prot · G80959 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:59 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1§ Svar på fråga 1984/85:292 om beräkningen av ersättning då arrende avträds LennartBrunander har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder med anledning aven dom som högsta domstolen har meddelat om arrendeavräkning vid ändratpenningvärde. SomLennart Brunander påpekar i sin fråga diskuterades problemet medarrendeavräkning och förändrat penningvärde redan i den proposifion om ändringari arrendelagstiftningen som överlämnades till . Någralagstiftningsåtgärder föreslogs inte då, eftersom man ville avvakta högstadomstolens avgörande i ett mål som rörde just denna sak. Med hänsyn till utgången i det målet har jagemellertid tagit upp frågan om lagändring. Inomjustitiedepartementet har en promemoria utarbetats i saken. I promemorianföreslås att en regel tas in i jordabalken om att man vid avräkningen mellanjordägaren och jordbruksar-rendatorn skall ta hänsyn till de förändringar ikostnadsläget som har ägt rum . Promemorian har säntsut på remiss till olika myndigheter och organisationer. Min avsikt är att enproposition i ämnet skall läggas fram . 2 (): Jag tackar justitieministern för svaret. Jag uppfattar det som positivtoch finner att det ligger helt i linje med de resonemang som fördes här iriksdagen och i utskottet när proposifionen behandlades . Närnågon arrenderar en jordbruksfastighet görs syn, och vid denna upptecknas deeventuella brister som finns och åsätts ett visst värde. När sedan vederbörandelämnar arrendet skall ny syn företas, om en sådan inte har gjorts dessförinnan:Vid denna syn åsätts de brister som eventuellt finns Om grundlags-stadgat integritetsskydd för enskilda vidavträdet ett belopp. Om uppräkning av penningvärdet inte sker under denmellanliggande perioden, blir arrendatorn ersättningsskyldig även om han harhaft arrendet vid like, som man brukar säga. Detta framgår avarrendelagstiftningen. När detta ärende bereddes diskuterades denna fråga ganskaingående i utskottet och i det betänkande som senare behandlades här iriksdagen. Då sade man att en uppräkning på något sätt, med anledning av denpenningvärdesförsämring som skett, måste vara naturlig. Det svar jag nu fåttav justitieministern ger ju vid handen att man arbetar med utgångspunkt i vadriksdagen sade den gången. Jag är tillfredsställd med svaret, och hoppas attarbetet skall ge gott resultat. Jag avvaktar därför proposifionen. Jag tackarän en gång för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på fråga 1984/85:296 om grundlagsstadgatintegritetsskydd för enskilda har frågat mig om avsikten är att data- ochoffentlighetskommittén skall ges sådana tilläggsdirektiv att den kan utredafrågan om grundlagsskydd för den enskildes integritet. Enligt sina ursprungliga direktiv skall kommittén utredaanvändningen av personnummer i samhället. a. skall kommittén överväga omdet finns skäl att föreslå ändringar eller kompletteringar av de regler som gäller till skydd för den personliga integriteten. Sedan ställde sin fråga har regeringenbeslutat om tilläggsdirektiv till kommittén. Tilläggsdirektiven är i förstahand inriktade på frågan hur grundlagsbestämmelserna om allmänna handlingar börvara utformade när det gäller ADB-upptagningar. I tilläggsdirektiven tasemellertid också upp en del frågor som rör skyddet för den personligaintegriteten. Både enligt de ursprungligadirektiven och enligt tilläggsdirektiven har kommittén möjlighet att ta uppfrågor som inte särskilt nämns i direktiven men som har anknytning tillhuvudfrågorna. Kommittén är alltså oförhindrad att överväga också den frågasom har nämnt. 