prot · G809165 · 1984-12-31 00:00:00 — har redogjort för ochmotionärernas synpunkter. Därutöver har och i sina remissyttranden framhåHit att signeringskra-vet är enväsentlig trygghetsfaktor. Trotsaft vi i utskottet varit eniga i många frågor, har def ändå fogats trereservationer till betänkandet. Ireservation 1 har utskottets ordförande och de övriga borgerliga ledamöternagjort gemensam sak och vill att skall uttala sig för en storrestriktivitet när det gäller användandet av personnummer för identifikationav patienterna. För oss som står bakom majoritetens skrivning förefaHer detmärkligt och ologiskt aft man först för atf öka pafienfernas säkerhet villskärpa bestämmelserna om signering av journalanteckning av den för diagnosen,vården och behandlingen ansvarige läkaren, men sedan vill göra avkaH påsäkerheten i en så vikfig fråga som att man är övertygad om att det är rättpatient som behandlas. Vi anser i likhet med föredragande statsråd atfpersonnumret är det säkraste sättet för en identifiering.Statsrådet hänvisar också fill data- och offentlighetskommittén, som enligtsina direktiv har aft behandla frågan om personnumrens användning även inomhälso- och sjukvården. Vi brukar ju i infe fatta beslut i frågor somär under utredning. Jag tror atf det även i denna fråga är klokt atf avvaktautredningens förslag. Jag vill ställa en fråga till de borgerliga reservanterna: Litar niinte på era partiers företrädare i utredningen? KerstinAnér tog också upp frågan om sekretesskravet på de personer som servar datautrustningen på sjukhusen. Jag viH tiH skiHnad från påstå att det med utskottets skrivning och med de tilläggsdirektiv som data- och offentlighetskommittén fått - en kommitté som för övrigt vi båda är ledamöter i - är kommittén, som jag ser det, skyldig att ta upp de frågor som rör sekretessen. Att därutöver skulle ge regeringen fill känna att man dessutom bör beakta sjukvårdshuvudmännens och ansvar kan jag inte finna vara nödvändigt, eftersom dessa redan har detta 44 ansvar. Därför, fru talman, yrkarjag avslag på reservafion 1. Reservation2 från gäller förslaget om gallring av journaler.Utskottsmajoriteten anser att propositionens förslag ger möjlighet att på ettnyanserat sätt företa den gallring av journalerna som behövs. Jag yrkar därföravslag på reservation 2. Närdet gäller reservation 3 finns def enligt majoritetens mening möjlighet attföreta rättelser om felaktiga uppgifter antecknats i en patients journal,varför jag yrkar avslag även på reservation 3. Jag yrkarbifall till utskottefs hemställan på alla punkter. Anf.29 () replik; Det finns andra sätt att säkert identifiera pafienter än att användapersonnummer. Visst, LiHy Bergander, litar vi fullt på våra representanter idata- och offentlighetskommittén. Vi anser atf den utredningen skall kunnaarbeta på ett förutsättningslöst sätt. Men utskottet säger: "Utskottet äri Hkhet med föredragande statsrådet benäget atf se personnummer som den bästaoch säkraste lösningen på detta problem." Detta innebär fakfiskt eft klartställningstagande för personnummer. Vivet att många människor känner oro inför att uppge personnummer och oro för attkänsliga uppgifter skall läcka ut. Då tycker vi att det är bättre aff låtadata- och offentlighetskommittén förutsättningslöst belysa problemen, innan vitar ställning genom att uttala ett så klart förord. Anf.30 () replik; Som sagt måste det finnas andra identifikationsmöjlighefer.Vi har i en mofion till årets fört fram våra synpunkter påinfegritetsskyddet. Dessutom är reservationeneft svar på propositionen. Urrationalitefssynpunkt kan det verka lockande atf med hjälp av personnummer fåfram allt om en person; det verkar ju effekfivt och - som LHly Bergander varinne på - ofarligt. Men vi anser atf denna rationalitet är förledande och atfman bör tänka sig för mer än en gång. Det är ju inte fråga om lagerlokaler, därman skall hålla reda på varor, utan det är fråga om människor. Vad som ärrafionellt och klokt är infe alltid vist. Detta kan av många upplevas som ett hot. Det ärlitet oroande aft man i regeringsförslaget infe uttrycker någon tveksamhetinför användandet av personnummer, Datasamlandet är ju ett hot i sig, men defkan också upplevas som ett hot, om riskerna inte inses. 