prot · G809114 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är därför viktigtatt den enskilde stimuleras till att spara i aktier. En förutsättning för dettaär en rimlig och rättvis aktiebeskattning. Anställdasförvärv av aktier är en viktig del i aktiesparandet. Delägande i det egnaföretaget är positivt. Den utveckling som ägt mm , därenskilt ägande av aktier minskar och en allt större andel ägs av institutioner,anser jag felaktig. Aktiemarknaden som utgör en så viktig del av vårtekonomiska system skall ha en bred förankring hos den stora allmänheten. Vihade här en positiv utveckling under Fälldinregeringarnas tid. Tyvärr har denutvecklingen nu brutits. Bolag, investmentbolag, stiftelser och aktiefonder haren lindrigare beskattning än privata hushåll. Arvsbeskattningensorimliga effekter har vi sett i några aktuella fall. Dödsbon har försatts ikonkurs för att klara arvsskatten. Detta är helt orimliga regler. Realisationsvinstbeskattningen,m. Realisationsvinstbeskattningen, m. m. Dethär är några exempel som visar hur nödvändigt det är med en översyn avaktievinstbeskattningen, som vi kräver i reservation nr 7, Kapitalvinstkommitténsutredningsuppdrag i fråga om aktievinster begränsar sig i huvudsak till attförenkla reglerna. Det är en angelägen åtgärd, men det räcker inte med detta.Det behövs en allsidig översyn av de gmndläggande förutsättningarna förbeskattningen. Jag yrkarbifall till reservationerna 3, 6 och 7. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandhngar. AnL 166 KARINAHRLAND (fp): Jag yrkar bifalltill reservationerna 3, 6 och 7. Jag kan åberopa vad de tidigare talarna sagtom reservationerna 3 och 6 och skall tala något om reservation 7, Utskottsmajoritetenskriver bl, a, "att bred enighet råder om angelägenheten av att på olikasätt främja företagens möjligheter att anskaffa riskkapital och att ett brettintresse för aktiesparande är positivt". Ett sådant påstående kan vi frånfolkpartiets sida skriva under, men vi drar tydligen andra slutsatser änmajoriteten. Den enda logiska slutsatsen måste vara att när man vill uppmuntraaktieägande skall man se till, att aktieinnehav eller försäljning av aktierinte beskattas hårdare än andra kapitaltillgångar eller inkomster. är detinte så. Föratt illustrera hur orimligt och ojämlikt realisationsvinstbeskattningenfungerar när det gäller försäljning av aktier jämfört med fastighet ellerbostadsrätt har jag i en motion, nr 478, dragit fram ett mycket enkelträkneexempel. Jag utgår från att alla ledamöter i skatteutskottet har läst motionen,även om det nästan inte verkar så ibland, och jag skall därför avstå från attläsa upp hela historien. Men låt mig i stället vända på den något. Omjag gick runt här i huset eller i staden och frågade dem jag mötte: Vad har , . för gemensam nämnare? tror jag inte någonskulle ge mig det sökta svaret, som nämligen är att om man säljer ellerrealiserar en kapitalvara och får . betalt för den, beräknasrealisationsvinsten bli antingen 57 000 eller 500 eller , beroende påvad man har sålt. Alla som inte är så insatta i vårt skattesystem somutskottets ledamöter skulle säkert tro att jag försökte komma med ett försenataprilskämt, men det är tyvärr inte så. Det är tvärtom så, att beräkningen avrealisationsvinster beror inte på den verkliga vinsten utan på tillgångens art.Vid försäljning av aktier för . blir realisationsvinsten ,som man får betala skatt för. Om man säljer ett hus för samma summa blirvinsten ,, och säljer man en bostadsrätt blir vinsten fr. o. m. . Detfinns många absurditeter i vår skattelagstiftning. Vi är alla skyldiga till endel av dem. Konkurrensen om vad som är mest oförklarligt är hård. Jag skullevilja hävda att olikheten när det gäller beräkningen av realisationsvinstenvid försäljning av aktier och bostäder hör till det mest absurda. därför jag har motioneratom en översyn av realisationsvinstbeskattningen. Jag tycker, herr talman, attdet är rent obegripligt att utskottsmajoriteten tycks blunda för verkligheten.Det är