4GUNNAR (): Först ber jag att få tacka justitieministernför svaret på min fråga. Jag noterar tacksamt att han i och för sig inte utesluteratt data- och offentlighetskommittén utreder grundlagsskyddet av den personligaintegriteten. Ändå tycker jag att svaret är beklagligt. Även innan kommitténfick sina tilläggsdirektiv - vilka jag hitintills enbart har fått ta del av viapressmeddelanden - skulle kommittén mycket väl kunna utreda det som den harfått tilläggsdirektiv om. Jag tycker det vore rimligt om statsrådet visade finns det så mycket som händer inom detta område somvisar att det som datalagen innehåller till skydd för den enskildes integriteturholkas. Det gäller t. ex. , som i en promemoria föreslåratt datalagens 7§ skall ändras så att kontroll underlättas för myndigheter.Företagens redovisningssystem skall alltså i princip byggas upp mera för kontrollenän för den egentliga verksamheten. Det gäller patientjournalutredningen, som isitt slutbetänkande lade fram ytterligare ett förslag om en mindreändring av 8§ i datalagen. Det gäller , som villundanta sig själv från kravet på tillstånd för samkörningar. På något sätt kan man se hur den enskildes integritetstegvis äts upp. Jag vill inte påstå att det i första hand behöver bero på enpolitisk illvilja, utan det har i mångt och mycket att göra med hur detpolitiska systemet fungerar. I och socialutskottet resonerar man omfamiljebidrag. Detta får effekter för den enskildes integritet, beroende påvilka villkor man ställer. Motsvarande händer i när man behandlar olika typer av avdrag och undantag. Dettafår också effekter på integriteten. Samma sak gäller inom bostadsdepartementetoch bostadsutskottet. Inom en lång rad olika områden behandlar vipolitiska frågor utifrån fackområden, och den enskildes integritet tenderar dåatt hamna på baksidan. Det kan t. o. m. vara så att i varje enskilt fallfördelen i det lilla perspektivet är större än nackdelen i vad gäller denenskildes integritet, men i helheten innebär detta att integriteten ändå ätsupp. Jag skulle därför vilja fråga justitieministern, om han nuinte vill ha något grundlagsskydd eller åtminstone inte vill utala en sådanvilja, hur han avser att som jusfitieminister hantera de propåer om ändring avdatalagen som kommer från olika håll. Eller är det kanske så att det inte finns någon bestämdvilja att skydda den enskildes integritet? Statsministern sade i enExpressen-intervju att användningen av dataregister för att utsändavalförsändelser är betydligt allvarligare än att myndigheter luskar i deprivata affärerna. Jag skulle vilja fråga justitieministern om han ansluter sigtill denna uppfattning. I så fall rätas linjerna ut i den här debatten. Om grundlagsstadgat integritetsskydd för enskilda Jag tycker skall vara till freds inte baramed mitt svar utan också och kanske framför allt med regeringens åtgärd atttillsätta denna kommitté med de direktiv som har utfärdats. Den åtgärdeninnefattar ett betydelsefullt steg på vägen när det gäller att stärka denenskildes integritet i datasamhället. Denna åtgärd visar den polifiskaviljeinriktning som regeringen har på det här området. Både tilläggsdirektiven och de ursprungliga direkfiven tari första hand sikte på de konkreta och praktiska åtgärder som skall vidtas föratt stärka integriteten. Sedan kommittén har övervägt sådana åtgärder har bättre bedömningsunderlag i frågan om huruvida man också skall ta in de här Om åtgärder för att stärka folkrörelsernas roll sakerna i en grundlag. Detta är motivet till attgrundlagsfrågan inte uttryckligen tas upp i direktiven. Jag upprepar vad jag sade i mitt svar, nämligen attkommittén självfallet är oförhindrad att ta upp just den frågan sedan manarbetat med förslaget. 6 (): Jag är förvisso till freds med attjustitieministern inte utesluter att data- och offenfiighetskommittén utrederett grundlagsskydd. Men det finns anledning att diskutera det faktum attsocialdemokrater när de talar om riskerna för människors integritet, både idetta och i andra sammanhang, mycket ofta gör det i termer av att människorkänner oro men att det egentligen inte finns någon reell grund för denna oro.Det har faktiskt betydelse för hur man skall betrakta förutsättningarna förutredningsarbetet och debatten om socialdemokrater upplever att det irealiteten finns en risk för de enskilda människornas