prot · G80996 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi har i vår motion bl.a. gett exempel på hur den sovjetiskarepresentationen ser ut i vad avser antalet befattningshavare. Sovjethar mer än sju gånger så många diplomatiska företrädare i olika uppgifter somSverige har i . Denna obalans, i kombination med allt ihärdigare ryktenatt andra länder skulle missbruka det svenska samhällets öppenhet för atttillgodogöra sig egen otillåten information, har lett till att vi motionärertycker att regeringen bör se över den praxis för det svenska utbytet avdiplomatiska tjänstemän med andra länder som vi har. föreslår avslag på vår motion, där vikrävt en utredning som skulle granska praxis för utbyte av diplomatiskatjänstemän med andra länder. Utan att bestrida de tankegångar vi fört fram imotionen hänvisar utskottet till att man har utnyttjat rätten att förklarapersonal vid en beskickning för icke önskvärd, när det funnits anledning tillingripande. Beträffande , som ger utrymme för det mottagandelandet att begränsa personalstyrkorna från andra länder, påpekas att den imotionen åberopade artikeln i inte stöddes av vid dettillfälle då konventionen antogs. Men denna konvention är mer än ,och har vi andra erfarenheter än vad vi hade då. Det finns en mycket stor uppslutning kring uppfattningenatt vi skall ha ett öppet samhälle, men det gör också att vi är mer sårbara ände länder som har slutna system och där demokratin lyser med sin frånvaro.Uppgifterna om att ökad underrättelseverksamhet riktas mot inte minstkvalificerat forsknings-och tekniskt utvecklingsarbete i den svenska industringör att vi borde se över hela den här frågan. Det behöver inte ensidigt riktasmot något enstaka land. Det är inte heller särskilt originellt om vi skulleöverväga frågan om bestämmelser om vissa bestämda ramar förden utländska representationen skulle kunna vara tillämpliga. Både ochEngland har funnit det rimligt att ha en sådan ordning. Jag tror fortfarande, herr talman, att skulle hagjort klokt i att bifalla motionens yrkande. Jag inser det omöjliga iatt vända ett avslagsyrkande från ett enigt utskott. Vi motionärer troremellertid att diskussionen kommer att fortsätta. Vi är bara förvånade över attutskottet avstår från att diskutera problemet, och utskottets talesman harsmugit förbi motionen med tystnad. summariska rader kring ettbrännande och komplicerat problem torde inte vara det sista som blir sagt idenna fråga. Vissa anslag m. m. inom område Vissa anslag m. m. inom område 110 (vpk): Det är med stigande förvåning jag har lyssnattill dagens debatt. Visst finns det anledning att ånyo ta upp IDB. BengtSilfverstrand har placerat oss i högerburen vid ett upprepat antal tillfällen.Men vilka är det som har hamnat i högerburen? Som tidigarepåpekat följer vi upp de tidigare socialdemokratiska kraven dels vad gälleranslag till fredsorganisationerna, dels vad gäller kritiken mot IDB. BengtSilfverstrand sade att IDB har stor betydelse för låntagarländerna iLafinamerika. Men i vår motion ställde vi frågan: Vilka länder är det som fårlån? Det kan inte utrikesutskottet eller socialdemokraterna vara omedvetna om.Det är som vi påpekat de länder som har betydelse för det multinationellakapitalet. Det är länder, såsom och , som har betydelse förUSA:s reaktionära politik. sade att bidrar bäst genom attdelta. Så lät det, vilket också påpekas av , inte från MatsHellströms sida socialdemokraterna satt i opposition. ville korrigera vår reservation 1, somtar upp motion 1984/85:978 när det gäller hur det svenska blockets representanthar röstat. Vi är väl medvetna om, vilket vi påpekar i motionen, att Sverigevia UD har fått instruktioner om att rösta mot projekt, som är riktade t. ex.mot FDR och FMNL i och som avser . Men om man går igenom denstatistik som jag har har blockets representant