prot · G809131 · 1984-12-31 00:00:00 — Det nupresenterade förslaget överensstämmer endast på ett fåtal punkter med detförslag som vi har varit med om att arbeta fram. Det kan konstateras att de tusentals arbetstimmar som vihar lagt ned har varit helt meningslösa. Motivation och arbetsglädje harförsvunnit." Med anledning av detta uttalande skrev regionchefen bl. a.följande till generaldirektören: "Jag har haft en informationsträff medadministratörerna i regionen, där jag redogjorde för hur genomförandet är tänktatt ske och vilka utvecklingsinsatser som kommer att göras föradministratörerna. Det välbesökta mötet visade stort intresse förgenomförandeplanens innehåll och på olika sätt deklarerades en klar önskan attmedverka till att vi får en bra organisation som är marknadsinriktad ochresultatorienterad. Man ansåg emellertid att det målet skulle nås bättre genomdet förslag som huvudprojektgruppen presenterade än genom den nuföreliggande genomförandeplanen." Inom parentes sagt är denna genomförandeplan dikterad avhuvudkontoret över regionchefens huvud. "Oron för framtiden kom till uttryck på ett tydligtsätt trots de framlagda planerna på omfattande personalutvecklingsåtgärder. Desynpunkter som hade uttalats vid mötet om förlorad motivation ochbristande arbetsglädje upprepades med skärpa. Likaså efterlystes Din reaktionpå det i skrivelse framförda kravet på ett personligtsammanträffande med Dig. Man konstaterade att framgången i den tänkta organisationenoch verksamheten ju ytterst är beroende av den vilja och entusiasm medarbetarnakänner inför uppgifterna. Av mötets reaktioner drar jag slutsatsen att den istort f n befinner sig på en besvärande låg nivå och i flera fall heltsaknas." Litet längrefram skriver regionchefen: "Jag har sammanträffat med de fyrapostområdescheferna som alla har den uppfattningen att ett genomförande enligtplanens mål och tidsramar inte är möjligt mot bakgrund av den arbetssituationoch det läge i övrigt som råder samt i avvaktan på resultatet av utredningenom huvudarbetsledar-nas framfida roll och ansvar med tillhörande precisering avvilka utvecklingsinsatser som krävs i det sammanhanget." I slutet av brevet skriver han: "Den fördröjning somuppstått och de övriga konsekvenser i form av försämrade möjligheter att agerapå marknaden och i fråga om motivationsförluster hos medarbetare som dentidigare handläggningen inom Huvudkontoret förorsakat behöver inhämtas såsnart som möjligt." Slutligen vill jag citera ur det brev som regionchefenskrev , dvs. Detta brev har gått ut förkännedom, så det är egentligen bara en redovisning av hur huvudkontoret harreagerat på regionchefens skrift . "Gd har godkänt planen och är vidare bereddatt träffa de chefer och den administrativa personal som uttryckt önskemål omdetta för närmare klarläggande av verksledningens intentioner i de aktuellafrågorna. Ev. möte kan dock inte komma till stånd förrän tidigast ." Ärdet inte fantastiskt! Här skriver huvuddelen av administratörerna och begär ettsammanträffande för att diskutera organisationen. Men generaldirektörenfastställer organisationen och förklarar att han efteråt möjligenkan komma och prata med berörd personal. Det är verkligen att kasta jästenefter degen in i ugnen: Ibrevet står vidare: "Målsättningen är att före ha klarat avsamtalen med dessa administratörer. Därmed skulle sektorspostmästarna direktefter semesterperioden kunna påbörja arbetet med organiserandet avsektorerna," Dettaär svårt för den oinvigde, och jag skall därför inte gå in på detaljerna. Låtmig bara konstatera att efter det att riksdagsbeslutet fattades om dennya organisationen av postverket vet de flesta anställda med administrativkurs inte vad de skall syssla med när organisationen fram bHrklar. Tvärtom säger de flesta till mig: Vi vet inte vad vi skall göra. Allting bestäms från huvudkontoret. Våra befogenheter är i praktikenlika med noll och - vad värre är - vi vet inte ens vad vi skall göra . Vihar inte vetat det . Vi har hankat oss fram från denena