisar i övrigttill de synpunkter som min moderata kollega harframfört vid behandlingen av betänkandet om de statliga företagen samt vid ettpar interpellationsdebatter. Med det anförda ber jagatt få yrka bifall till de tre reservafioner som har fogats vid näringsutskoffefsbelänkande nr 38. 25SIVERT (); I detta betänkande behandlas vissa anslag påindustridepartementets område. Det är bl. a. fråga om satsningar inomUddevallaregionen. När det gäller reservationsanslaget pä 5 milj. kr. tillsmåföretagsutveckling föreligger en moderafreservation. Utskottsmajoriteten hardock funnit att regeringens förslag aft utvecklingsfonden i ochBohuslän får 5 milj. kr. till särskilda insatser i är välmotiverat. Jag yrkar avslag på reservafion 1. Också beträffande regeringsförslaget aft staten skallbidra med 90 milj. kr. till eft regionalf investmentbolag föreligger enmoderatreservation. vill begränsa insatsen till de 30 milj. kr.sorn redan finns inom Svenska Varv. Även i detta fall ställer sigutskoffsmajoriteten bakom regeringens förslag. Ändamålet med investmentbolaget är aft def tillsammans medprivata intressen skall medverka till atf tillföra ägarkapital och kunnande fillbefinfliga företag i regionen. Jag yrkar avslag på reservation 2. I reservafion 3 yrkas aft förslaget om atfriksgäldskontoret skall fullfölja de ekonomiska åtaganden beträffande Kylfinanssom uppkom i samband med Salénkonkursen skall avslås. I stället begärmoderaterna ett förslag till ny lösning. Utskotfsmajoritefen har dock ställt sig bakomregeringsförslagef, som innebär aft Svenska Varv genom Kylfinans inte oskäligtskall drabbas av Salénkonkursen. Staten föreslås nu genom riksgälden få ta detekonomiska ansvaret, och därmed fullföljs intentionerna i detursprungliga avtalet. Jag yrkar avslag på reservation 3 och bifall tillnäringsufskottets hemställan i betänkandet 1984/85:38. 26 (): Det var ett ganska kraftlöst försvar förutskoftsmajoritefens ställningstaganden som presterade. Jag vill ställa eff par frågor. Är det verkligen rimligt idagens stafsfinansiella läge, med den stora upplåning som staten bedriver, atftillföra utvecklingsfonden mera kapital? Vi hade detta spörsmål uppe till behandling då vidiskuterade näringsutskoftets betänkande nr 22, och jag vill påminna om aftjag vid det tillfället påpekade atf det av årsredovisningen - def ärden senaste som jag har fått i min hand - framgick atf de totala tillgångar somutvecklingsfonderna i vårt land disponerar uppgår till drygt 2,2 miljarderkronor. Av redovisningen framgår att drygt 1 miljard av detta utgörs av likvidamedel. Alltså är något mer än hälften av medlen placerade enligt de riktlinjersom statsmakterna har förordat. Beträffande utvecklingsfonden i och länkan vi notera att årsredovisningen upptar 173,8 miljoner itotala tillgångar. Av dessa uppgår lån som är placerade i företag och objektenligt statsmakternas intentioner till eft belopp av . Detotala omsättningstillgångarna uppgår till 90,3 miljoner, alltså ett väsenfligtstörre belopp än de placerade, varav statsmedel för omedelbar placering utgör78 milj. kr. Enligt vad jag har inhämtat är situationen för 1984likartad. Det är mot denna bakgrund verkligen befogat, fru talman, aft ställafrågan till om def är rimligt atf tillföra ytterligare kapitaltill utvecklingsfonderna när årsredovisningarna ser ut som de gör. 27 (): Jag vill fill Sfen säga aft det somhar hänt i gör aff jag obetingat kan svara ja på hans fråga. 28 (): Jag noterar atf infe vill gåin på sakfrågan. Jag konstaterar också att vi har goda motiv för vår ståndpunkti reservation 1 atf utvecklingsfonderna kan göra de omdisponeringar som ärerforderliga i detta sammanhang. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(principer för statlig affärsverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 143 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från aff rösla. 