31 ()replik: Jag noterar att def råder fullständig enighet mellan mig om att vi skall i data- och offentHghetskommiffén, där vi båda sitter,ta upp den fråga som jag har tagit upp i min mofion och som utskottet i dettabetänkande behandlar. Jag har inte yrkat på annat än aft skallfölja utskottet. Jag är väldigt glad överaff denna fråga har markerats. inte omnämnd i någratydliga ordalag i kommitténs direktiv. Men vår uppgift i kommittén är ju att viskall tolka dessa direktiv och fa upp alla praktiska frågor som kan uppkomma.Frågan om den tekniska personalens reella och inte bara formella tystnadspliktnär det gäller hemliga data är en viktig och allvarlig fråga som vi kommer attstudera, Anf.32 () replik: Jag är övertygad om, , att vi tillsammans skall kunna setill aft derina fråga blir nöjaktigt utredd. och vill jag säga aft personnumret i dagär det säkraste sättet att identifiera patienter. Men varken utskottet ellerstatsrådet har ju tagit ställning för atf det så skall vara även ifortsättningen. Utskottetförklarar också att data- och offentlighetskommittén, DOK, skall studera dennafråga och se om man kan komma fram till något annat säkert sätt föridentifiering utan att använda personnummer. Data- och offentlighetskommitténhar ju såsom sin förstauppgiff aft verkligen se över i vilka sammanhangpersonnummer är lämpliga att använda och hur man skall kunna minimeraanvändningen så mycket som möjligt. Ävenjag sitter i hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd och vet hur lätt def är attförväxla både människor och lemmar. Jag vet också hur viktigt det är att vi påallt sätt, i detta sammanhang i varje fall, inte ger avkall på patienternasrätt atf känna den tryggheten att rätt pafient får rätt vård, Anf.33 () replik: Utskottet uttalar klart att personnummer är den bästa och säkrastelösningen. Det är ju ett klart förord för att man skall använda personnummer.Detta säger utskottet som en utredning skall se över frågan. Attvi har reserverat oss beror på att vi vill säkra patienternas ställning. Deupplever en osäkerhet när de uppger personnumret. De är rädda för atf uppgifterskall läcka ut, och de är rädda för de stora registreri. Det är litet av sammaanda bakorri reservation 3, där vi vill stärka patientens rättsliga ställningoch ge patienten en formell rätt att kunna påkalla rättelse av fel i enpatientjournal. 34 ()replik: I senaste numret av tidskriften och Samhälle diskuteras justfrågan om sjukjournaler,på data. Där påpekas atf behörighetskon-troHen ochkontrollen av vem som efterfrågar vilken information kan förstärkas idatoriserade arkiv. Men å andra sidan kan behörighefskoder brytas, varigenomrisken för att stora mängder specialiserad information kommer ut ökar. Detfinns då en risk för att förtroendet för läkaren och sjukvården minskar. Så kan ske om följer reservation 1, 35 () replik: Nr 165 Jag vidhålleratf personnumret är det säkraste sättet aft p , , kontrollera en personsrätta identitet. Men säger utskottet i sin ., igoc skrivning aft man inte tarstäHning, eftersom utredningen har detta uppdrag, Allade tre reservationerna hanterar sakfrågan på ett underligt sätt. Vi ärPntipntirur allno ju egentligen rörande eniga i utskottet om dessa svårafrågor. Det kan inte hjälpas att man får en känsla av att dettautskottsbetänkande, om vi inte hade befunnit oss i början av en valrörelse,hade varit enhälligt. Det är sorgligt om vi skall använda kammarens talarstol ivalrörelsen. Valrörelsen skall vi hålla utanför detta hus. Förste vice talmannen anmälde att Ann-CafhrineHaglund och anhållit att till protokollet få antecknat atf deinte ägde rätt fill ytterligare repliker. Anf.36 i (m): Bara tre kortakommentarer till detta betänkande. Förstvill jag tacka socialutskottet för