desto underligare som utskottet normalt brukar vara ense om attbeskattningsreglerna skall vara neutrala, AnL167 (vpk): I de motioner från vpk som behandlas har vi föreslagit skärpningarav realisationsvinstbeskattningen. Det gäller i det här fallet både vidförsäljning av fastigheter och vid försäljning av aktier. Dessutom föreslår vii en motion att omsättningsskatten på aktier höjs från , Innanjag går in på sakfrågorna måste jag dock beröra hemställan iutskottsbetänkandet. Under mom, 4 behandlas omsättningsskatten på aktier. Demotioner som där tas upp har alla moderater som motionärer, som vill slopaomsättningsskatten. Här borde rimligtvis också, herr talman, vårt yrkande omatt höja omsättningsskatten ha funnits med. Det är fråga om motion 2387 yrkande2 som finns med både i reciten och i utskottets motivering. Jag utgår från attkammarkansliet ombesörjer att detta rättas till under debattens gång. Annarshamnar faktiskt i en situation där den behandlar argumenten men inteyrkandet. Aktiespekulationen, eller som vissa föredrar att kalla det,aktiesparandet, är omfattande i vårt land. Omsättningen på aktiebörsen uppgårju till omkring 80 000 milj, kr. För bara sedanvar motsvarande omsättning 1 900 miljoner. Alltså på mindre än en femårsperiodhar omsättningen gått upp med drygt 4 . Det är i och för sig en onormaluppgång, men utmärkande är ju att omsättningen stannat kvar vid detta onormalthöga läge, trots att främst de borgerliga partierna ondgjorde sig överinförandet av omsättningsskatten . har tydligen de bådaborgerliga mittenbröderna insett, i varje fall till en del, den storaorättvisan i att omsättningen på börsen var helt skattefri. Situationen har nui viss mån om än mycket knappt förändrats. Frånvpk:s sida har vi under en rad av år krävt införandet av just den här typen avbeskattning. Vi har gjort detta från flera olika utgångspunkter, dels därföratt vi ansåg att denna typ av verksamhet borde beskattas, dels ur renrättvisesynpunkt. Det är framför allt ett rättvisekrav, menar vi, från alla demänniskor som inte har större inkomster än att de måste konsumera huvudpartenav inkomsten och därmed också erlägga mervärdeskatt till skillnad från dem somhar inkomster som de inte behöver konsumera helt utan även kan utnyttjainkomsterna till att spekulera i aktier, fastigheter och liknande. Det ärdessutom från oss kommunister ett absolut krav att spekulation, oavsett om detgäller spekulation i aktier eller någon annan typ av spekulation, skallbeskattas hårt, i högre grad än i fråga om inkomster av. produktiv verksamhet,exempelvis arbete. Det är förvisso, även i , ett typiskt drag inomkapitalismen att man beskattar arbete hårdare än kapitalspekulation. Vihar föreslagit att omsättningsskatten på aktier skall fördubblas, från 1till men det innebär inte att vi för framtiden nöjer oss med denna nivå Realisationsvinstbeskattningen,m. Realisationsvinstbeskattningen,m. Vi anseratt den bör vara väsentligt högre, Idet här sammanhanget vill vi även ta upp förslag om skärpning avreavinstbeskattningen av bl, a, aktier. Det förhållandet att ett innehav avaktier varat medför att beskattningen vid en försäljning endastdrabbar en mindre del av reavinsten kan från vår sida inte accepteras. Vi harföreslagit skärpningar, som innebär att av reavinsten skall tas upp tillbeskattning. På så sätt skulle mer än maximalt av reavinsten, som ärgällande, tillkomma det allmänna i form av beskattning. Despekulationsvinster som uppkommer genom aktier har ju i sig inte någon grund iproduktiv verksamhet, utan är mera uttryck för just spekulation. Därför finnsdet ytterligare motiv för en hårdare beskattning. Vianför också i vår motion 471 att reavinstbeskattningen bör skärpas när detgäller fastigheter. Här har utan tvivel stora reavinster endast drabbats avrelativt hten beskattning. Stora s,k, övervinster görs och har gjorts påfastigheter under en rad år, främst som de borgerligapartierna haft makten i . Inte en ansats från de regeringarnaatt stävja detta med en