dagen till den andra, .Det vore intressant att höra om kommunikationsministern tycker att det ärlämpligt av generaldirektören, när nästan en hel kår begär överläggningar förätt diskutera ett framlagt förslag till organisation, att reagera på det sättetatt han fastställer organisationen och lovar att senare i nåder komma och pratamed berörd personal. har läst upp en hel del uttalanden av anställda ipostverket. Också jag skulle kunna både läsa upp brev som jag har fått ochreferera samtal som jag har haft med anställda i postverket, vilka har uttalatsin tillfredsställelse över den nya organisationen. Många människor tyckerfaktiskt att det beslut som fattade var riktigt. Det var ändå enmycket bred. majoritet bakom detta förslag till förändring av postverketsorganisation. Jag är givetvis medveten om att det kan finnas brister i ettverks funkfion. Jag är också medveten om att de som arbetar inom verket hjälpsåt för att försöka förbättra service och hantering inom sitt verk. Hurlänge vi än för denna debatt, och jag, kommer vi aldrig att kunnaenas. Vi har många bevis från fidigare debatter på att det helt enkelt integår. Jag vill emellerfid gärna säga att det finns åtskilliga exempel, RuneTorwald, på ökad delegering av beslutsbefogenheter inom postverket. Lokalaförhandlingar, lokala och organisafionsfrågor har delegerats frånhuvudkontoret till regionerna. Ifråga om det exempel som tog upp i sin interpellation och som hanäven berörde i sitt anförande beträffande utbyte av kassadisk och anskaffningav bandtransportörer, om jag noterade det rätt, gäller att beslutsrätten liggerhos regioncheferna och inte hos huvudkontoret. Däremot fattas centrala beslutvid större teknikutbyte. Vi diskuterade för inte så länge sedanpostkassamaskinupphandlingen. Det är riktigt. Det beslutet fattades avhuvudkontoret. Närdet gäller lokalanskaffning är det bara att konstatera att den centraliseringsom skedde av beslutsrätten och som alltså införts när det gällerlokalanskaffning har haft avsedd effekt. Det visade sig nämligen att postenhade fått ökade kostnader, och med den nya funktionen har vi kunnat minskadessa. Den beslutsordningen har således fungerat väl, och det har inte allsfördröjt nödvändiga investeringar, . Man har klarat av frågornamycket smidigt, och man har åstadkommit rikfiga beslut när det gäller dessainvesteringar. Postensallmänna inriktning är emellertid att bedriva verksamheten genom målstyrningoch delegera ansvaret för enskilda beslut helt i enlighet med vad riksdagenbeslutat. Finns det brister, , är jag helt övertygad om att demänniskor som arbetar inom postverket kommer att ta sig an problemen. För migär det fullständigt uteslutet att med gå in i en debatt som gällergeneraldirektörens hantering av enskilda frågor. 12 (): Jag kan ha förståelse för att kommunikafionsministern inte villdiskutera en så pass obehaglig fråga som generaldirektörens agerande, men jaghoppas att det sker i annat sammanhang. För min del kommer jag att påtala detnästa gång jag träffar honom. Det tycker jag även kommunikationsministernborde göra. Det tillhör inte praxis när de berörda ber om en överläggning först fattar beslutet och sedan överlägger. Mångahar tyckt att den nya ordningen fungerat bra, säger kommunikationsministern.Det är möjligt. Jag har inte hört någon som har något att invända mot självaomorganisationen. Att en del har fått befordringar som de varit glada åt är enannan sak. Det obehagliga är - jag vill knappt säga detta men jag måstevidareföra det eftersom så många sagt det till mig - att många har fått enkänsla av att det är viktigare att ha röd knapp i knapphålet än att hameriter av lång tjänstgöring och goda kunskaper. Beträffandedelegering av befogenheter när det gäller lokalanskaffning och annat är detmärkligt att de som sysslar med dessa frågor - jag har det aktuelladelegeringsbeslutet med mig här - inte har kunnat finna att de har sammabefogenheter som de haft tidigare. De har dessutom noterat att huvudkontoret iStockholm nu tvingas rekrytera