hela tidenröstat för och för pengar till och liknande länder. Så sent som träffade jagen representant frånNicaragua, GladisBaez, som berättade just om förhållandena i . Frånsocialdemokraternas sida kan man inte heller vara omedveten om att så sentsom stoppade lån i IDB till . Jag tycker att dettaär kvalificerat hyckleri från socialdemokraternas sida. Jag förstår inte hurderas inställning kan gå ihop med den i övrigt ofta mycket progressiva politikman för när det gäller . Jag förstår inte hur det kan gå ihop medde tidigare uttalanden man gjort om IDB. Jag tycker som sagt att detta ärkvalificerat hyckleri. Som jag sade inledningsvis: Är det några som hamnat ihögerburen så är det socialdemokraterna. Med detanförda vill jag yrka bifall till reservation 1. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 8 (/IDB/) Utskottets hemställan bifölls med283 röster mot 19 för reservation 1 av . Mom. 1(anslaget för mellanfolkligt samarbete, m. Först biträddes reservation 2 av och med 51 röster mot 17 för reservation 3 av . 236 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 4 av . i motsvarande del med 78 röster mot 52 för reservation 2 av StureKorpås och . 175 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 177 röster mot77 för reservation 4 av m. fl. i motsvarande del. 51 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 2(anslagsposten för Information om freds- och nedrustningssträvanden, m. Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 4 av m. fl. i motsvarande del, delsreservation 5 av och , dels reservation 6 av , bifölls medacklamation. Mom. 4 (fördelning av fredslotteriets medel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (Dag Hammarskjöldbiblioteket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avSture och - bifölls med acklamation. Punkt 13 (fusionsforskningssamarbete med EG) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avSture m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 14 § Föredrogs betänkande 1984/85:9 Tilläggsbudget II inom område(prop. 1984/85:101 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 15 § Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. 16 § Anmäldes ochbordlades Förslag 1984/85:24 förvaltningskontorsförslag om anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för /85. 17 §Anmäldes och bordlades 1984/85:2861av m.fl. 1984/85:2862av m.fl. 1984/85:2864av andre vice talman och 1984/85:2865av m.fl. 1984/85:2866av m.fl. 1984/85:2867av m.fl. 1984/85:2868av och 1984/85:2870av m.fl. 1984/85:2872av m.fl. 1984/85:2873av Per m.fl. 1984/85:2874av m.fl. 1984/85:2875av m.fl. 1984/85:2876av m.fl. 1984/85:2877av m.fl. 1984/85:2878av m.fl. Riktlinjerför energipolitiken (prop. 1984/85:120) 18 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1984/85:116av (vpk) till bostadsministern om kostnadshöjande nybyggnader m.m. i samhällsplanering: Denna interpellation berör ettproblem med flera olika sidor- bostadspolitiska, sociala, invandrarpolitiskaosv. Från många industriländer är det känt, att den ekonomiska krisensverkningar drabbat storstäderna som levnadsmiljöer. Denna fråga börjar nu fåaktualitet även i . Detta kommer att i grund påverka situationen i detypiska arbetarförstäderna. Det aktualiserar även frågan om stadsplaneringensinriktning och värderingar. Utgångspunkten är det aktuella läget i stadsdelenRosengård i , men problemen har en generell och principiell räckvidd. är en utpräglad arbetar- och invandrarstadsdelmed 20 000 invånare. Den är ursprungligen en produkt av 1960-talets storastrukturomvandling och bar länge på alla dess typiska sidor: mångfasetteradesociala problem, rotlöshet och brist på identitet, planeringsprovisorier,kulturell och Öknamnet "" täckerväl det borgerligt anständi ga Malmös attityd till det dåtida . Ur denna smältdegel växte en ny social