skärpning av reavinstbeskattningen! Därförvar det oväntat, men självfallet bra, när man fick höra en moderati en bostadsdebatt säga att det rätta är att ha en reavinstbeskattning som göratt det allmänna tar in skatt på övervinster. Det var som sagt oväntat, men detvar bra att det kom. Jag vill yrka bifall till vpk-motionerna. Jag utgår också från att detges tillfälle att ta ställning till våra krav på höjd aktieomsättningsskatt. AnL 168 EGONJACOBSSON (s): Betänkande 45från skatteutskottet behandlar ett antal motioner, de flesta lämnade avborgerliga ledamöter. Gemensamt för dessa motioner är att man vill minska ellerta bort ohka skatter, medan de två kommunistiska motionerna kräver skärpningar.I de borgerliga motionerna framförs krav på lindring av beskattningen i sambandmed försäljning av fastigheter, bostadsrätter och aktier, ett återinförande avskattereduktionen för aktieutdelningar och en översyn avaktievinstbeskattningen - naturligtvis i syfte att lindra beskattningen. Utskottetavstyrker samtliga motioner, och det har föranlett de borgerliga ledamöterna iutskottet att foga 7 reservationer till betänkandet, som har kommenterats avBo Lundgren, och . Jag skall, herr talman,återkomma till reservationerna, men först kanske jag bör göra ett par merallmänna reflexioner kring dem. Fördet första kan man säga att även vad gäller de områden av skattepolitiken somvi just nu behandlar kan man urskilja betydande oenighet mellan de tre borgerligapartierna. Exempelvis är ensamma om att vilja ta bortomsättningsskatten på aktier och förändra reglerna vad avser fastighetsvinster.Centerpartiet och anför i sitt särskilda yttrande att detstatsfinansiella läget inte möjliggör ett borttagande av omsättningsskatteneller andra lättnader i aktiebeskattningen. Om manföretar en genomgång av olika betänkanden från skatteutskottet, så finnerman ofta skilda uppfattningar från de borgerliga partierna. Om en borgerligregering på nytt skulle få chansen, skulle den med stor sannolikhet även dennagång stupa på skattepolitiken. får man hoppas att nationen förskonas fråndetta oblida öde. Fördet andra upplever vårt land, inte minst på gmnd av de sex borgerliga åren, ettstatsfinansiellt rekonstruktionsarbete. Detta har inneburit uppoffringar försvenska folket. Att i ett sådant läge, där fortfarande så mycket återstår iarbetet med återuppbyggnaden av den svenska ekonomin, framlägga förslag iriksdagen om borttagande av omsättningsskatten på aktier, skattelindringar vidfastighetsförsäljning och återinförande av skattereduktionen föraktieutdelningar ter sig väl magstarkt. Men det visar med all önskvärdtydlighet vilka samhällsgmpper som de borgerliga, i första hand ,företräder. Förnågon vecka sedan behandlade vi i skatteavdraget förfackföreningsavgifter. Det är ett avdrag som en vanlig löntagare kantillgodogöra sig. Då agerade de borgerliga för ett slopande av skatteavdraget.I dag står de här och förespråkar skattelättnader för aktieägare. Men på sittsätt är det bra att så oförblommerat redovisar sin politik. Då vetju svenska folket vad som skulle hända efter valet , om olyckan skullevara framme. Sånågra korta kommentarer beträffande reservationerna, I reservation 1 som gällerfastighetsvinster hävdar moderatema att det blir svårt för den enskilde attförstå reglerna och använder detta såsom argument för ett avskaffande avdesamma för att därmed mildra beskattningen. Får jag då påminna omatt när rätten till indexuppräkning begränsades 1980 rådde politisk enighet omatt beskattningsreglerna borde skärpas. tvingades moderatemaatt ta ett visst ansvar, eftersom de ingick i den borgerligariksdagsmajoriteten. Reservation2 gäller egendomslivräntor. Där anser att det finns risk förinlåsningseffekter, eftersom övergångsbestämmelserna skulle vara oklara. Utskottethar precis motsatt uppfattning och menar att det med de gamla reglerna faktisktfanns större risk för inlåsningseffekter. Reservation3 handlar om försäljning av bostadsrätt. Här anser reservanterna attskattereglerna