integritet. Den intervju med statsministern i som jagrefererade till tyder inte på att man inom socialdemokratin hyser någon egentUgoro för att det finns en risk för att människors integritet äts upp av olikamyndigheters strävanden. Jag skulle, för att få en bakgrund till det politiskaarbete som skall fortgå, än en gång vilja fråga justitieministern: att det med dagens utveckling, där olika myndigheter kräveratt få samla in och få tillgång till allt fler uppgifter, finns faktiska riskerför människors integritet och att det inte är i onödan som människor känneroro? Mitt svar på den frågan är självfallet ja. Det finns ocksåfaktiska risker. Det handlar inte bara om en oro. 8 (): Då skulle jag avslutningsvis bara vilja sägaatt det hade varit bättre om justifieministern också hade velat medverka tillfilläggsdirektiv för data- och offentlighetskommittén som hade angett att denskall utreda frågan om ett eventuellt grundlagsskydd. Därigenom hade kommitténi sin helhet fått ta del av den viljeinriktningen från regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1984/85:63 om åtgärder för att stärka folkrörelsernasroll i har frågat mig vilka inifiativjag avser att ta för att förstärka folkrörelsernas roll och när regeringenavser att lägga förslag om bidragssystem för radio-, miljö- ochfredsorganisationer. haräven frågat när jag avser att ta initiativ för att förverkliga de förslag tillminskad byråkrati i statliga verk till förmån för folkrörelserna som föreslogsav utredningen om statens stöd till folkrörelser i betänkandet (SOU 1979:60)Bidrag till folkrörelser. Regeringen driver ett långsiktigt arbete med att förstärkafolkrörelsernas roll i samhällsverksamheten. Detta arbete äger rum på olikaområden och med skilda medel. För att långsiktigt uppnå en förändring av den offentligaverksamheten krävs en väl utbyggd frivillig samverkan, bl. a. mellanföreningslivet och kommunerna. En sådan samverkan skall naturligtvis ske på detlokala föreningslivets egna villkor. Samhället ger ett betydande ekonomiskt stöd åtfolkrörelser och andra organisationer. Dessa medel måste användas på etteffektivt sätt. Det är därför viktigt att bidragssystemen är utformade så, attde inte orsakar krångel och byråkrafi inom de mottagande organisationernas egenadministration. Av budgetproposition framgick att det motbakgrund av det statsfinansiella läget inte fanns utrymme för bidrag tillradioorganisationerna. Vissa bidrag avsedda för miljöorganisationerna finnstillgängliga . Regeringen disponerar t. ex. medel för vissmiljöinformation. Dessa frågor handläggs av . Regeringenanser att det inte finns ekonomiskt utrymme för att införa ett nytt,fortlöpande stöd till miljöorganisationerna. Vissa fredsorganisationer får organisafionsstöd genomutrikesdepartementet. Fredsorganisationerna har också möjlighet att fillsammansmed andra folkrörelser ansöka om bidrag för särskilda projekt med inriktning påinformation om freds- och nedrustningssträvanden. Efterfrågan på medel försådana ändamål är fortfarande mycket stor. Regeringen föreskrev därför attpenninglotteriet skulle anordna ett lotteri till förmån förfredsarbete som bedrivs av folkrörelser och andra ideella organisafioner. Dettaunderlättar naturligvis bidragsgivningen. I takt med ökningen av samhällets stöd tillorganisationerna har kraven ökat på en översyn av samordningen avbidragssystemen. I arbetet med budgetproposifion har regeringensträvat efter att genom samordningsinsatser skapa en större enhetlighet ifördelningen mellan olika kategorier av organisationer. En förenkling av reglerna för bidrag fill folkrörelsernaoch möjligheterna till en friare användning av bidragen har länge diskuterats.I 1985 års budgetproposition har därför förslag lämnats om att studieförbundenunder försöksvis får anordna studieverksamhet enligtfriare regler än de som f. n. gäller för den ordinarie verksamheten. Om åtgärder för att stärka folkrörelsernas roll 10GUNNAR i (c): Jag vill tacka civilministern för svaret på min interpellation. Jag