prot · G80922 · 1984-12-31 00:00:00 — Men det är förvissoett bekvämt sätt för politiker att så att säga ta sina händer fråndatoriseringen av arbetslivet. Lös frågorna avtalsvägen, lyder uppmaningen fillfacket. Av oss får ni ingen hjälp för att hävda era intressen, heter det. Vifår se vad de anställda anser om detta , när datoriseringensnegativa effekter blivit allt tydligare. Vi har också en annan motion i dettabetänkande. Den handlar om den personliga integriteten på arbetsplatserna. Dethar sagts mycket om den personliga integriteten under detta år, 1984. Deborgerliga partierna med i spetsen har varit mycket talföra. Men jaghar inte någonstans läst eller hört dessa frihetens förkämpar med ett enda ordberöra den personliga integriteten på arbetsplaterna-i arbetslivet. Ändå är dethär som storebrors vakande öga finns i mycket högre grad än i de offentligaregistren. Sofistikerade datasystem möjliggör en övervakning av de anställdaminut för minut. Och var är ni, frihetens förkämpar och den personligaintegritetens övervakare? I stora frihetsmotion fick inte de härproblemen plats. Kanske är i detta fall arbetsköparnas oinskränkta makt påarbetsplatserna viktigare att slå vakt om än den anställdes rätt fill personligintegritet också på sin arbetsplats. I annat fall borde ni väl med iver haslutit upp bakom vår motion, i vilken krävs att facket skall ha rätt att stoppadatatekniska lösningar som kränker den personliga integriteten. Även på denna punkt hänvisar utskottet tilldataeffektutredningen. Utredningen skriver en halv sida om detta problem, ochdet kan ju inte sägas att man utförligt har behandlat just denna fråga. Vadsäger man då? Jo, så här; "Enligt datalagen kan datainspekfionen lämnatillstånd till inrättandet av personregister innehållande personuppgifter somutgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade. Det börövervägas om inte datalagen bör skärpas så att man lokalt får möjlighet att taställning fill om den typ a v uppgifter det här är fråga om ska få registrerasoch utnyttjas vid bedömning och värdering av enskilda anställda. Vi anserdärför att datalagen i detta avseende bör kompletteras för att bättre skyddaden anställdes integritet på arbetsplatsen." Jag har inget emot att förstärka datalagen på den härpunkten. Det måste förstås följas av en förstärkning av datainspektionensresurser så att man verkligen kan övervaka alla dessa register också. Ellerockså måste facket ta på sig denna övervakningsroll. Men vad man talar om härär register som innehåller omdöme eller värderande upplysning. Jag menar attredan detta Medbestämmandefrågor m. m. Medbestämmandefrågor m. m. att en anställd övervakas minut för minut är kränkande förden personliga integriteten. Jag tycker att utredningen har sett litet försnävt på frågan. Det är ändå min förhoppning att just dessa raderiutredningen blir föremål för snara förslag från regeringen. En förstärkning avdatalagen är naturligtvis ett fall framåt och viktig i detta sammanhang. Allrabäst vore förstås om en lagförstärkning kombinerades med möjligheter för facketatt stoppa den här typen av datorisering, vilket vi också har föreslagit i vårmotion. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillvpk-reservationerna i arbetsmarknadsutskottets betänkande. 30STEN i (m): Med tanke på den debatt som ibland förs idenna kammare-men framför allt utanför dess väggar - vill jag göra en klar ochtydlig markering. framgångar i väljarkåren har gjort att partietsuppfattningar i många frågor har blivit mycket fokuserade. starkaställning - och då tänker jag inte bara på dem som röstar på oss utan framförallt på det faktum att moderata synpunkter vinner gehör långt in bland andrapartiers sympatisörer - har självklart irriterat våra motståndare. Dessaframgångar gör att man påstår saker och ting om . Inte allfidlåter man sanningen få en framskjuten placering. Sålunda säger man att moderaternaär motståndare till facklig verksamhet. Det ges ut en bok med . Fackförbundstidningarna har ledarsidor, där