skall utformas på samma sätt som för småhus. När dessabeskattningsregler utformades framhöll utskottet vikten av att reglerna blevneutrala. Det upprepar vi nu på nytt i betänkande 45, s. 10, tredje stycket.Jag avstår från att citera och hänvisar till vad utskottet anför i sitt betänkande. Detväsentliga, herr talman, är inte om reglerna är identiskt utformade utan att dei allt väsentligt ger samma skatteutfall. Om man klarar detta och -samtidigtkan förenkla för de skattskyldiga skall man naturligtvis välja den väg somutskottet har valt. Dessutom förutsätter utskottet att regeringen noga följertillämpningen och tar de initiativ som eventuellt kan visa sig erforderliga. Reservationerna4-6 har jag redan inledningsvis kommenterat. Att minska skatteinkomsterna pådet sätt som föreslår är inte bara Realisationsvinstbeskattningen,m. orättfärdigt utan även utmanandemot andra grupper i samhället. Det är inte människor som handlar med aktier somär de mest utsatta gmppema i dagens samhälle. Därför skall också de vara medoch bidra till det ekonomiska åtemppbyggnadsarbetet. Slurtigen,herr talman, vill jag rikta mig till , Det är möjligt att någonmotion inte har blivit riktigt avstyrkt. Jag tänker på motion 2387. TommyFranzén hänvisar till mom. 4 i utskottets hemställan. Men mom. 8 handlar om enöversyn av aktievinstbeskattningen. I detta moment avstyrks följdriktigt motion2387. Det tolkar jag som att motionen är vederbörligen avstyrkt på det sätt somskall ske. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påsamthga reservationer. AnL 169 BO (): försökte göra ett nummer av den skillnad som naturligenfinns mellan tre partier när det gäller den exakta utformningen avskatteregler. Det som han glömde att nämna - och inte vill nämna - är att det ide flesta frågor som rör beskattningsregler finns en betydande enighet mellande borgerliga partierna. Vi vill inte höja skattetrycket, utan tvärtom försökagöra förändringar som leder till förbättringar för de enskilda medborgarna. Socialdemokraternavill gå åt ett helt annat håll. De vill fortsätta att skärpa skattetrycket, ienUghet med den politik som fördes fram till regimskiftet 1976 och som sedanhar fullföljts , Dessa skattehöjningar drabbar de vanligamänniskorna, dem som har inkomster där den stora skattebasen i landet finns. Detär ganska häpnadsväckande att talar om att regeringen nu ärinne i ett s, k. statsfinansiellt rekonstmktionsarbete. Den socialdemokratiskaregeringen har ökat statsskulden mer än vad som skedde under perioden1976-1982. Om det är ett rekonstmktionsarbete, hoppas jag attsocialdemokraterna åtminstone försöker använda orden på ett annat sätt. Socialdemokraternahar mer än 75 gånger genomfört en skattehöjning. Man har höjt skatterna med 30000 milj, kr,, vilket innebär . per hushåll, och man har fortsatt attår för år öka statsskulden. Trots detta talar nu om ettstatsfinansiellt rekonstmktionsarbete. Det är ett häpnadsväckande uttalande. Närdet gäller den skatteteknik som det här rör sig om för enskilda människor villjag fråga : Är det rimligt att man vid försäljning avbostadsrätter kan få beskatta nominella vinster? Är det rimligt, EgonJacobsson, att det inte finns uppskovsregler som gör att människor på ettvettigt sätt kan flytta från en ort till en annan eller från en upplåtelseformtill en annan? Ärdet, när det gäller aktiebeskattningen, inte rimligt att vi försöker stimuleraenskilda människor att bli delägare i det svenska näringslivet, att vi försökerfå ett riskvilligt kapital som bygger upp produktiv sysselsättning i Sverigeoch dessutom ökar skattebasen genom att vi får en större nationalin- Det nisocialdemokrater sysslar med är snarare att försöka krympa skattebasen. AnL170 (): Jag noterar att inte på något sätt berörde vikten av attvi kan bibehålla och öka det produktiva sparandet. Jag hänvisade till attutvecklingen har varit att det improduktiva sparandethar ökat. Med hänsyn till de stora anspråk som vi har på kapitalmarknaden, inteminst från statens sida, är