att det när det gäller 3 § i lagförslaget harföljt samma Hnje som jag av personHg erfarenhet har gjort mig till talesman förbeträffande obHgatorisk signering av journaluppgifter. Fråganom bevarande av journaler bör av i min motion 3177 angivna skäl på nyttunderställas och inte regeririgen. Det är vi här som skall taställning till sådana saker. Jag vill i alla lägen hävda atf är denförsta statsmakten och ansvarig för lagstiftningen. Jag yrkar följakfligenbifall till reservation 2. Beträffande15 § har jag en allmän synpunkt på bemyndiganden. Jag anser från min erfarenhethär att över huvud taget bör vänja sig av med att ge onödigabemyndiganden till regeringen eller dess organ. Lagstiftningen är entrestegsraket, där bara kontrollerar det första steget: propositionenoch riksdagsbeslutet. Därefter kommer en förordning, och slutHgen utfärdarmyndigheterna ute i periferin verkställighetsföreskrifter, som vi inte får seoch således vet vi infe i vilken utsträckning de skiljer sig från andemeningeni riksdagsbeslutet. Viborde göra som man lär göra i : se till att alla förordningar ochverkställighetsföreskrifter, som utfärdas till följd av bemyndiganden, underställsstortinget för förnyad granskning. Först om vi tillämpar sådana regler kan vifylla vår uppgift som en i sann mening lagstiftande församling med fullt ansvargentemot medborgarna. Detta vill jag ha sagt här, även om def inte lönar sigatt nu yrka bifall till min motion - så mycket mer som utskottet i alla fall harskrivit om formuleringen av denna paragraf på ett sätt som förefaller atfbegränsa regeringens handlingsfrihet. Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 165 betänkande 28 Fredaeen den Mom.1 (frågan om avslag på förslaget om utvecklingsHnjer för hälso- och 7 iuni 1985 sjukvårdensamt begäran om nytt förslag) Utskottetshemsfällan bifölls med 217 röster mot 75 för hemsfällan i reservation 1 av GöteJonsson m, fl. Utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottefs motivering med den ändring däri somföreslagits i reservation 2 av - godkändes med acklamation. Mom.2 (étableringsrätt för läkare) Utskottefshemställan bifölls med 201 röster mot 91 för reservation 3 av ,fl, 1 ledamot avstod frän aft rösta. Mom.5 (mål för hälsoarbetet fram ) Utskottetshemsfällan bifölls med 278 röster mot 17 för reservation 4 av , Mom.9 (specialister inom primärvården) Utskottefshemställan bifölls med 271 röster mot 16 för reservation 5 av , 4ledamöter avstod från aff rösta. Mom.10 (mödrahälsovårdens kvalitet m, m,) Utskottefshemsfällan - som ställdes mot reservation 6 av -bifölls medacklamation. Mom.11 (informationsinsats mot fobaksbruket) Utskottetshemsfällan biföHs med 260 röster mot 29 för reservation 7 av , 5ledamöter avstod från aff rösta. Mom.12 och 13 (en hälsovårdsavgift för tobak, m, m,) Utskottefshemställan bifölls med 233 röster mot 49 för motion 3148 av , fl, i motsvarande del, 10 ledamöter avstod från att rösta. Mom.18 (kartläggning av rehabiliteringsbehovet för handikappade) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 8 av -bifölls medacklamation. Mom.22 (anslag till samhällsmedicinsk forskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av -bifölls medacklamafion. Mom. 26(hälsostatistiken) Nr 165 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 10 av - Fredaeen den bifölls medacklamation. Mom. 32(återskapande av en medicinalstyrelse) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 75 förreservation 11 av m.fl. 1 ledamot avstod från atf rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(personnummer som identifikationsuppgift inom hälso- och sjukvården) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 130 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (kompletterande förslag om gallring m, m,) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 2 avGöte m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (rättelse i journalhandling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avIngemar