4 protokoll 1984/85:160-161 Nr 160 Mom. 2 (försäljning av statligaföretag) Tisdaeen den Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av 4 iuni1985 "" ' ~ '''ölls medacklamation. Mom. 3 (domänverket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avTage m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (affärsverket FFV) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avTage m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (försäljning av tillgångar hos statensvaftenfallsverk) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 142 förreservation 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (översyn av statens vattenfallsverks organisation) Utskottefs hemsfällan - som ställdes mot reservation 6 avOswald - bifölls med acklamation. Mom. 7 () Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 7 av m. dels reservation 8 av m. fl., bifölls medacklamation. Mom. 8 (AB kanalbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avTage m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 9 () Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 14 förreservation 10 av . Mom. 10 Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 11 (strategi för de statliga företagen i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 11 avOswald - bifölls med acklamafion. Punkt 2(småföretagsutveckling) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 82 förreservation I av m.fl. 50 Punkt 3(medelsfillskotf fill eft regionalt investmentbolag i Uddevallare- Nr 160 8'°"") Tisdagenden Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 2 av 4 iuni 1985 BurenstamLinder m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt 5 (vissa frågor med anledning av avtal mellan statenoch om beställning av sex kylfartyg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avStaffan m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter Utskottetshemställan bifölls. 1984/85:32Redovisning av statsförvaltningens ADB-användning m. m. och dafadelegationen (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:33Anslag till oförutsedda utgifter för /86 (prop. 1984/85:100delvis) 1984/85:63Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1984/85:64Beskattningen av statens bostadsfinansieringsakfiebolag m. m. 1984/85:150 delvis) 1984/85:65 Skatt på annonseroch reklam (prop. 1984/85:206) 1984/85:66 Godkännande av protokoll mellanSverige och om ersättningför bortfall av kommunalskatt i vissa fall, m.m. (prop. 1984/85:205) 1984/85:14 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kulturufskotlets betänkande 1984/85:25 Ersättning fillviss person 1984/85:37 Kopiering av litteräraoch konstnärliga verk inom utbildningsvä-.sendet (prop, 1984/85:196) 1984/85:37 Uppskov med behandlingenav vissa till utskottet hänvisade ärenden Förenklad självdeklaration, m. m. 1984/85:22ILO;s rekommendation nr 169 om sysselsättningspolitik (skr, 1984/85:201) 1984/85:23 Uppskov med behandlingen av vissamofioner Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 6 § Förenklad självdeklaration, m. m. Föredrogs skatteufskottets betänkande 1984/85:60 omförenklad självdeklaration m,m, (prop, 1984/85:180), AnL 29KNUT (): Ingen kan bestrida aff vårt skattesystem imånga avseenden är utomordentligt krångligt och besvärligt, Alla möjligheterfill förenkling bör därför tillvaratagas. Det har man insett länge, menförenklingarna hitfills har i allmänhet varit marginella. En bra reform vardock när man slopade den särskilda självdeklarafionen ochkommunalskatt för juridiska personer, Å andra sidan är det knappast någonreform som så har ökat deklarationsbesvären som när begränsningen avunderskoffsavdragens skattemässiga värde genomfördes efter 1981 årsskatteuppgörelse. T, o. m. för yrkesmän är det mycket svårt affräkna ut skatten med åtföljande problem med fyllnadsinbetalning,kvarskatleavgift m,m. En avsevärd förenkling i själva deklaralionsförfarandet ärförslaget att ett stort antal personer, huvudsakligen löntagare, blott genomaft skriva sitt namn godkänner aft tidigare utsända kontrolluppgifter ärriktiga. Det rör sig alltså inte om förtryckta uppgifter på den utsändadeklarationsblanketten som man kan kontrollera riktigheten av ulan man skrivermer eller mindre på in . I utredningen om den förenklade självdeklarationen var maninne på alt just förtrycka uppgifterna, så att den skatfskyldige lättare skullefå en överblick över sin deklaration. Ett sådant förfarande skulle emellertidta än def som föreslås och medföra ett extra arbete förskaltemyndigheterna, varför förslaget föll. I detta fall har man alltså varit mera intresserad av attgöra förenklingar för myndigheterna än för den enskilde skattebetalaren, ochdelta