det helt nödvändigt att det produktiva sparandetstimuleras och icke missgynnas. I det sparandet är aktiesparandet en viktigdel, framför allt i hushållens sparande. Bara Aktiespararna har ju inemot 100000 medlemmar. Det visar hur stort intresset är. Det gäller att man dåutnyttjar de möjligheter till ett produktivt sparande som finns och attskattereglerna inte missgynnar ett sådant sparande. Närdet gäller bostadsrätterna säger att skatteutfallet skall blidetsamma, men det är det som det inte blir med den nuvarande lagstiftningen. vill framställa budgetalternativ som orealistiskt. Låt migdå bara påpeka för att budgetalternativ innebär ettbudgetunderskott som är 10 miljarder lägre än regeringens. Detta visar att vihar tagit allvarligt på frågan att bringa ned budgetunderskottet, vilket tyvärrinte socialdemokraterna har gjort . Realisationsvinstbeskattningen,m. AnL 171 (): halva sin tid till att tala om oenighet mellan tre borgerliga partier.Jag vill påpeka att det inte är så konstigt om tre olika partier i vissa frågorhar olika åsikter. Det är tvärtom mycket naturligt-det är därför vi är trepartier. Mendet väsentliga är att vi i de stora skattefrågorna är helt beredda att tala osssamman efter valet och att vi är övertygade om att vi skall kunna göradet. Fårjag dessutom påpeka för att det, såvitt jag vet, råder storoenighet också hos socialdemokraterna när det gäller skattepolitiken. Jag hördei kväll i TV finansministern förklara hur svårt han hade det i sitt eget partioch med LO när han ville sänka marginalskatterna. Det tycks förekomma en vissoenighet även bland socialdemokraterna - det är rättare sagt allmänt bekant, sade, apropå realisationsvinster ochneutrala regler, att det väsentliga är att det blir samma skatteutfall när mangör en försäljning. Det håller jag med om, och det är precis detta som jag imin motion har visat att det inte blir. Det är därför som jag vill ha enöversyn av realisationsvinstbeskattningen. Skatteutfallet är inte oberoende avvad man har sålt. AnL 172 (vpk): Mot bakgrund av att vi har haft en särskild diskussion om den Realisationsvinstbeskattningen, m. m. formella behandlingen av motionsyrkandet kanske jag inteuppfattade allt vad sade. Jag uppfattade inte att hade något försvar gentemot att inte höja aktieomsättningsskatten.Jag vet också att det inom det socialdemokratiska partiet finns ett visstintresse för att en sådan höjning skall komma till stånd, och jag utgår ifrånatt den utvärdering som rimligen borde vara i det närmaste klar av hur 1984 årsaktieomsättningsskatt har utfallit, kommer att ge vid handen att det finns skäloch utrymme för att vid senare tillfälle återkomma till en höjning av omsättningsskatten, Beträffande den formella frågan har det med utgångspunkt imitt påpekande varit litet diskussion med kammarkansliet och utskottets kanslichef.Man säger att det enda riktiga vore att motionen behandlades under mom. 4, menatt det för en sådan ändring erfordras en återremiss av ärendet. Medutgångspunkt i att jag vet att vi har ett ganska digert program både iskatteutskottet och i kammaren framöver, kommer jag att avstå frånatt yrka på den formellt riktiga behandlingen. Jag nöjer mig med att motionentas upp under mom, 8, AnL173 (): Det verkar som om det viktigaste för är attfå motionen riktigt avslagen, och jag tror nog att vi skall klara av det. Sedan vill jag till och säga:Båda två försöker tona ner de skillnader som de facto finns när det gälleruppträdandet inom skattepohtiken. Man säger att det råder en betydande enighet,men det är ju inte alls så, ! Går man igenom skatteutskottetsbetänkanden finner man betydande oenighet. säger att det finns enighet om att inte viljahöja skattetrycket. Det stämmer - när ni är i opposition. Men iregeringsställning höjde ni skattetrycket från till avbruttonationalprodukten. Detta är den moderata skattepolitiken. årsval lovade ni att sänka ett tjugotal skatter. års val - då ni hadegått i opposition - skulle ni sänka skatterna. års val skulle nisänka