harfrågat civilministern, som också är regeringens folkrörelseminister, vilkainitiativ han tänker vidta för att stärka folkrörelsernas ställning. Om åtgärder för att stärka folkrörelsernas roll också habesked om när regeringen tänker lägga fram förslag om bidragssystem förradio-, miljö- och fredsorganisationer. Vidare har jag frågat om civilministern är villig attförenkla byråkratin i statsförvaltningen så att folkrörelsestödet i stället kananvändas som medel till organisationer och folkrörelser. Jag vill gärna erinra om det aktiva arbete somflera av den nuvarande civilministerns företrädare som kommunministrar uträttatpå folkrörelseområdet. Kommunminister gjorde en historiskinsats genom att inrätta en särskild folkrörelseenhet på det dåvarandekommundepartementet. fortsatte detta arbete och initieradeny utredningsverksamhet. genomförde en viktig reform, nämligenstatsbidrag fill kvinnoorganisationer. Den nuvarande folkrörelseministern kommer att skilja sigfrån sina företrädare på kommunministerposten. Hans initiativ på detta områdeär inte så stort, vilket jag beklagar. I interpellationssvaret säger civilministern att arbetetpågår "på olika områden och med skilda medel". Detta förvånar miglitet grand, eftersom ett svar infe kan bli luddigare än detta. Civilministernpekar i stället på kommunernas ansvar. Jag ställde emellertid frågan till enregeringsledamot, och då förväntar jag mig att han skall tala om vad som händerpå statlig nivå och inte skjuta över bekymren på kommunerna. Bidragssystemet skall enligt ministern förcivilförvaltningsärenden utformas så att det inte orsakar krångel ochbyråkrati. Det var ju detta jag frågade om. Jag frågade vad civilministernavsåg att göra åt detta. Varför inte ta intryck av det utredningsförslag somjag har utgått från i min interpellation? Varför inte lyssna till deremissinstanser som har tagit upp detta, och varför inte försöka ge akt på desynpunkter som säger att man skall föra över en del av de öronmärkta pengar somskapar stor byråkrati? fördelar ungefär 40-42 stafliga myndigheter och verkdessa bidragsmedel till folkrörelserna. Det finns mer än 100 olikabidragssystem, och långt mer än 100 människor inom den statliga byråkrafinsysslar med detta. En förenkling skulle kunna komma folkrörelserna till godo. Det är litet svårt att förstå vad som hindrarcivilministern från att visa en gnutta aktivitet på detta område. Det bordefakfiskt ligga i tiden att försöka förenkla och få bort litet byråkrati. Det har länge framstått som mycket orättvist att vissaorganisationsgrupper, som grupper betraktade, inte haft reguljäraanslagssystem. Trots att 300-400 folkrörelser får stöd har det tagit mycketlång tid att få in nya folkrörelser i detta system. När denna fråga utreddes hade tre grupper inte löst dennafråga. T. ex. hade kvinnoorganisationerna inte som grupp fått några bidrag.Denna fråga löstes dock tack vare initiativ från regeringen . Men närdet gäller radioorganisationer, miljöorganisafioner och en grupp som är ännufärskare, nämligen fredsorganisafioner av olika slag, finns det inget reguljärtstödsystem. Vi vet också att sedan detta utredningsarbete avslutats har någonav dessaorganisationer haft betydande ekonomiska problem och fått skära ner sinverksamhet i avsevärd grad. Jag tycker alltså att civilministern i sitt svar visarstor aningslöshet, när han nämner de öronmärkta bidrag som dessa organisationerkan få. Det verkar som om civilministern inte riktigt vill förstå vad debattenegentligen handlat om, nämligen att man med öronmärkta pengar styrorganisationernas och folkrörelsernas verksamhet. Dessutom är ett sådant systembyråkratiskt och krångligt. Det är tydligen så att civilministern ochregeringen vill ha en fortsatt politisk styrning. Jag tycker att det urdemokratisk synpunkt är nästan kränkande att vissa organisationstyper år efterår skall vara hänvisade till öronmärkta pengar i stället för till reguljärastöd. Ofta är det nya och ganska aktiva organisationer som man på detta sättstänger