prot · G809107 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi vet att det är besvärligt i ochDanmark med de nuvarande regeringarna, som är måttligt intresserade av dennaför så vitala fråga. Här behövs det ett starkt opinionsarbete. "Traktat nu" är ett sådant. Ett annat var den stora konferensen iKöpenhamn , där bl. a. utrikesministern medverkade. förbereds enparlamentarikerkonferens i samma syfte, dvs. för att bilda opinion och övapåtryckning. Detta beror på att frågan inte kan behandlas i ,eftersom inte skall behandla säkerhetsfrågor, men också på attden är ganska låst i den nordiska regeringskretsen. Det är glädjande att alla partier utommoderaterna - men del hade varit ännu mer glädjande om de också varit merpositiva- är beredda att göra vad som göras kan för att få fram en kärnvapenfrizon i . Det är ju något som man tycker borde vara ganska självklart föralla människor. Jag tänkte till slut ta upp något om ockupation avVästbanken och , dess annektering de facto av ett utvidgat östra , som är inne på sitt artonde år. Just nu görs ansträngningar att få till ståndfredsförhandlingar. Jag återupprepar vad jag sagt tidigare: Nyckeln finns i ,eftersom ständigt pumpar in nya pengar i och gör dess krigföringmöjlig. Ändå förstörs ekonomi av krigen. Också är i behov avfred. En ockupation blir bara hårdare och hårdare. Det tycks finnas något slagsdiabolisk logik i detta - järnhanden måste gripa allt hårdare om offret. Jag minnsen känd journalists ord. Jag kan tänka mig att min tolvårige son blirsoldat i ett nytt krig. Det är möjligt att på nytt råkar i krig och fårförsvara sitt territorium. Vad jag inte kan tänka mig är att han skall blimilitärpolis pä , för det är totalt demoraliserande. är han , och ett nytt krig har kommit ochockupationen på pågår. Fredstrevare läggs ut från olika håll. ochpresident vill att president skall upprepa vad president framgångsrikt genomförde. Kanske finns här ett hopp. En grupp parlamentariker från ämnar resaöver till för att ta upp samtal med sina kolleger om MellerstaÖstern-frågan och tala för behovet av förhandlingar. Det är två frågor som ständigt skjuts i förgrunden i dennatill synes eviga diskussion. Det är erkännandefrågan och säkerhetsrådetsresolutioner 242 och 338. Jag har aldrig riktigt förstått mig på erkännandefrågan.Varför skall man kräva ett de facto-erkännande? Det krävdes ju inte vidfredsförhandlingarna i . säger att man vill förhandla medJordanien. Inte heller där finns det ett erkännande. Ett erkännande kommer närman förhandlar, och de jure-erkännandet kommer som en frukt av detta.Resolution 242 kom till i första hand för flyktingfrågan. Den behöver alltsåutvidgas till att gälla rätten till nationellt självbestämmande. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . Återkallelse av hemställan iproposition 1984/85:100 bil. 9 om anslag under huvudtiteln omallemanssparandet 49ANDRE VICE TALMANNEN: Till kammarens ledamöter har utdelats en revideradärendeplan för tiden den 27 mars-den 11 juni 1985. Planen har upprättats medledning av de uppgifter som utskotten lämnat sedan de tagit del av denpropositionsförteckning som tillställdes . Vid sin behandling av ärendeplanen beslöttalmanskonferensen att godkänna den till kammarens ledamöter den 13 februari1985 utdelade tidsplanen, att arbetsplenum vid behovskall fortsättas , att något sammanträde inte skall anordnas lördagenden som i tidsplanenupptagits som eventuell dag för arbetsplenum och att - i enlighet medvad som tidigare förutsatts - skall avslutas . upprepade sin tidigare gjordarekommendation om rationell planering och största möjliga koncentration avkammardebatterna. 