det påstås att av samma skrot och korn som general , m. m. Jag vill emellertid definitivt påstå attmoderaterna är för facklig verksamhet. Om någon kommer till mig och frågar omhan eller hon skall gå med i facket, svarar jag alltid att det bör man göra. Viställer även självklart upp för en person - och det är mycket viktigt - somefter egen uppfattning kommer fram till att han eller hon inte vill vara med ien facklig organisation. Vi moderater menar bestämt att medlemskapet i enfacklig organisation skall komma efter ett personligt övervägande. Vi är klaramotståndare till att någon skall tvingas in i facket. Påståendet att vill krossa facketskall i stället riktas mot dem som har haft makten inomstora delar av de fackliga organisationerna. Vi moderater kan knappastkritiseras för det faktum att intresset för facklig verksamhet är mycketlitet. Vi kan inte heller kritiseras för att bara en ytterst liten procentandelav medlemmarna deltar t. ex. i den fackliga mötesverksamheten. Det gårinte heller att skylla på oss moderater att många medlemmar f. n. betraktarfacket såsom ett försäkringsbolag. Skulden till det minimala intresset i dagför facklig verksamhet skall enbart läggas på dem som har makten inom facket. Fastän vi moderater säger att vi är positiva till fackligverksamhet, vill vi ändå inte frånkänna oss rättigheten - eller rättare sagtskyldigheten - att kritisera vissa fackliga ställningstaganden och handlanden.Det finns nämligen - framför allt mot bakgrund av det mycket dåligamedlemsintresse som jag tidigare talade om - mer än ett skäl för attifrågasätta vissa fackliga Jag tillhör dem som bestämt påstår att facket ibland göruttalanden och tar ställning i strid med många medlemmars åsikter. Dessaupplever sådana uttalanden som i första hand förankrade i centralaförbundskanslier men icke ute bland medlemmarna. Vi har här talat om huruvida skadestånd skallutgå från dem som deltagit i en vild strejk och om beloppens storlek.Till skillnad från en del talare är jag kritisk mot att man inte skallkunna döma ut böter och kraftiga skadestånd av dem som medvetet har brutitingångna avtal. Jag tror mig också kunna säga att i de djupa medlemsledentycker man att det är självklart att de avtal som är träffade skall gälla underden tid som är överenskommen. Detta gäller oss som privatpersoner, och jagvågar bestämt påstå att så tycker många människor att det skall vara även påvåra arbetsplatser. Jag läser ibland flygblad. Senast gjorde jag det för 14dagar sedan, när jag var på och jobbade, och där stod: Leve de vildastrejkerna! Vidare stod där: Det är endast och enbart vilda strejker som kanförändra vårt samhälle. Människor som står bakom sådana tankar och som handlardärefter utan att tänka på dem som de talar om kommer i detnuvarande systemet alldeles för billigt undan. finns det också skäl att höja på ögonbrynen,eftersom somliga av de s. k. strejkledarna, som inte bryr sig om att de brytermot träffade avtal, när strejkerna väl är slut begär skydd och hänvisar justfill vissa av de avtal som de har kritiserat. Jag är också krifisk emot att fackliga representanter närvilda strejker inträffar ibland agerar på ett sätt som jag menar inte kanbetraktas som korrekt. De vågar nämligen i de flesta fall inte klart säga ifråntill de strejkande att deras strejk strider mot det avtal som är träffat, utande gömmer sig bakom standardfrasen: Vi tar avstånd från konflikten, men förståroch känner för dem som strejkar. Jag skulle vilja fråga: Känner man ingentingför det avtal som man ibland själv har varit med om att ingå? Det hade varitminst sagt anständigt att ibland anlägga den synpunkten. Med risk att hamna i en jämställdhetsdebatt -vilket jag självfallet inte vill göra - skulle jag vilja säga att ibland bordefackliga representanter byta ut sina benkläder från byxor fill kjolar. När det gäller skadestånd vid vilda strejker vill jagbetona att man inte skall skapa en lag som kräver skadestånd av alla somdeltagit. Jag är medveten om att det kan innebära