m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls, 7 § Föredrogs betänkande 1984/85:38 Uppskov till 1985/86 årsriksmöte med behandlingen av vissa ärenden 1984/85:26 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Vad utskotten hemställt bifölls, 8 § Fortsattes behandlingen av näringsutskottetsbetänkanden /85:35 och 36 (forts, från prot. 4 protokoll 1984/85:165 Utländska banketableringari (forts, NU 35) Anf.37 (): Dess värre fick vi infe i anslutning till debatten i går möjlighet attgå in i replikskiften. Tiden var långt framskriden, och det var väl inte såmycket atf göra åt def hela. Men det är beklämmande när det blir en uppdelningpå det sätt som har skett. Socialdemokraternasförespråkare i näringsufskoftet, , sade bl, a, i sitt anförandeom ufländska banker, aff de endast undantagsvis skall få fillstånd atf förvärvaakfier i företag. Då kan man fråga sig: Varför skall inte samma regler få gällaför utländska banker som etablerar sig i som för de svenskakreditinstituten? Redan nu beviljas faktiskt undantag för svenska banker genomatt regeringen kan lämna fillstånd. Med stöd härav driver också svenska bankerbl, a, finansbolag i form av dotterbolag. Vad vi från moderat hålleftersträvar, och vad reservationen går ut på, är helt enkelt att vi skall haenhefliga regler. Vi tycker att det är ett räftvisekrav. JagviH också säga några ord till , som jag för övrigt under en långföljd av år här i haft nöjet aft debattera med, Def är ingentillfällighet, skulle jag tro, aft går emot beslutet aftmöjliggöra för utländska banker att etablera sig i , Det ligger heltsäkert i nivå med hans ideologi, som han för övrigt företräder på ettförnämligt sätt utifrån sina utgångspunkter. Omman däremot som jag - och många andra - är vän av marknadsekonomin, sominnebär att alla företag, också utlandsägda, sorterar under svensk lag, då ärufländska banketableringar i vårt land inget aft oroa sig över. Jag viH gämagöra det konstaterandet. 38 (vpk): Det låter ju så snyggt och vackert när man talar om atf svenska ochutländska företag skall behandlas lika här i . Men det är egentligen enalldeles ohållbar princip. Den är hållbar bara för de extrema nyliberalerna,som fullständigt struntar i om blir penetrerat av multinationellaintressen. I verkligheten är def så atf det har funnits en gammal etableradtradition här i , både inom den nationella borgerligheten och inomarbetarrörelsen, som har haft blick för att det inte går att ha någonfullständig likabehandling. Det är politiskt ohållbart. Def var ingentillfällighet atf de gamla nationella borgerliga politikerna varpå def klara med att man måste förstatliga Lofotenbanan -eftersom den annarsskulle hamna under engelska kapitalisters domvärjo. Det var ett nafionelltintresse, och de hävdade detta nationella intresse från en strikt borgerligtanke - och de var sannerligen inga motståndare till det som har kallatsmarknadsekonomi. Påsamma sätt kan det för vår fids ansvariga politiker och parlamentariker här ilandet naturligtvis inte vara likgiltigt huruvida har större ellermindre inflytande eller huruvida dess inflytande begränsas av Citibank Visst är detett nationellt intresse att se fill att en jätte som Citibank - med alla depoHtiska kopplingar som den har i sitt handlande - inte får för mycket aft sägatill om i def här landet. Detkan inte heller vara likgiltigt för oss huruvida det är ett multinationeHfföretag som som kontrollerar stora delar av vår livsmedelsindustri ellerom det är svenskägda och svenskbaserade företag, Def kan inte heller varaointressant för någon - varken någon borgerlig politiker eller någonsocialdemokratisk politiker - huruvida läkemedelsindustrin är styrd av en multinationeHjätte som eHer om det finns ett hyggligt samhälleligt inslag idenna för folkhälsa och hälsovårdspolitik så avgörande och viktiga näringsgren. Jagtycker att man skall vara ärlig nog från alla håll att erkänna att det måstefinnas - och alltid har funnits skäl för att det funnits - skillnader mellanstora utländska