ytterligare personal just för att klara dessafrågor. Det står i bestämmelserna att till anmälan om ett nytt lokalärendeskall bifogas en lokalinventering, men det behövs inte om lokalen är högst . Det är inga postkontor som har sådana lokaler utan det är de gamla s. k.poststationerna och postanstalterna som har så små lokaler. Kostnadsgränsernaär så snäva att man inte anser sig klara normalt underhåll vid postanstalterna.Man tvingas att göra stora utredningar och sända in dem till huvudkontoret iStockholm. Där byggs upp en stor byråkrati som fördyrar ochförsenar, vilket inte på något vis är förenligt med resonemangen och löftena omen ökad delegering. Tillsist: Det finns en stor oro i leden som inte kan få någon annan effekt än attde berörda arbetar med en känsla av att den nuvarande verksledningen inteuppskattar deras tidigare insatser och inte har något behov av deras kunskaperi dag. Det kan inte vara bra för postverkets resultat eller för stämningen iverket . Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1984/85:132 om egenregiverksamheten vid Arlandaflygplats har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder somfrämjar näringslivsetablering, entreprenader och en mångfald i utbudet avservice på , har vidare frågat mig om jag anseratt sammanblandningen av myndighetsutövning och affärsverksamhet isammanhanget är ett problem. Luftfartsverkethar tillsammans med flygbolagen ett ansvar för att den civila luftfartenbedrivs effektivt förenad med högt ställda krav på säkerhet. Föratt ytterligare förbättra luftfartsverkets möjligheter att möta marknadenskrav har verket omorganiserats. Syftet har därvid varit att öka verketsmarknadsorientering bl, a, genom att göra flygplatserna till egnaresultatenheter direkt underställda generaldirektören. PåArlanda flygplats utför luftfartsverket inga myndighetsfunktioner. På Arlandahar luftfartsverket som flygplatshållare ett ansvar för att flygplatsenfungerar operativt samt att efterfrågad service erbjuds med hög kvalitet tillrimliga priser. Denkommersiella verksamheten på omsätter totalt ca 1 500 milj, kr,. Härav svarar luftfartsverket för , Verket är positivt till attenskilda företag etablerar verksamhet på som har direkt eller indirektanknytning till flygresandet. Närdet gäller namnfrågan, som också tar upp, finns det ett intresseatt namnet reserveras för verksamhet som bedrivs på , eftersomflygplatsen är ansikte utåt. Det betyder dock inte att verksamhetenbehöver bedrivas i luftfartsverkets regi. Den marknadsorienterade inriktningen vidluftfartsverket har inletts. Det är naturligt att vissa övergångsproblemkan uppstå. anser jag dock inte att några särskilda inifiafivfrån min sida är påkallade. 14 (): Tillåt en ledamot uppvuxen i att inledningsvis lyckönska såvälCurt som till hövdingeskapet i Om egenregiverksamheten vid Arlandaflygplats Norrbotten.Personligen kommer jag att sakna våra duster i kammaren om bl. a. Arlandaflygplats. Det här blir uppenbarligen sista striden. Jag tackarkommunikationsministern för svaret. I en proposifion som behandlats av riksdagenstrafikutskott har regeringen föreslagit och fått gehör för en ökadmarknadsorientering för luftfartsverket. Från moderat håll välkomnar vi en ökadmarknadsorientering. I den motion som framlades från moderata samlingspartietmed anledning av propositionen hade vi dock en del erinringar motregeringsförslaget. a. menar vi att regeringen bort gå längre och bildataktiebolag av de statliga flygplatserna och att finansieringsfrågorna då kanlösas på för aktiebolag gängse sätt. Mot förslaget om finansiering över avkommersiella satsningar och av infrastmkturella investeringar genom anslaginvände vi att luftfartsverket bör finansiera alla investeringar på den öppnamarknaden och att ett särskilt investeringsbolag bör bildas efter förebild avteleverkets Telefinans. Vad beträffar den affärsinriktade verksamheten bör denbedrivas på lika villkor med andra affärsföretags. Även frågan om ArlandaCentrum berördes. Jag citerar ur vår motion: "Det är angeläget att idet sammanhanget framhålla det värdefulla i att kommersiella satsningar görs avframför allt det enskilda näringslivet. I anslutning till flygplatser växer somregel upp ett stort antal företag med varierande verksamhet. Detta är dynamisktoch utgör oftast bättre och mer marknadsinriktade alternativ än statligasatsningar. bör därför i princip inte utvidga områden för sinserviceverksamhet. Detta medger ändå ett expanderande serviceutbud frånverkets sida. Verket bör inta en generös hållning till privata entreprenörersom vill etablera med luftfartsverkets affärsinriktade delar kompletterande verksamhetpå eller i anknytning till våra flygplatser." Kommunikationsministerns svar till mig andas, tyckerjag, en positiv inställning till företagsetablering vid . En insikt omvad som benämns "övergångsproblem" tycks finnas, och ministern avslutarsvaret med orden: "anser jag dock inte att några särskildainitiativ från min sida är påkallade." Jag uppfattar detta så, att ett initiativ skulle kunna blipåkallat och - får man förmoda - i så fall om flygplatsledningen agerar i stridmot. uflagd strategi för marknadsinriktningen. Låt migdärför lägga några synpunkter på detta. Det är uppenbart att flygplatsledningen oroat och skrämtföretagarna ute vid , bl. a. genom en strid om rätten tillnamnet kombination med företagsnamnet som rättsligt förs mellanluftfartsverke och - ett företag som funnits därute Den inregistrering av 40-50 varumärken som skett ger ocksåen fingervis ning om de ambitioner flygplatsledningen kan ha när det gälleregna kommersiella verksamheter. Det är nog bra med ambitioner, men det somtycks bra för luftfartsverket och som kan hjälpa till att bära kostnaderna för den totalaflygsektorn kan åstadkommas på annat sätt än i egen regi. Jag är medveten omatt kommunikationsministern i sitt svar utgår från att egenregiverksamhetenskall vara sparsamt förekommande. Men jag vill ändå i det här sammanhanget bl.a. påpeka hur hårt luftfartsverkets inställning kan motverka eller medverkatill företagsetablering och uppsving. bedriver ingenmyndighetsfunktion på , sägs det i svaret - vilket är en sanning medmodifikation som jag kan återkomma till - men luftfartsverket har genom sinmakt en myndighet som kan hjälpa eller stjälpa det enskilda företagandet. Ochdet kan inte vara ett samhällsintresse att ett statligt verk skall bedriva mångfald verksamheter som de begärda varumärkesskydden ger anvisning om -från daghotell till disco och gym. har påpekat att de statligaverken när man sätter i gång verksamheter eller gör investeringar inte tar framtillräckligt underlag och gör kalkyler som visar om det är vettigt att verketbedriver verksamheten i fråga. är ett av de verk somkritiseras. En annan kritik som i debatten riktas mot verksamheter i offentligregi är att en jämförelse med samma rörelse i privat regi inte är rättvisande,eftersom delkostnader för verksamheten ju göms i det stora verket, kommunen,eller vad det kan vara. En annan kritik är att det enskilda företaget får redovisamoms, egenavgifter, bolagsskatt m.m., vilket inte är fallet med motsvarandeverksamhet i offentlig regi. Det är värt att beakta denna kritik mot att dettaför staten/samhället betyder en lägre intäkt eller en inbakad kostnad. Det ärockså värt att observera att ett verk som luftfartsverket med betydligt mindrepersonella insatser kan få utomordentligt goda inkomster genom arrende, hyra,entreprenader eller avtal av skilda slag. Den dynamiska effekten av de mångasmå företagens insatser skall också betonas, liksom de spridningseffekter somkan .uppnås om man i stället för motstånd från det mäktiga luftfartsverket fårstöd och uppmuntran. Att man får höra från företrädare för statens mäktiga verkatt man ämnar "jaga företag med blåslampa", något som uttalades i TV2:s , är verkligen ägnat att skapa oro och missmod. Frågan om rätten till namnet är dessvärre inte det enda man krigat om på . En hårfrisörssalong har sagts uppför att bereda plats för en mer exklusiv sådan - om jag fattat motivet rätt -vilket gjort att massor av anställda och även representanter för utländskaflygbolag på har protesterat. På en arbetsplats som med 8 000anställda behövs den här typen av vardagstjänster och inte så mycket denexklusivitet som anställda kan tycka är för dyr men som måhända uppfyllerflygplatsledningens vision om internationellt hög standard. Är det rikastorföretag som skall gynnas? Även så har ochmarknadsdomstolen blandats in i ett par ärenden. Ett litet privat bussbolag hade tidigare en hel delservicefunktioner på flygplatsen - transporter inom området till och frånlångtidsparkeringarna, bagagehantering m. m. Bagagehanteringen överläts påannan efter anbud, och det är ju O.K. Men resten tog luftfartsverket hand om iegen regi. Om egenregiverksamheten vid flygplats Om egenregiverksamheten vid Arlandaflygplats Eftersom i samband med behandlingenav proposition 139 troligen kommer att ge regeringen rätten att fastställamålsättningen för luftfartsverkets avkastning, service, produktivitet ochsoliditet samt att fastlägga strategier för luftfartsverkets agerande vill jagfråga kommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd att vad beträffarstrategier för luftfartsverkets agerande särskilt betona vikten av attluftfartsverket intar en generös hållning till privata entreprenörer som villetablera i förhållande till luftfartsverkets affärsinriktade delarkompletterande verksamhet på eller i anknytning till våra flygplatser? Är kommunikationsministern beredd att i formuleringen avstrategin framhålla betydelsen av att företag får konkurrera på lika villkorsamt att luftfartsverket i sina jämförande kalkyler bör väga in t. ex. sådanaadministrationskostnader som ett konkurrerande företag normalt har men som detär svårt att beräkna i stathg verksamhet, liksom eventuella intäktsförlusterför staten? Tillåt mig att först framföra ett tack tillGörel för hennes välgångsönskningar. Som jag sade i mitt första inlägg var det för att manskulle öka luftfartsverkets marknadsorientering som verket nyligenomorganiserades. Den nya organisationen innebär att flygplatserna får ettdelegerat ansvar direkt under generaldirektören. Förslag har ju också lagts fram till om enfriare finansiering av verkets investeringar. I samband därmed föreslås att dentraditionella anslagsframställningen ersätts av treåriga verksamhets- ochinvesteringsplaner. Verksamhetsplanen skall då redovisas för . Dettasyftar till att förbättra den ekonomiska styrningen av verket genomuppställande av mål för service, produktivitet, prissättning och soliditet. När det gäller bolagsbildningen vill jag gärna säga tillGörel att flygplatserna ju bildar ett integrerat system och att flertaletflygplatser har lönsamhetsproblem. Om man bara gjorde lönsamma flygplatser tillbolag, så skulle det kanske innebära att skattebetalarna skulle få betala förde flygplatser som går med underskott. Vi ser alltså fill att det är ettintegrerat system när det gäller luftfartsverket, och det är utan tvivel så attvi har denna utjämning för att klara en trafik som inte minst är avregionalpolifisk betydelse. Frågan prövades av i sambandmed den luftfartspolifiska propositionen. fann då inga skäl somtalade för att den nuvarande formen för luftfartsverkets arbete inte skullevara lämplig. När det gäller påståendet att flygplatsledningenutestänger privata företag vill jag bara erinra om några saker. På Arlandaflygplats är verket fastighetsägare och har ett ansvar för att de verksamhetersom bedrivs på flygplatsen har flygplatsanknytning och har ett förflygtrafikförsörjningen positivt värde. Verket driver ingen egenaffärsverksamhet av någon större omfattning- med undantag för parkering och städning - och försöker heller inte utestängaandra näringsidkare, . Som exempel kan jag nämna att det på flygplatsen finns 125etablerade företag. Totalt finns ca 7 000 anställda på och kring flygplatsen.Flygplatsförvaltningen har ca 800 anställda i sin verksamhet - alltså 800 av 7000. Den totala årliga