stora svårigheter för denenskilde, som kanske i många fall inte vill delta i konflikten men inte kan ståemot trycket, som kan vara mycket starkt och som kommer uppifrån. Dessamänniskor skall självfallet inte betala skadestånd. Däremot finns det ingen somhelst anledning att de som har startat konflikter i strid med ingångna avtaloch överenskommelser och som inte går tillbaka till arbetet skallslippa skadestånd. När det gäller strejker som startats av medlemmar i s. k,bokstavskombinationer långt ute på vänsterkanten och detta har skett i enbartpolifiskt syfte Medbestämmandefrågor m. m. Medbestämmandefrågor m. m. medslutmålet att vi skall ha ett annat samhälle än det vi har ansluter jagmig absolut till dem som säger att man skall ha möjlighet att i sådana fall dömaut ett betydligt högre skadestånd än vad som sker. För sedan hörde jag en minister fråndenna talarstol försvara fackliga organisationer som använde en arbetsmetod somjag tycker att alla i ett demokratiskt samhälle borde ta avstånd ifrån.Ministern, som är den högste ansvarige för juridiska frågor i vårt land, ansågdet nämligen höra till ordningen att fackliga organisationer skall kunna utföraveritabla kommandoraider mot enskilda företag. Detta innebär att manlegaliserar att fackliga organisationer bildligt talar överfaller ett företagoch begär att bokföring och andra handlingar plockas fram. Jag hoppas, herrtalman, och tror att ministern innerst inne trots allt vet att sådan verksamhetinte hör hemma i . När människorna i ett bostadsområde tröttnat på att fåsitt område och sina ägodelar förstörda har det hänt att de bildat s. k.medborgargarden. Det har man gjort för att man upplevt sig sakna stöd frånsamhället. När sådana sammanslutningar bildas säger man alltid från våramyndigheters sida att det är samhället som skall skydda medborgarna och attenskilda inte skall ta lagen i egna händer. Jag delar den uppfattningen. Det ärsamhället som skall skydda medborgarna och deras egendom. Men kan jagförstå dem som ibland tycker att samhället inte klarar av den uppgiften. Det är ingen större prestation att hitta många människorsom säger att myndigheterna satsar stora belopp och omfattande resurser på attgranska enskilda löntagares självdeklarationer, medan man satsar betydligtmindre på att skydda enskilda människors egendom. När man sedan från högstajuridiska håll tar avstånd från medborgarnas försök att bilda s. k. medborgargardenför att skydda sin egendom med motiveringen att detta är samhällets uppgift, bordeman vara konsekvent och från samma instans ta klart avstånd från de fackligaförsöken att, som skett , ta lagen i egna händer. Vad gäller MBL-lagstiftningen vill jag på det bestämdastepåstå att de förväntningar man hade på denna lagstiftning vid dess tillkomstknappast har infriats. MBL har inneburit att de fackliga organisationernas maktoch inflytande ökat. Byråkratin har ökat ute på de svenska företagen. Beslutentar i många fall . Jag hörde för sedan nere i Malmöbestämt ta avstånd från MBL på det sätt som lagen ibland tillämpats frånfackliga organisationers sida på det statliga området. Det är alltså inga somhelst svårigheter att bland de anställda finna många som anser att denenskildes inflytande trots MBL på intet vis har förändrats. Jag hörde spridda delar avLars-Ove anförande. Jag vill betona att jag aldrig lärt mig konstenatt lägga mig på knä och att jag självfallet heller aldrig kommer att strävaefter att göra det, men jag vill be att han ställer upp på deborgerliga motioner som vi skall behandla i den här kammaren om några veckor.Han sade nämligen i sitt anförande att facket skulle vara opolitiskt. Detkommer upp till behandling här i kammaren ett antal borgerliga motioner somkräver lagstiftning motkollektivanslutning, och jag hoppas att övertygarmedlemmarna i sin partigrupp om att de bör rösta på dessa Onsd H , herr talman,yrkar jag bifall till de moderata reservafionerna. Statlig personalpo- Overläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande 5.) Kammarenövergår nu fill att debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande 1 om statligpersonalpolifik. 