kapitalintressens behandHng här i och svenskbaseradeföretags. Det är en fråga om nationell självständighet. Det är en fråga om atthävda en rimlig integritet för en nationell och självständig ekonomisk politik.Alternativet är den totala penetrationen av def svenska ekonomiska Hvet med tyåtföljande upphävande av den reella politiska suveräniteten över viktigapolitikområden - och det är denna suveränitet som vi från vpk vill slå vakt omnär vi säger att man på det område som det nu gäller Hka väl som på en delandra områden inte skall ha samma regler för aHa utan aff man där måste hållavissa multinationella intressen borta om den nationella självständighetenskall kunna hävdas. Anf.39 () replik; vet mycket väl att.vi lever i en internationell värld,och man kan fråga sig varför exempelvis en engelsk bank inte skall få etablerasig i när svenska banker näsfan på löpande band får tillstånd att öppnakontor i , Svenska banker tror inte att utländska banker skalllägga under sig någon större andel av kreditmarknaden. Man är inte alls så räddför den konkurrensen som tycks tro. Det är i stället på detsättet, fru talman, att en ökad konkurrens inom banksektorn - som inom parentesär bland de mest genomreglerade sektorer vi har inom svenskt näringsliv -verkarstimulerande, I en marknadsekonomi fungerar det faktiskt på det sättet. Därförär det till stor nytta för aft sådana här etableringar kommer tillstånd, inte minst med hänsyn till vårt näringsliv. 40 (vpk) replik; åberopar sig på svenska bankers åsikter och intressen.Def är kanske naturligt från hans utgångspunkter, som han företräder här ikammaren med stor talang - och det har han gjort under en följd av år. Men defär inte svenska bankers synpunkter som är de mest intressanta här utan omnationens flertal har ett intresse av att penetreras av olikamultinafioneHa finansgrupper och deras filialer, Def är med den ekonomiskapoHtiken och dess förhållande till nationell självständighet i princippå samma sätt som när det gäller allianser och militärpoHtik, De är bådaberoende av varandra. Ett materiellt osjälvständigt land som har en ekonomisksafellitroll och infe förmår värja sig för penetration från internationellaintressen i rimlig grad har också svårt aft föra en neutralitetspoHtik, Detär ett intressant perspektiv atf diskutera inställning fill densvenska självständigheten på det neufralifetspolitiska området och på detekonomisk-politiska området. Ni har ståndpunkter som innebär att denmateriella basen för denna självständighet undermineras. Det är er sak aftdriva en sådan linje om ni vill; jag kan bara konstatera att denna står helt imotsättning till den gamla klassiska nafionella högerpolitiken. Den hade enklar blick för dessa problem. Den tog faktiskt t,o,m, initiativ filllagstiftning på viktiga områden, exempelvis på det mineralpolifis-ka området,för atf hävda vad som befraktades som nationella intressen. Man kan barakonstatera, att medan gårdagens höger hade blick för den nafionellasjälvständighetens betydelse i ett litet land, har dagens höger ingen sådanblick. Högern öppnar sig hämningslöst för multinationella intressens inflytandeöver svensk ekonomi och svensk polifik. Anf.41 () replik; Tiden står ju inte stilla. Det är visserligen intressant med denhistoriebeskrivning som nu helt kortfattat har gjort, men vimåste fungera i den värld som vi nu upplever. Där är det faktiskt så aft dekontakter som vi har internationellt med banker och kreditinstitut, som ocksåfår etablera sig i , kommer aff medföra möjligheter för ökadsysselsättning och bättre ekonomisk trygghet. Det måste väl, ,vara till stor fördel också för folkets flertal. Detär inte fråga om någon ekonomisk underkastelse eller någon minskadsjälvständighet, så uppfattar vi det absolut infe. Om talar medfolk inom bankväsen och ekonomi i vårt land, finner han att man där infe, somjag sade i mitt inlägg, är rädd för den här konkurrensen. Den verkarstimulerande och den bidrar, vill jag påstå, fill möjligheter för