är självfallet inte godtagbart. Förkomna kontrolluppgifter och andraeventuella fel kommer alt kunna upptäckas på ett stadium och dettablir självfallet svårt alt rätta till. Från moderat sida föreslår vi all regeringen återkommertill med ett nytt förslag, där alla möjligheter att förenkladeklarationsblanketten tillvaratas. a, kan man tänka sig ett ökat inslag avförtryckning på blanketterna. I väntan härpå bör tills vidare del gamlasystemet bibehållas. För att man skall nå så många som möjligt med denförenklade självdeklaralionen föresläs i propositionen all schablonavdraget under inkomst avtjänst höjs från nuvarande . Vi godtar inte detta,eftersom def strider mot principen aft skaft skall tas ut efter bärkraft.Systemet kommer atf gynna dem som har nära till jobbet och tillgång tillrelativt billiga kollekfiva kommunikationsmedel och missgynna egenföretagare,långpendlare och glesbygdsbor. Dessutom missgynnas den familj som bara har eninkomst i jämförelse med tvåinkomstfagarfamiljen. Detta är särskiltanmärkningsvärt och oacceptabelt, eftersom eninkomsttagarfamil-jen redan mednuvarande skatteregler är avsevärt missgynnad. Höjningen av schablonavdraget är dessutom utomordentligtkostsam -. Största delen avden kakan-ca 2 miljarderkronor-får kommuner och landsfing betala i form av minskade skafteintäkter. Förstaten beräknas skattebortfallet bli drygt 1,1 miljard. För att finansiera detta bortfall tar regeringen fillordentligt och föreslår att den sista delen av det kvarvarandeinflafionsskyddet i den statliga inkomstskafteskalan helt slopas. Detta kommeratf höja skatteuttaget med . De som har inkomst av tjänst och blott smärre utgifter förinkomstens förvärvande tjänar stort på reformen, medan alla andra får vara medoch betala. Moderata samlingspartiet har länge förfäktat aff vårt skattetryckinfe får vara högre än aft enskilda och familjer normalt skall kunna leva påsin inkomst sedan skaften är betald och också kunna förbättra sin ekonomiskasituation genom en extra arbetsinsats. Härvidlag är definitivt inne påfel väg. Antalet socialhjälptagare har ökat med eft par hundra tusen de Senasteåren. Skattetrycket bromsar också landefs produktionsförmåga och minskar svenskindustris konkurrenskraft, varigenom möjligheterna att återställa balansen iekonomin kraftigt minskar. Vi måste ha en rejäl marginalskaffesänkning som stimulerartill arbete och nyföretagande. Enligt vår uppfattning bör målsättningen varaaff helt avskaffa den stafliga inkomstskaften i normala inkomstlagen.Ett första etappmål bör vara att marginalskatten för vanliga inkomstlägen sänkstill , som man inför eff marginalskaftetak om . En sådan reform skulle innebära att så gott som allahelårsarbetande skulle få behålla . av varje nyintjänad hundralapp. Somett extra plus skulle man få en positiv inverkan på avtalsrörelsen. Beklagligtvis går regeringen rakt motsatt väg. Man tänkertydligen helt avskaffa inflationsskyddet i skatteskalan, varigenom alla på siktfår högre marginalskatt. För atf kunna genomföra den förenklade självdeklarafionenavser man att införa en omfattande kontrollapparat. Samfliga banker, postgirot,fondkom-missionsbolag, bankirer, bankirförefag, finansbolag,finansieringsföretag, försäkringsbolag, jordbrukets organisationer, kooperativaföretag, , värdepapperscentralen m. fl. föreslås fåobligatorisk uppgiftsskyldighet i fråga om räntor och kapitalbehållning. Uppgiftslämnandet kommer helt att baseras på personnummer,vilket bl. a. kommer aff medföra avsevärt merarbete för exempelvis , HSBoch Oljekonsumenferna, som hitfills inte använt personnummer i sin redovisning. Förenklad självdeklaration, m. m. Förenklad självdeklaration, m. m. Det kan verka bestickande ochpraktiskt att använda ADB-tekniken i skaftekontrollen, men detta går inte atfförena med bibehållna nödvändiga krav på banksekretess och skydd för denpersonliga integriteten. Det måste också befraktas som anmärkningsvärt aftregeringen redan nu lägger fram ett förslag som helt baseras på personnummer,när man just tillkallat en parlamentarisk utredning för aff se överanvändningen av personnummer i samhället. Av ca 26 miljoner bankkonton beräknasungefär 15 miljoner omfattas av den nya uppgiftsskyldighefen. Många av dessasaknar personnummer, många är gemensamma för flera