omsättningen på flygplatsen är ca ,och huvuddelen avser, naturligt nog, flygbiljetter. Den kommersiella verksamhetenuppgår till ca 1,5 miljarder. omsättning på är 450milj. Jag tycker att jag med fog kan påstå att man inte behöverhysa några som helst farhågor när det gäller luftfartsverkets dominerandeställning, som påstår. Om egenregiverksamheten vid Arlandaflygplats 16GÖREL (): Jag tvivlar inte på kommunikationsministernnär han säger sig ha ambitionen att åstadkomma en ökad marknadsorientering. Attdet finns en sådan ambition har ju dokumenterats på flera sätt. Men denna ökademarknadsorientering kan naturligtvis omintetgöras, om man har en ledning sominte riktigt förstår hur man skall hantera de här frågorna. Det är alldelesuppenbart - och det motsägs knappast av flygplatsledningen - att man faktisktmotarbetar både det här parkeringsföretaget, som jag har nämnt, och andra.Uttalandet om att "jaga med blåslampa" bekräftar ju detta. I detsammanhanget vill jag säga att eftersom luftfartsverket har makt - det ärställt utom allt tvivel - har man också ett stort ansvar, och jag är benägenatt hävda att det som förekommit är snudd på maktmissbruk. Det är fastlagt i dom, beträffande namnfrågan, attluftfartsverket inte har befogenhet att ta namnet ifrån det härbolaget, som har haft rätt till namnet och som har marknadsfört sinverksamhet under det namnet. Därmed anser jag också att det är tingsrättensmening att luftfartsverket faktiskt har gjort sig skyldigt till firmaintrång -även om den frågan vilar, eftersom domen har överklagats. Om man skall komma överens med alla de företag sombedriver verksamhet ute på är det viktigt att man gör det påaffärsmässiga grunder, och det tycker jag inte att flygplatsledningens agerandehar visat på. Man hade en förhandling för att se om namntvisten gick att lösa.Luftfartverkets representanter bjöd då . till parkeringsbolaget somersättning för att bolaget skulle omregistrera namnet. Det är inteaffärsmässigt umgänge, kommunikationsministern - detta är ett skamgrepp. för ett namn som har använts är att utnyttja enmaktposition. Vad beträffar marken och ägandet av den, så har den härföretagaren kvar på ett markarrende. Han äger alla fastigheter på marken,och det har lagts ner väldigt mycket pengar på både marknadsföring och andraPR-insatser. När det gäller egenregiverksamheten har kommunikationsministernuppenbarligen uppfattningen, att där har inte luftfartsverket sådanaambitioner som kan framgå av de inregistrerade varumärkena. Jag vill peka påatt den informationsansvarigepå har uttalat sig i pressen och sagt att det går ännu inte att svarapå om luftfartsverket skall driva de namnskyddade verksamheterna i egenregieller på annat sätt. Det är ju också ett skäl att bli orolig, om man ärföretagare och har företagarplaner. Beträffandekommunikationsministerns uppfattning om aktiebolag och om fördelningen,utjämningen, därvidlag mellan de flygplatser vi har i , så avser vårtförslag ett gemensamt aktiebolag, alltså en sorts koncern. Utjämningen skulledå ske inom koncernen. Avslutningsvis,herr talman, vill jag säga att om skall utvecklas till enviktig och uppskattad internationell flyghamn - vilket jag hoppas - krävs detharmoni i samarbetet mellan luftfartsverkets flygplatsledning ochentreprenörer av olika slag. De är beroende av varandra och av varandrasverksamhet. Då krävs förtroende och affärsmässigt agerande från ömse håll, ochdet fordras att man agerar på någorlunda lika villkor. Det är en viktigpolicyfråga för framtiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Meddelande om svar på interpellation 1984/85:131 har i en interpellation ställt frågor till mig omsvenskt engagemang i utländsk kärnkraftsverksamhet. Det har tyvärr inte varitmöjligt att lämna svaret inom stipulerad tid. Ärendena inom regeringen är såfördelade att interpellationssvaret kommer att lämnas av statsrådet . Honkommer att ta kontakt med interpellanten för att nå en överenskommelseom lämplig tidpunkt för besvarande av interpellationen.