32 (): har olika centerledamöter mofionerat om attstatstjänstemän skall ha C-avdrag vid tjänsfiedighet för att fullgörariksdagsuppdrag. Riksdagsbehandlingen ledde till att berördaparter efter förhandlingar kom överens om just detta. Tyvärrfick överenskommelsen vissa inte avsedda följdverkningar. Vi moderater tyckteatt utskottet kunde ha nämnt detta i sitt uttalande med anledning av en motioni ärendet. Utskottsmajoriteten sade emellertid nej -man vill inte vara med omdet. Därför anmälde vi ett särskilt yttrande som fogats tillutskottsbetänkandet. I detta yttrande förutsätter vi att det vid kommandeförhandlingar tas inifiativ för att komma fill rätta med de oförutseddaeffekterna. Idet särskilda yttrandet nr 2 har de moderata utskottsledamöterna och folkparfiledamotenKarl velat fästa kammarens uppmärksamhet på en folkparfimotionav och en socialdemokratisk motion av gäller den obotliga och ärftliga sjukdomen psoriasis. Iutskottsbetänkandet finns en ganska allsidig redogörelse för sjukdomen ochdess behandling, så jag skall begränsa mig till att berätta för kammaren attden statstjänsteman som är psoriasissjuk får avgiftsfri behandling i denoffentliga vården. har fem öppenvårdsanläggningar iStockholms län. Om den psoriasissjuke statstjänstemannen föredrar någon avdessa anläggningar måste hon eller han betala patientavgiften. Motionärernamenar att skall jämställas med offenthg vård. Jaganser att det är orimhgt att man själv skall bekosta patientavgiften på den enaanläggningen men inte på den andra. Med vårt särskilda yttrande vill vi markeraatt det bör tas initiafiv, t. ex. i lönedelegation, för att kommatill rätta med det påtalade problemet. Iövrigt är vi eniga om hela betänkandet, så jag ber att få yrka bifall tillutskottets hemställan. 33 (): betänkande 1 omstatlig personalpolitik behandlar nio motioner som väcktes . I motion nr 426 av () yrkas att riksdagenuttalar sig för att anmälningstjänster tillsätts efter samma förfarande somgäller för förslagstjänster. Endast när särskilda skäl föreligger bör - enligtmotionären - undantag göras. Motionären finner att sådana skäl ej förehgger närdet gäller högre domartjänster. hade samma motion och samma yrkande förraåret. Utskottet uttalade då, och gör det även , att det är av stort värdeatt öppenhet råder vid fillsättning av s. k. anmälningstjänster. Detta främjar bl. a. personalrörligheten och kan ocksåmedverka till ökad jämställdhet mellan könen vid rekrytering till högrechefstjänster. Fr. o. m. gäller att tillsättning av s. k.anmälningstjänster skall föregås av vad som kallas intresseannonsering.Föreskrifter om detta finns i anställningsförordningen. Det innebär att densom är intresserad av en s. k. anmälningstjänst har rätt att anmäla sittintresse och att stå som sökande. Inom område har ett antalanmälningstjänster undantagits från reglerna om intresseannonsering. Det gäller bl. a. hovrättslagmän, kammarrättslagmän ochlagmän i , och tingsrätter. Nämnda tjänster tillsätts som regel med personer somtjänstgjort i chefsbefattningar i eller som har meriterat sigpå något liknande sätt. Utskottet konstaterar att det inom regeringskanslietfinns god överblick när det gäller de personer som kan komma i fråga. Samtidigtkan regeringen ta till vara möjligheterna att minska antalet undantagnatjänster. Med detsagda avstyrker utskottet motion 1983/84:426. I motion 1983/84:874 av m.fl. (s) yrkasatt som sin mening uttalar att chefer i statliga verk i princip ejbör inneha uppdrag i privata bolags styrelser, om ej synnerliga skälföreligger. Utskottet redovisar utförligt de allmänna bestämmelser somgäller och som begränsar statliga tjänstemäns rätt att ha vissa bisysslor.Därav framgår bl. a. att hänsyn måste tas om det gäller maktutövandefunktioner, förvaltande av allmän egendom och upphandlingsfrågor eller om detgäller att utöva tillsyn över offentlig eller enskild verksamhet. Vidare