personer och många användsav föreningar och organisationer även om en privatperson står som innehavare.Allt detta betyder aft det kommer aff finnas eft mycket stort antal felkällor,som säkerligen blir svåra att rätta fill. Dessutom behöver den enskildesjälvfallet noga kontrollera att de lämnade uppgifterna är riktiga, och mycketav förenklingen går förlorad. När det gäller Värdepapperscenfralen kommer deaktiefransakfioner som görs i anslutning antagligen inte atthinna registreras , varigenom ytterligare fel kan uppstå. För alla dem som inte omfattas av den förenkladesjälvdeklarafionen kommer uppgiftsskyldighefen för bankerna och andrainrättningar blott aff medföra en ökad kontroll. Dessutom finns det ingengaranfi för aft dessa dataregister infe samkörs med andra register.Framtidsutsikterna med ett ständigt utökat kontrollsamhälle ter sig onekligenskrämmande, även om finansministern klokt nog drog tillbaka def ursprungligaförslaget om kraftigt utökade möjligheter fill taxeringsrevision med åtföljandeuppgiftsinsamling både hos företag och hos enskilda. Oron finns emellertid kvar för aff lagen kan komma senare,för det var enbart den kraftiga kritiken som gjorde aft finansministern ansåg,som det står i proposifionen, "atf def var lämpligast aft avvakta medändringar i 56 § taxeringslagen". Vi har tvärtom velat gå andra vägen ochstärka den enskildes rätt, och vi har motionerat om affbevissäkringslagen ändras till förmån för den enskilde, I propositionen föreslås vidare en utvidgning avstraffskalan i taxeringslagen, så atf den som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet åsidosätter uppgiftsskyldighefen förutom nuvarande böter också skallkunna få fängelse . Vi anser aff nuvarande sanktioner meddagsböter, som förvisso kan vara mycket kännbara, räcker som straffsanktion,och vi avvisar därför förslaget om fängelsestraff. Trots atf principen varit atf beskattningenskall ske individuellt har vi fortfarande kvar vissa former av sambeskaffning.Förutom aff det är principiellt felaktigt är det också högst orättvist attexempelvis makars förmögenhet sambeskattas. Med tanke på den utomordentligthöga förmögenhetsskaften slår den mycket hårt även mot familjer med relativtbegränsad förmögenhet. Slopar man denna sambeskaffning, vilket är ett absoluträftvisekrav, blir skattebortfallet helt försumbart, Samma sak kan sägas gällasambeskatfningen av föräldrars och barns förmögenhet, Atf fosterbarnsförmögenhet skall sambeskattas med fosterföräldrarnas är ologiskf, eftersomfosterföräldrarna, i motsats till de biologiska föräldrarna, inte hardispositionsrätt över fosterbarns förmögenhet. FörB-inkomster medför sambeskatfningen än mer nackdelar, inte bara i form av enorimlig skattebelastning utan också eft tekniskt komplicerat förfarande,Sambeskatfning sker för B-inkomster endast vid beräkning av tilläggsbelopp, ochflertalet skattebetalare klarar infe atf räkna ut sin skatt. Dessutomdiskriminerar sambeskatfningen äktenskapet som samlevnadsform, och vi kräverett förslag om en helt individuell beskattning av arbetsinkomster ochförmögenhet. Enannan kvarstående del av sambeskatfningen är de begränsade möjligheterna attdela upp inkomsterna mellan makar i ett fåmansföretag. Det är sedanindividuell beskattning infördes för makar med A-inkomst, För B-inkomster gällerfortfarande sambeskattning till den del inkomsten överstiger . Enarbetsinkomst måste ur skaftesynpunkt vara lika mycket värd vare sig denintjänas hos någon annan eller i det egna fåmansföretaget. Därför bör dennaform av sambeskattning upphävas, Sammasak gäller inkomst av fastighetsförvaltning som betraktas somB-inkomst med de sambeskattningskonsekvenser som därav kan följa. Om inkomsteni fråga härrör från verkligt arbete med fastigheten bör inkomsten från annanfastighet betraktas som A-inkomst, Enligt1982 års skattereform har makar inte möjlighet att sinsemellan kvittaunderskott på annan fastighet mot överskott av kapital. Det är naturligtvisinte tillfredsställande, då skatteeffekterna kan bli stora för de familjer sominte har möjlighet att företa interna fransaktioner. Enligt vår uppfattning börmakar ha rätt aft kvitta underskott mellan sig. Närdet gäller familjebeskattningen återkommer vi med vårt tidigare förslag om ettgrundavdrag på , per