7 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:2976av 1984/85:2977 av 1984/85:2978 av EricHägelmark Vissa frågor rörandetjänsteansvaret i offentlig verksamhet m.m. (prop. 1984/85:117) 1984/85:2979 av och /85:2980 av m.fl. 1984/85:2981 av m.fl.Sparfrämjande åtgärder (prop. 1984/85:129) 1984/85:2982 av m.fl. 1984/85:2983av m.fl. Kvinnornasvillkor på arbetsmarknaden (prop. 1984/85:130) 1984/85:2985 av m.fl. Tolk- och översättarulbildning m.m. (prop. 1984/85:132) 1984/85:2986 av m.fl. 1984/85:2987 av KjellMattsson m.fl. Medel till utvidgat datorstöd vidbostadsstyrelsen och länsbostadsnämnderna (prop. 1984/85:136) 8 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1984/85:123av () till finansministern om kilometerskatten fördieselfordon: fattade riksdagenbeslut om höjning av bensinskatten. 1 anslutning härtill höjdes ocksåkilometerskatten för dieselfordon. Kilometerskatten skulle enligtpropositionen höjas så att den i förhållande till bensinskatten var jämförbarvid samma energiförbrukning per mil. Höjningen av kilometerskatten trädde ikraft . Olika beräkningar som gjorts såväl före som efterhöjningen av kilometerskatten och som redovisats i olika massmedia, t. ex.OK:s tidning Vi bilägare, visar dock att dieseldrivna personbilar blivit klartöverbeskaltade i förhållande till bensindrivna bilar av motsvarande storlek.En orsak härtill är att den genomsnittliga drivmedelsförbrukningen förbensindrivna bilar gått ned mer än vad som redovisas i regeringens propositionoch att jämförelsetalen därför 8 protokoll 1984/85:107-108 inte är rättvisande. En annan orsak är att literpriset fördieselbrännolja höjts mycket kraftigt då det råttbensinkrig. Många bedömare anser att det är den dieseldrivna tunganyttotrafiken och dieseldrivna personbilar samt villaägare med oljepannor somfått betala en stor del av kostnaderna för bensinkrigen. Enligt statistiken över nyregistrerade personbilar harockså försäljningen av dieseldrivna personbilar sjunkit med . När det så klart kunnat redovisas att den faktiskabeskattningen av dieseldrivna personbilar räknat per körd mil är väsentligthögre än för motsvarande bensindrivna bilar har bl. a. företrädare för finansdepartementetgjort gällande att dieseldrivna personbilar skulle vara mer miljöovänliga ochatt en högre skatt per mil därför av detta skäl kan vara motiverad. De utredningar som legat till grund för dessa bedömningarhar dock inte gällt dieseldrivna personbilar utan dieseldrivna lastbilar ochbussar. I har redovisats en undersökningkring dieseldrivna personbilars eventuella miljöfarlighet. Rapportenpublicerades i den kända motortidningen und Sport (nr 24/84). Undersökningen har återgivits i Vi bilägare, som jämförtde uppgivna värdena för dieseldrivna personbilar med den testbil av märket tidningen prövar och som är utrustad med avgaskatalysutorenligt krav. Svenska kraven för bensin- För att främja en snabb övergångtill personbilar med avgaskatalysator har det diskuterats att man skulle sänkaskallen på blyfri bensin. Med anledning av vad som framkommit om dieseldrivnapersonbilars miljövänlighet vill jag fråga finansministern: Har regeringen för avsikt attbegära omprövning av den nuvarande skattepolitiken för dieseldrivna personbilarså att försäljningen av dessu relativt sett miljövänliga fordon kan öku igen? Vilka åtgärder avser finansministern all vidta för altförenkla den administrativt mycket krångliga kilomelerskatten? 1984/85:124av () lill justitieministern om ökat sekretesskydd för personligaförhållanden: I regeringsformen (1 kap, 2 §) anges bl, a, att detallmänna skall värna om den enskildes privatliv och familjeliv. Av RF framgår vidare, att varje medborgare har vissagrundläggande fri-och rättigheter. En av dessa rättigheter är tryckfrihet ochrätt att ta del av allmänna handlingar, I denna del hänvisar regeringsformentill tryckfrihetsförordningen. Inskränkningari rätten att ta del av allmänna handlingar skall "angivas noga i--- ensärskild lag eller, om så i visst fall befinnes lämpligare, i annan lagvartill den särskilda lagen hänvisar" (TF 2 kap, 2 § fjärde