ute. Jag vill fråga civilministern; Vad är skälet till attregeringen anser att man skall ha en politisk styrning över t. ex.miljöorganisationer och fredsorganisationer? Vad är skälet till att manfortsätter på den linjen? Efter att hastigt ha skummat igenom budgetpropositionenfrån i går kan jag konstatera att regeringen fortsätter på den inslagna vägen.Jag förstår inte hur folkrörelseministern kan acceptera detta - det sker påflera områden. Låt mig ta ett enda exempel, nämligen stödet till denferieverksamhet som föreslår. Man skall ha ett bidragssystemmed öronmärkta pengar även för detta ändamål, trots att många har menat skall ha ett öronmärkt stöd för att sedan glida över till reguljärastödsystem. Avslutningsvis vill jag konstatera att civilministern intesärskilt mycket har tagit lärdom av den debatt som pågått de senaste tio åren.Hans ambition på folkrörelseområdet är låg, och jag tycker att hansinitiativförmåga att göra något kraftfullt är alldeles för svag. Jag vill vädjatill civilministern och regeringen att visa en något högre profil när detgäller att få fram litet fler initiafiv på folkrörelseområdet och att i ställetför vad som hänt försöka stärkafolkrörelseverksamheten. Om åtgärder för att stärkafolkrörelser-nas roll i riktar kritik mot mig ochregeringen och menar att den nuvarande regeringen har en låg profil när detgäller folkrörelserna. Det ankommer i och för sig inte på mig att gå igenommina företrädares insatser på det här området, men allmänt sett vill jag sägaatt det inte var någon högre svansföring i folkrörelsepolitiken hos tidigareregeringar jämfört med den nuvarande. har ju själv varit med omatt arbeta fram ett utredningsförslag på detta område som gällde olikainitiativ för att förändra bidragsgivningen och minska byråkratin. Detutredningsförslaget lades fram , så det hade funnits gott om tid för detidigare som initiativrika borgerliga regeringarna att göra någonfing. Men dethände ingenting! Skälet till att det inte hände någonfing med anledning av detutredningsförslaget var att en majoritet av remissinstanserna avvisade det. Mantyckte om den allmänna målsättningen att göra bidragssystemet enklare,men.förslagen var sådana att en majoritet avvisade dem. Om åtgärder för an stärka folkrörelsernas roll en härtillvar att man var rädd för att de skulle leda till ökad byråkrati i stället förtill minskad. Det går naturligtvis lätt att formulera allmänna målsättningaroch säga att vi skall försöka åstadkomma enklare regler från samhällets sida,men vet ju av erfarenhet från sina egna utredningsförslag att detinte är särskilt lätt att praktiskt komma fram. En majoritet tyckte ju att hansförslag innebar mer byråkrati i stället för förenklingar. 1 övrigt vill jag i sak säga att vi verkligen har funderatpå och arbetat med folkrörelsefrågorna. I det förnyelseprogram för denoffentUga sektorn som regeringen kommer att presentera i vår för vi fram som enav huvudpunkterna att öka den frivilliga samverkan i samhället. Vi menar attdet har funnits en risk med utbyggnaden av den offentliga sektorn att manpassiverat frivilliga insatser och personligt ansvar. Detta annonseras som enav huvudmålsättningarna redan i den budgetproposition som lades fram i går. Vidare har regeringen, som känner till, enreferensgrupp i där folkrörelserna är representerade. Vi harunder 1984 diskuterat den nya tekniken med den. Vi har diskuterat freds- ochmiljöfrågor. Vi har diskuterat demokrati. Senast gällde diskussioneninvandrarorganisationernas roll i folkrörelsearbetet. Med en gång efter det attregeringen tillträdde gav jag demokratiberedning i uppgift att läggafram förslag för att öka folkrörelsernas medverkan, delaktighet och ansvar ifråga om den kommunala verksamheten. Demokratiberedningen har avlämnat en rapport som heter"Kooperation för tjänster". Man arbetar med att ta fram en särskildfolkrörelseguide. Jag menar således att vi sannerligen varit aktiva när detgäller folkrörelsefrågorna. Det är inte oviktigt att man - det må vara enminister