bättresysselsättning. Jagtror alltså att kan sova tryggt och lugnt om natten, även om dehär bankinstituten kommer hit. Anf.42 (vpk) replik; Tiden står inte stilla, säger . Nej, faktum är ju atf def multinationella trycket på harökat - desto större anledning då att vara vaksam och inte ha en så aningslösutgångspunkt som har. 43 (): Jag tänker inte upprepa mitt i och för sig på grund av gårdagens senatimme något knapphändiga anförande. Jag vill dock ge några kommentarer tillJörn och . Jag skall villigt erkänna aft jag delar Svenssonsuppfattning om några av de skall vi kalla dem principer som han framförde i gårkväll och . Däremot tycker jag det är olyckligt när principer övergår tillatt bli doktriner, speciellt i en föränderHg värld. Vi kan inte komma ifrån atfvi lever i en omvärld som vi är beroende av. Detta måste ibland innebära aftvissa anpassningsåtgärder måste vidtas, speciellt om de som i detta fall gagnarsvensk indusfri. Förslaget om utländska bankers etablering i skall justses som en sådan åtgärd. Och, , det förslag som vi diskuterarinnebär trots allt en margineH förändring av nuvarande regler, även om de - jaghåller med om det - har viss pricipiell betydelse. Och framför allt: vifrånhänder oss ju inte suveräniteten över vår ekonomi genom att med sammaregler som dem som gäller för de svenska bankerna släppa in de ufländskabankerna. De ufländska bankerna har alltså att rätta sig efter exakt sammalagar som de svenska. Detkan dock vara på sin plats att diskutera hela kapifalmarknadsstruktu-ren och deregler som gäller för den, möjligen i sådana makttermer som vpk använder i sinmotion. Men det skall vi göra när kapifalmarknadskommittén har lämnat hela sittslutbetänkande. Tilldet sade skall jag bara göra en enda kommentar. Både i fråga omden omvända behovsprövningen, som man talar om i en reservation, i fråga om deufländska bankernas möjligheter att förvärva aktier och även i fråga om derasmöjligheter att förvärva andelar i svenska banker hänvisar utskottsmajorifetentill kapitalmarknadskommitténs fortsatta arbete. Just dessa frågor skaHkommittén på nytt behandla. Det förslag som vi behandlar är ett förslagsom kapitalmarknadskommittén har behandlat med förtur. Meddef ställningstagandet finns det enligt min och utskottsmajoritetens meningingen anledning att ytterligare diskutera just de frågorna. 44 (vpk): Om det förhåller sig så som man hävdar från regeringssidan, att det härär en relativt liten åtgärd som man inte skall anlägga alltför dogmafiskasynpunkter på, då hade det fakfiskt varit mer logiskt att vänta till dess denkunde sättas in i ett helhetssammanhang, dvs, till dess kapitalmarknadskommitténhade lagt fram sitt betänkande och berört hela kapitalmarknadens struktur ochproblematik. Def hade varit mer logiskt än att bryta ut frågan och betrakta densom så oerhört angelägen. Det lilla dröjsmålet hade man väl kunnat kosta påsig. Jagkan hålla med regeringstalesmannen om aft man inte skall ha en dogmatisk syn påsmå frågor och driva dem för hårt. Men man måste å andra sidan se saken i sittsammanhang och inse att det här bara är en åtgärd på ett område som åtföljs ochverkar parallellt med en mängd utvecklingstendenser på andra områden, av vilkajag har berört några i mina tidigare inlägg. Det är dock så, som filosofenFriedrich en gång konstaterade, att smärre kvantitativa förändringar tillsist har en tendens aft slå över i kvalitativa förändringar. Det är kanske inte önskvärt. Då måste man inför en bedömningav den väntade, kvalitativa förändringen faktiskt ha vissa principer utifrånvilka man far ställning, Anf.45 (): hänvisade till kreditmarknadskommitténs fortsattaarbete. Vi får hoppas att det arbetet skall bli mer framgångsrikt än tidigare.Mycket i propositionen har ju ändrats till det bättre jämfört med vad kommitténhar uttalat. Det nämnde jag för övrigt redan i gårdagens debatt. Utländskabanker skall inte utsättas för en mer restriktiv behandling än svenska banker.Det är den linje som vi moderater företräder.