skatterna. är ni också i opposifion, och skall ni sänka skatterna.Men 1977/78, när var ekonomiminister, och 1980/81, då ni hade detdirekta ansvariet, höjdes 74 skatter. Jag har dem förtecknade, , mentiden medger inte att jag nu läser in dem till kammarens protokoll. Det varemellertid inget dåligt antal höjningar ni åstadkom när ni hade det politiskaansvaret. När ni satt utanför regeringen och drev oppositionspolitik samtidigtsom ni stödde de två andra borgerliga partierna, var ni också med och röstadebåde för nya skatter och för höjningar av redan införda skatter. När det gäller uppskovsreglerna, , har vi enkommitté som arbetar. Det känner väl till. Den kommer att lämnasitt betänkande om någon månad. Utskottsmajoriteten tycker därför att det ärrimligt - vilket också är praxis - att man avvaktar tills kommittén kommer medsitt förslag. Jag villtill säga att vi visst skall öka det produktiva Det är baradet att vi har olika uppfattning om metoderna för hur Nr 114 Realisationsvinstbeskattningen, m. m. vi skall göra det. Närdet gäller budgetalternativet skall jag inte göra några kommentarer, då riskenannars är att vi kommer in i en ny och kanske vidgad diskussion. Det tycker jagskulle vara onödigt. Till skall jag inte säga något mer.Jag tycker att vi skall skona hennes hals. AnL 174 BO (): Den allniänna skattedebatt som inledde borde kanske haägt rum , med tanke på kammarens arbetschema. Kommentarenmåste ändå göras att när använder siffror gör han det på ettsätt som ger en felaktig.beskrivning av verkligheten. Vid jämförelsen avskattetrycket 1976 med skattetrycket 1982 glömmer han att man 1976 - under dendåvarande finansministern - hade föreslagit och i fått igenom ettantal skattehöjningar som fick effekt . Skattetrycket var isjälva verket, när det gäller de borgerhga besluten, oförändrat under perioden.Samtidigt hade skattetrycket på den kommunala sidan stigit, men skattetrycketpå den statliga sidan minskade alltså . Inflationsskyddav skatteskalan infördes, vilket gjorde att man inte fick automatiskaskattehöjningar till följd av inflationen. Detta har regeringen föreslagitskall avskaffas helt. Marginalskatterna sänktes, om än inte i tillräckligomfattning. Den allmänna arbetsgivaravgiften slopades, och man vidtog fleraandra skattesänkningar. Totalt sett minskade alltså det statliga skattetrycketunder den här perioden, och det vet naturligtvis mycket väl. Detsom sedan har skett är en konsekvent genomförd höjning av skattetrycket för deenskilda människorna och för hushållen. Det är främst hushållen som drabbats avde skattehöjningar som socialdemokraterna har genomfört. Det är därför vi harfått ungefär 200 000 fler socialbidragstagare i sedansocialdemokraterna tog makten . Närdet gäller sakfrågorna kvarstår fortfarande denna viktiga fråga till EgonJacobsson: Är det rimligt att man beskattar bara nominella vinster -och är detåandra sidan inte rimligt att man får uppskov för att kunna övergå från enupplåtelseform till en annan på annan ort, när man exempelvis tvingas bytaarbete? Att den kommitté som är ledamot av skall lägga fram ettförslag om en månad hindrar inte att uttrycker en egen mening ifrågan. Slutligen,herr talman, vill jag fråga om det inte är rimligt att man ger de enskildamänniskorna större möjlighet att bli delägare i det svenska näringslivet. Jagär medveten om att en socialistisk politik innebär att man hellre vill attfackföreningsfonder och stora institutioner skall äga näringslivet. Vi tyckeratt man skall stimulera det enskilda aktieägandet. Är det fel, ? Realisationsvinstbeskattningen,m. AnL175 (): Metoderna skiljer, säger . Jag har efterlyst någrasynpunkter från just beträffande det produktiva sparandet. Jagkonstaterade att ingenting har skett, utan vad socialdemokraterna har genomfört är i stället åtgärder som har missgynnat just detproduktiva sparandet, framför allt hushållssparandet i aktier. Detinstitutionella sparandet har i stället ökat, och det innebär att det är enmindre del som går ut till allmänheten.