identitet, enarbetar- och invandraridentitet rotad i den egna stadsdelens verklighet ochpräglad av ett klassmässigt och kulturellt medvetande. Detta höjde stadsdelentill en ny stabilitet och ett nytt självförtroende. Den kom också att bli ettexempel på sammansmältning av svensk kultur och invandrarkultur till en högreform av mångnationell gemenskap på en jämlik grund. utsätts denna stabiliserade sociala verklighet förangrepp utifrån. Kommunala intressen och kommersiella krafter förenar sig föratt bryta sönder den. Vissa delar inom stadsdelen - innefattande såväl beboddasom tomma lägenheter - avses bli demonterade. En del av bostadsbeståndet skallomformas till större lägenheter och de nuvarande hyresgästerna skall tvingasflytta ut. En medelklasstadsdel skall skapas inom stadsdelen. Det gamlabostadsbolaget skall därvid skjutas åt sidan till förmån för ett sambolagmellan kommun och . Högstadiet vid stadsdelens egen skola skallläggas ner trots fillräckligt underlag. Avsikten bakom dessa planerade åtgärder är genomskinlig.Rosengårds nya medvetande skall brytas ner. Invandrarkulturen och denmångnationella integrationen skall bekämpas. Omflyttning och befolkningscirkulation skall drivas på.Småborgerliga moment som föräldrakooperativ o. d. skall användas för attförsvaga barns och ungdomars rötter i den egna sociala gemenskapen. Separatismoch uppdelning skall ersätta identitet. Myten om att de svenska barnens kulturär hotad av invandrardominansen skall användas för att försvaga solidariteten. Det finnsemellertid alternativ till en sådan politik: Kommunalt stöd kan ges åt MKB (det gamla kommunalabostadsbolaget) för upprustning och sociala merkostnader i stället för pengarför demontering eller sprängning. Sänkta hyror kan få in delar av bostadskön ilediga lägenheter. Bättre kommunikationer kan göra mer"innerstads-mässig". Kulturhus i stadsdelen kan ge ett försvar åt dendär förankrade och framväxande nya kulturen. Det ovan beskrivna är interpellationens bakgrund. Vad gördå denna situation till en principiell och rikspolitisk fråga? Bostadspolitiken utgår från vissa värderingar och mål.Påtvingad utflyttning, demontering, nedrustning av ett allmännyttigt företag,nybyggnad av fashionablare och dyrare bostäder till förmån för bättre ställdaboendekate-gorier - stämmer detta med bostadspolitikens nuvarande mål? samhällsplanering skall ske efter vissagrundlinjer, nedlagda bl.a. i förarbetena till gällande byggnads- ochplanlagstiftning. Frågan är, ifall en god livsmiljö främjas genom artificiellomflyttning, genom brytande av sociala och kulturella samband samt förändringav en stadsdels grundläggande identitet. Även för invandrarpolitiken har frågan stort intresse.Skall man eftersträva en tillvaro för invandrarna, där de reduceras tillsmärre enklaver, för vilka nostalgiska rester av kultur och medvetande lämnas kvar avassimileringen? Eller skall de tillsammans med det svenska inslaget kunnautveckla en högre, levande och sammangjuten form av social och kulturellgemenskap? Utifrån det anförda vill jag ställa ett antal frågor tillde tre statsråd vars ansvarsområde berörs av de nämnda problemen. Jag villfråga bostadsministern: Är enomfattande demontering och kostnadshöjande nybyggnad försvarlig i ett läge,där hyresnivån redan är hög och antalet småhushåll som behöver bostadbetydande? Är detplaneringspolitiskt riktigt att framtvinga omflyttning av människor i enstadsdel, som lyckats vinna en stabilitet och en socialidentitet? 1984/85:117 av (vpk) till statsrådet om det starka invandrarinslaget i det kommunägda bostadsbeståndet: Denna interpellation berör--- (=interpellation 116)-- denämnda Jag vill frågainvandrarministern: Utgör enligt regeringens mening detstarka invandrarinslaget i en stadsdel som i ett assimileringsproblem,eller utgör det en tillgång i byggandet av en ny kultur på mångnationell grund? 