gäller det bisysslans omfattning och beskaffenhet:om den är av mer kvalificerat slag, om den har beröring med myndighetensarbetsområde, om den utförs för enskilds räkning och om den ger tjänstemannenekonomiska förmåner. Det här är ingalunda någon fullständig redovisning, mendet torde ändå klargöra att bestämmelserna är utförliga när det gäller attbegränsa riskerna med s.k. förtroendeskadliga bisysslor i anslutning tillstatliga tjänster. Tjänstemannen själv har ansvaret för bedömningen av om enbisyssla är förtroendeskadlig eller ej. Besked vid förfrågan kan lämnas påbegäran av anställningsmyndigheten,och i fråga om generaldirektörer lämnas besked av regeringen. Utskottetsbedömning är att reglerna om förbud mot förtroendeskadliga bisysslor ger mycketlitet utrymme för det slag av uppdrag som behandlas i motionen. Jagciterar vad utskottet skriver: "För att en viss bisyssla skall varaotillåten är det således inte nödvändigt att allmänhetens förtroende verkligenhar rubbats eller ens att något inträffat som kan sätta allmänhetens filltro påspel. Det är tillräckligt att förtroendet kan rubbas på grund av bisysslansblotta existens." Utskottetanser således att en ytterligare skärpning av reglerna, särskilt förverkschefer, inte är behövlig. Utskottet förutsätter vidare att regeringen vidsin prövning av dessa frågor iakttar syftet med de restriktiva regler som redangäller. Med det sagda avstyrkerutskottet motionen. Imofion 1983/84:878 av () yrkas att anhåller om enöversyn i syfte att underlätta enskilda organisafioners rekrytering avbiståndsarbetare genom en ändring av reglerna för tjänstledighet ochmeritvärdering av statligt anställd personal. Utskottetframhåller värdet av att rekryteringen av personal för u-landsarbeteunderlättas. Stora insatser har också gjorts i detta syfte. När det gällertjänstledigheter på det statliga området är man generös - inte minst ijämförelse med förhållandena på övriga områden av arbetsmarknaden. Närdet gäller u-landsarbete som finansieras med privata medel har man fr. o. m.den 1 april lagenlig rätt till sex månaders tjänstledighet under entreårsperiod. Om särskilda skäl föreligger kan längre tjänsfiedighet beviljas. meritutredningen har lämnat förslag som bl.a. syftar till att ytterligareunderlätta rekryteringen av personal för u-landsarbete. Utredningen är underberedning i . bör avvakta ett samlat förslag pådetta område. Med det sagda avstyrksmotionen. Imofion 1983/84:1046 av () yrkas att uttalar sig föratt statstjänstemän vid tjänstledighet för offentligt uppdrag som ledamot avriksdagen bör vidkännas avdrag. Utskottetkonstaterar att nya regler gäller fr. o. m. som fillgodoseryrkandena i motionen, Mofionen behöver därför inte föranleda någon åtgärd. Imofion 1983/84:1328 yrkar () att gessådana instruktioner inför framfida förhandlingar om allmänt reseavtal att dens. k. nättventilen utgår till förmån för fasta ortsgraderade nattrakta-menten. Utskottetkonstaterar att dessa frågor regleras i avtal mellan staten och de anställdasorganisationer. Utskottet delar icke motionärens uppfattning, att det är den s.k. nattventilen som är orsaken fill den snabba ökningen av hotellkostnaderna.De ökade byggkostnaderna torde ha varit huvudorsaken fill prishöjningarna. Med det sagda avstyrks motionen. I mofion 1983/84:1323 av () yrkas attriksdagen uttalar sig för att vård vid Svenska psoriasisförbundetsbehandlingsanläggningar skall jämställas med offentlig sjukvård. 