eller en regering- legaliserar ett visst synsätt när man talar med t.ex. kommunalpolitiker och säger att det måste bli mer av frivillig samverkan idet svenska samhället. Regeringen kommer på olika sätt att verka härför. vill jag säga följande när det gäller friareregler för studieförbunden. Det var inte möjligt för mig att använda deförslag som förelåg i utredningen. Men jag har haft överläggningar medstudieförbunden. Jag har också haft överläggningar med utbildningsministern,och vi kom då fram till att studieförbunden själva skulle få tala om vilkaproblem som finns. Som bekant är det den som har skon på sig som bäst vet varskon klämmer. Ett allmänt underlag åstadkoms för utbildningen, och det harlegat till grund för årets budgetproposition i detta avseende. Studieförbundenkan nu således använda en del av pengarna på ett friare sätt. Om slutresultatetav den här försöksverksamheten blir positivt, utesluter jag inte att dettakommer att leda till en ännu friare hantering och att detta även kommer andraorganisationer än studieförbunden till del. 12GUNNAR i (c): Civilministern ger ett referat överremissinstanserna. Men han glömmer väldigt många punkter när det gäller denpositiva inställning man visat från miljöorganisationerna,kvinnoorganisationerna, radioorganisationerna osv. Jag skall inte trötta dennaförsamling med en ytterligare uppräkning.Jag vill bara framhålla att man skulle kunna ta en rad initiativ, att döma avde positiva svaren. Civilministern säger att många förslag inte vargenomförbara. Men en enig riksdag har ju fattat beslut om bidrag tillkvinnoorganisationerna -värre än så är det inte. Jag tycker att uttalade sig väldigt luddigt ifråga om kommunernas ansvar. Det är lätt att så att säga göra fluffigauttalanden. Men det är viktigt att någonting konkret sker från regeringenssida. Jag menar att den nuvarande regeringen i det avseendet visar en väldigtlåg profil. Civilministern talar om öronmärkta pengar. Men det finns också annat att ta fasta på i budgeten. bidrag till arbetarrörelsens fredsforum. Men fredsråd och andrafredsaktiviteter har inte beretts möjligheter att ansöka om pengar. Det ärtydligen den politiska styrningen som civilministern talar sig varm för. Jagtycker dock att det är helt felaktigt att gynna vissa organisationer som kanskestår regeringen nära. Avslutningsvis vill jag säga att jag beklagar attcivilministern är så hård i sina omdömen om förre kommunministern - som, dess värre, sitter med i nuvarande regering. Jag tycker attHans Gustafsson tog fina initiativ när det gäller folkrörelsearbetet. Tack varehonom blev det en folkrörelseenhet. Det innebar ett avstamp för diskussioner påsex till åtta olika arbetsområden. Jag tycker alltså att han gjorde ett braarbete. Även de andra kommunministrarna fullföljde uppgiften på ett fint sätt.Vad jag således skulle vilja se från regeringens sida är ett nytt avstamp ochinte bara allmänna uttalanden. gjorde, som sagt, en fin insatspå detta område. Det är synd att förringa vad han gjorde. Om åtgärder för att stärka folkrörelsernas roll Jag vet inte vad jag har gjort som lett fillatt i är på så dåligt humör och säger att det som görs inomcivildepartementet när det gäller folkrörelsefrågorna skulle vara särskiltdåligt. Inte heller har jag någon vidare framgång när jag talar om de konkretatexterna i budgetpropositionen och om de konkreta direktiven för utredningarsom skall arbeta. Jag hade väntat mig att åtminstone skulle hakunnat erkänna det polifiska faktum, att socialdemokratin och har engemensam grundsyn när det gäUer folkrörelserna. Därvidlag har vare sig dennuvarande regeringen eller tidigare socialdemokratiska regeringar hyst någonannan uppfattning än att vi på olika sätt skall försöka främja folkrörelsernasroll. Jag tycker inte att det finns någon anledning för GunnarBjörk att ta stora ord i sin mun och spela något slags . När GunnarBjörk själv hade möjlighet att arbeta fram förslag och såg på problemafiken, dågick det inte att komma fram fiU en förenkling.