barn. Eftersom avdraget gäller den kommunalabeskattningen, som ju är proportionell, blir lättnaden lika för allabarnfamiljer. Här kan man verkligen tala om beskattning efterförsörjningsbörda. Sedanmånga år tillbaka har vi krävt att styrkta kostnader för barntillsyn skallbetraktas för vad de är - kostnader för inkomsters förvärvande - och sålundavara avdragsgilla. Förutsättningen för aft kunna ta ett jobb är för en mängdmammor och pappor aft barntillsynen blir tillfredsställande ordnad. Det är intealla förunnat att ha mor- eller farföräldrar som ställer upp gratis, utanbarntillsyn kosfar i allmänhet pengar. För att tjäna in till barnpassningenmåste i regel föräldern arbeta ihop dubbelt så mycket som barntillsynen kosfar.Det är orimligt och orättvist och hindrar många människor från att gå ut iarbetslivet och där bidra till en ekonomiskt tillväxt, Iett par reservationer tar vi också upp frågan om vårdbidrag ochfamiljevårdsersätfning, men av tidskäl går jag infe närmare in på dessa frågor. Somjag angav inledningsvis är det få reformer som så krånglat fill skaftesystemetsom begränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde. Värre är atfbegränsningen också strider mot principen att vad som är skattepliktigt å enasidan skall vara avdragsgillt å den andra. Förenkladsjälvdeklaration, m. m. Förenklad självdeklaration, m. m. medförtprisfall på småhusmarknaden och missgynnar också dem som har sin verksamheti olika förvärvskällor mellan vilka kvittning inte får ske. Härigenomutsätts förefagssamhefen för en onödig broms. I Vi begär ett förslag om ensuccessiv avveckling av begränsningen av underskoffsavdragensskattemässiga värde och vill vi återuppväcka utredningen om otillbörliga underskotfsavdrag. Räntetillägg för ränteförmånliga lån, för mangårdsbyggnadi jordbruket och för personbil, har tidigaredebatterats här i kammaren, varför jag nöjer i mig med atf konstatera aff omvår reservafion om en avveckling av begränsningenav underskoffsavdragens skattemässiga värde infe vinner :riksdagensbifall, yrkar vi i andra hand på en avveckling av de här nämnda Avslutningsvis far vi i två gemensamma borgerliga reservationer upp !tidigare krav aft slopa skattefriheten för fackliga stipendier samt aff återinföraskattereduktion för aktieutdelning, I Meddef sagda, fru falman, yrkar jag bifall till de reservafioner där .moderatasamlingsparfiets representanter förekommer. : Anf.30 (): I skatteufskottets betänkande 60 behandlas såväl regeringensproposition 180 om förenklad självdeklaration som ett stort antal skattemo- ; tioner,bl, a, parfimotioner om inkomstskattens utformning , Till betänkandethar fogats inte mindre än 35 reservationer, ; Förstnågra ord om propositionen om förenklad självdeklaration. : innebäregentligen förslaget? Vad jag kan finna innebär det att myndigheten Deklaranten skall sedan bekräfta att den överensstämmer medverkligheten. Deklaranten skall därvid se till att uppgifter rörande linkomsferoch utgifter som saknas kommer med. Ansvaret för att deklaratio- inen ärkorrekt och överensstämmer med den verkliga inkomsten åligger nu lliksomtidigare deklaranten själv, Den förenklade självdeklarationenomfattar endast inkomster av tjänst, kapital, schablonlaxerad fastighet ochsmärre aktievinster. Den förenklade deklarationen gäller dessutom endast förinkomsttagare som bara har vissa allmänna avdrag. Vidare får den som harinkomst av tjänst inte yrka avdrag som överstiger schablonavdraget.Schablonavdraget föreslås bli höjt fill , fotalt och skall gälla såvälresor som andra kostnader för inkomstens förvärvande. Schablonavdraget fårutnyttjas av den som har inkomst av tjänst, Sparavdraget höjs fill , och görs individuellt.Centern har i sin parfimotion godtagit proposifionens förslag om höjning avbeloppet men föreslår atf make skall få utnyttja den andre makens avdrag,därest denne inte till fullo har kunnat utnyttja detta. Till ufskoffsbelänkandet har, som jag sade, fogats ettstort antal reservationer, I reservafion 1 berörs deklarafionsförfarandef, och på denpunkten yrkar tillsammans med och avslag påpropositio- Visstskall självdeklarationen göras så enkel som möjligt, mendeklarafionsförfarandef får infe utformas så, att den enskilde skattebetalarenförlorar det faktiska inflytandet över sin deklaration.