1 motion 1983/84:1945 av () yrkas attvård vid psoriasisanläggning i regi jämställs medsjukvårdande behandling enligt 2 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. Utskottet har vid behandlingen av dessa båda motioner, somi det närmaste är hkalydande, framhållit att det är av stor vikt att vården ärtillgänglig på fider som passar förvärvsarbetande. Det gäller exempelviskvällar. Sådana krav ligger bakom tillkomsten av Psoriasisförbundetsöppenvårdsanläggningar i , som motionerna avser. betraktar dessa anläggningar somvårdinrättningar som inte ger rätt till ersättning för uppkomnapafientavgifter. För rätt till ersättning, utöver det som den allmännaförsäkringen ger, krävs en ändring av AST, dvs. avlöningsavtalet för statligaoch vissa andra tjänster. Utskottet finner att det med hänsyn till gällande ordningankommer på lönedelegation att på vägnar utöva inflytandepå förhandlingarna och att godkänna avtal. Med hänsyn härtill bör avstå från att göra ettuttalande av det slag som motionärerna föreslår. Med detsagda avstyrks motionerna 1983/84:1323 och 1945. I motion 1983/84:1919 av () yrkas omförbättrade åtgärder för delfidsarbetande på den statligt regleradearbetsmarknaden. Utskottet har tidigare behandlat ett liknandemotionsyrkande och konstaterade då att deltidsarbetandes villkor successivthar förbättrats både i fråga om anställningsvillkor och i fråga om socialaförmåner. Dessa frågor prövas dels i olika statliga utredningar, dels iavtalsförhandlingar mellan parterna på den statliga arbetsmarknaden. Eftersom flertalet av de brister som motionären anserföreligga tillhör det avtalsreglerade området är utskottet , liksom förraåret, inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionen. Slutligen: I motion 1983/84:2391 av (c)begärs att ufländsk utbildning och yrkeserfarenhet hos invandrare bättrefillvaratas vid tillsättning av statliga tjänster. Utskottet är medvetet om att det kan förekommadiskriminering trots de formella regler som gäller, att saklig grund skall varadet avgörande vid anställning. Både facket och arbetsgivarna har här ett stortansvar. Två utredningar som bl. a, behandlar invandrarfrågor-diskrimineringsutredningen och invandrarpolitiska kommittén - har nyligenavlämnat sina förslag, vilka nu är föremål för beredning i regeringskansliet.Särskilda arbetsgrupper har vidare behandlat frågan om värderingen av utländskhögre utbildning. Utskottet anser att man bör invänta regeringskanslietsberedning innan vidare åtgärder förordas. Med det anförda yrkarjag bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 1 och avslagpå samtliga mofioner. 34 (): har lämnat en korrektbeskrivning av vad som står i utskottsbetänkandet. Men jag hade hoppats att hanskulle komma med något ytterligare som kunde belysa varför utskottsmajoriteteninte har kunnat gå med på att säga något positivt om de två motioner som rör depsoriasissjuka. Utskottsmajoriteten och menar att vi iutskottet inte skall säga något om vad vi tycker i frågan, medan det imofionerna och i det särskilda yttrandet finns en viljeinriktning. Utskottetsäger bara att frågan överlämnas till lönedelegafion. lönedelegation har naturligtvis en kompetenssom innebär att man där skulle kunna ta ett initiativ så att någonting händeroch så att behandling vid bliravgiftsfri. Men nog hade det väl varit bra för lönedelegationen omarbetsmarknadsutskottet, med sin kompetens, hade instämt i motionärernasuppfattning och sagt att det bör tas ett initiativ. Men inte ens det villutskottet säga. vill jag fråga: Skulle inte kunnasträcka sig så långt att han instämde i att det hade varit en styrka förriksdagens lönedelegation om arbetsmarknadsutskottet hade gett uttryck förnågot slags viljeinriktning? 35 (); Först vill jag konstatera att, som jag sade imitt inledningsanförande, det ankommer på lönedelegation att påriksdagens vägnar utöva inflytande på förhandlingar och godkänna avtal. Det ärdärför som vi avstår från att göra ett direkt uttalande i den här frågan. frågar om utskottet inte hade kunnat varalitet positivt. Men när utskottet skriver att man måste ta hänsyn tillbehandlingsanläggningarnas öppethållandetider, menar jag att det är en positivskrivning - inte bara för de statligt anställda i , utan i frågaom hela landet och även beträffande dem som inte är statligt anställda men somhar detta handikapp. Det tror jag är viktigt. Ur den synvinkeln uppfattar jagatt det finns en positiv skrivning i utskottsbetänkandet. 36 (): Det är utmärkt! Då har vi i alla fall kommitså långt att betraktar detta som en positiv skrivning.