1984/85:118 av (vpk) till civilministern omplaneringen inom storstadsområdena: Dennainterpellation berör problemen. Jag vill fråga civilministern: (=interpellation 116) Är regeringen medveten om denplaneringsproblematik som håller på att utvecklas i storstadsområdena, och vadavser regeringen göra för att visavi kommunerna hävda centralt utarbetadegrundsatser för vad som utgör goda levnadsförhållanden? 19 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:466av () till statsrådet om det aviseradeforskningsprogrammet angående kvinnornas situation på arbetsmarknaden: I regeringens proposition1984/85:130 (s. 19) om kvinnornas villkor på arbetsmarknaden anförs attföredragande statsråd "har givit JÄMFO i uppdrag, att med utgångspunkt från arbetslivscentrumsrapport och i samråd med berörda myndigheter och forskningsorgan utarbeta ettkonkret forskningsprogram angående kvinnornas situation på arbetsmarknaden". Med anledning av att JÄMFO veterligen ännu icke erhållitnågot sådant uppdrag, vill jag fråga statsrådet : När kan JÄMFO väntas få ett sådantuppdrag, och vad kommer detta uppdrag då att faktiskt innehålla? 1984/85:467 av (vpk) tillkommunikationsministern om mätning av samtalsmarkeringar: har kritikriktats mot och dess bemötande av abonnenter som påtalatfelaktigheter. Telefonsamtal som aldrig kommit till stånd har debiterats ochvissa utredningar har hemlighållits. lednings attityd gentemot klagande abonnenter-kunder- har varit "mästrande". Österskärsfallet har visat påfelaktigheter som även andra abonnenter råkat ut för. policy måste vara att - som statligt verk -visa större förståelse och ödmjukhet mot abonnenterna än vad som varitfallet. a. för att man inte skall spela de reaktionära krafter ihänderna som vill privatisera även denna del av samhällets serviceorgan. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till kommunikationsministern: Avser regeringen att granska den uppkomna situationen och vidtaåtgärder för att en liknande situation inte skall återupprepas? 1984/85:468av () till jordbruksministern om torkningen av spannmål: Torkning av spannmål och valifodersker utomlands oftast så att torkluften värms upp genom direkt inblandning avde heta förbränningsgaserna. Vid hetluftstorkning blåses avgaserna från enoljebrännare direkt igenom torkgodset. 1 är sådan hetlufttorkning vanlig när det gällervallfoder. Det finns också tre spannmålstorkar som använder avgaser, varav enför brödsäd. Säden förorenas bl. a. med tungmetaller, svavel ochkolväten, särskilt om inställningen av brännaren inte är optimerad.Livsmedelsverket undersöker metoderna. Enligt min mening är det ytterst olämpligt att med beråttmod använda sådana metoder som förorenar födan för människor och djur. Med anledning av det anförda vill jag tilljordbruksministern ställa följande fråga: Vad ämnar jordbruksministern göraför att förhindra att föda och foder utsätts för giftiga avgaser undertorkningsprocessen i och att sådana produkter importeras? Nr 96 20 § Kammaren åtskildes . Förteckning över talare 1984/85:96 (Siffrorna avser sida i protokollet) Tredje vice talmännen 55,61, 74, 77, 84 , () 54 , () 61, 67,69 Björzén, () 74, 76,77, 78, 80, 81 , () 13, 31, 38 Eirefelt, ()47, 51 , () 52, 54 , () 63,67, 70, 75 , () 111,113, 114 , () 56,58, 59, 60 Hallenius, () 71,72, 73 , () 79, 80,81, 83, 86, 89, 92 , , statsråd3, 29, 35, 41, 50, 51 , (vpk) 116 , Per (vpk) 53 , () 18,33, 39 , () 114 Jonäng, () 99,106, 109 Josefson, Sfig (c) 78, 80,81 Komstedt, () 82, 83 Körlof, () 93 , Bo (m) 84, 87,90, 92 , () 21, 33,40 , () 71 , () 75, 77 , () 94, 96 , () 55, 58,59, 60 , ()85, 88, 91 , () 44 Poromaa, () 72, 73 Silfverstrand, ()102, 108, 110, 113, 114 , (vpk) 25,34, 40 , () 65, 68,70 , (vpk)100, 107, 110 Tammenoksa, () 95 Virgin, () 97, 106,109 minab/gotab 1985 82543