stycket). Inom och andra myndigheter fattas oftabeslut som går den enskilde emot, Ivissa fall uppfattas besluten som negativa,byggda på felaktiga uppgifter eller på dåliga bedömningar, I vissa andra fallanser den enskilde att han är föremål för förföljelse av myndigheten ellervissa tjänstemän hos denna eller att den anställde på grund av psykisk ohälsauppfattar en handläggare såsom "vrång" mot just honom. Det händer dåatt han begär hemadressuppgifter, kopior av personaktsuppgifter m, m, för deneller de tjänstemän som han anser "vara skuld" till beslutet. Med nu gällande lag har myndigheten inga möjligheter attvägra lämna ut uppgifter om den anställdes adress, telefonnummer eller övrigahandlingar som förvaras hos myndigheten och som inte gäller direktpersonalsociala åtgärder beträffande den enskilde anställde. Ett flertal beslutfrån kammarrätt och JO har gett vid handen att något sekretesskydd inte gällerför uppgifter av denna art och därmed inte heller något skydd för denpersonliga integriteten för offentligt anställda tjänstemän. Det kan inte vara nödvändigt att allmänheten för insyn imyndigheternas verksamhet skall ha tillgång till tjänstemäns adresser ochtelefonnummer till bostaden för att följa verksamheten, Alla möjligheter finnsju att ta kontakt med den anställde på arbetsplatsen eller med någon överordnadtill honom, I flera färska exempel från i Stockholmhar det visat sig att syftet med att begära de anställdas hemadresser var attfå möjlighet till trakasserier mot den anställde och honom närstående.Tjänstemännen känner sig ibland hotade och vet då att myndigheterna inte kanbidra till att skydda deras privatliv. Jag vill fråga justitieministern omhan är beredd att komplettera sekretesslagen med en bestämmelse som ger enanställds personliga förhållande ett sekretesskydd om det kan befaras att haneller hon kommer att utsättas för trakasserier. 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:502 av () tillfinansministern om viss passage-rarbevukning vid tullen: I den nya terminalbyggnaden vidKungsängens flygplats i har s, k, envägsspeglar, dvs, fönster medspegelglas på utsidan, installerats. Med hjälp härav kan tullpersonalen övervaka passagerarnautan all dessa blir medvetna därom. Någon information om spaningsförfarandelhar enligt uppgift icke anslagits. Jag ber därför att till statsrådet få ställaföljande frågor: 1, Vid vilka tillfällen använder mansig av denna typ av "dold övervakning"? 2, Vill statsrådetmedverka till att detta förfarande, som inte förefaller stå i överensstämmelsemed svensk rättsuppfattning, upphör? 1984/85:503av () till jordbruksministern om statligt stöd till ändradvattenhushållning i : beslutade attstatligt stöd skall utgå för fortsatt utrednings-och projekteringsarbete förändrad vattenhushållning i sjön , Åtgärderna avsåg också förbättradedammanläggningar vid sjöns utlopp och rensningar i , Jordbruksministern har vid tidigare frågedebatt sagt atthan för sin del är beredd att fullfölja beslut. Eftersom inga speciella anslag synes finnas för ändamåleti årets budget och ansökan om bidrag finns på departementet villjag fråga: När avser jordbruksministern attställa anslag till förfogande för de beslutade åtgärderna i sjön ? 1984/85:504 av () till industriministernom företaget i : har frågan om framtiden förföretaget i diskuterats av de anställda,företagsledning och politiker. Lång tid hur gått sedan rykten om nedläggningförst framtonade. De som kommer i kläm är människorna, de anställda och derasanhöriga. Staten har ett stort inflytande i företaget och är just nu mycketengagerad i i samband med det besvärliga arbetsmarknadslägetdär. Givetvis har förhoppningen varit stor om att den nu sittande regeringenskall hjälpa till. överväger regeringen några åtgärder med anledning av denoklara Nr 107 situationen vid Etri i ? 10 § Kammaren åtskildes kl, 18,01,