prot · G809160 · 1984-12-31 00:00:00 — Hur skall vi kunna tro på detta, när vi först får höra att detär fördelningspolitiskt omöjligt med ett inflationsskydd och sedan heltplötsligt får höra atl ni återgår till den ursprungliga linjen? Finansministernmåste väl ändå bestämma sig för någon av dessa linjer, som tyvärr äroförenliga, Slufligen mycket kort: Del är inte så att vi genom aftsuga nej till schablonavdraget på , har omöjliggjort den här reformen eller starkt 89 Förenklad självdeklaration, m. m. begränsatdet antal som kommer atf omfattas av den. Om man följer folkpartiefs förslagkommer lika många aff omfattas av reformen. Vi har valt en linje som betyderatt vi infe behöver försämra marginalskaftereformen ytterligare, Jag har bara en reflexion aft göra. Om den nugenomförda skattereformen är så misslyckad och så urusel, varför inte dåöverlåta hela ansvaret för denna reform fill oss socialdemokrater! Varför bliså upprörd, när jag säger aff def var vi som genomförde den? Resultatet vartydligen inte sämre än aff ni så här på upploppet vill säga att ni ändå var medoch . Jag tolkar def som aft man åtminstone kommer aft taavstånd från de värsta överdrifterna i den borgerliga propagandan om densocialdemokratiska skattepolitiken, t, ex, att vi våldsamt skulle ha höjtskattetrycket och att vi våldsamt skulle ha höjt marginalskatterna, närsanningen är motsatsen. Talmannen anmälde aff anhållit att tillprotokollet få antecknat atf han infe ägde rätt till ytterligare replik. 64RUNE (): väckte och jag en mofion, där def togs upp ett litet specialproblem. Vi menar nämligen att det avgörande för om en lag skallrespekteras av allmänheten är atf den uppfattas som rättvis och förankrad i detallmänna rättsmedvetandet, vilket innebär aff man måste anpassa lagsfiftningentill det instinktiva rättsmedvetandet, även om detta ibland skulle innebära enviss jämkning, sett strikt juridiskt. Självfallet finns def ingen pricipiell skillnad mellankontrolluppgifter på bankräntor och på kontrolluppgifter på löneinkomster ochaktieutdelningar, som tillbaka har lämnats tilltaxeringsmyndigheterna. Det negativa mottagande som förslaget omkontrolluppgifter på kapitalinkomster har mött i massmedia bottnar sannolikt ien icke ovanlig åsikt, nämligen den att skaft på pengar som redan harbeskattats en gång som inkomst är orättvis. Politikerna känner förmodligen intefill hur utbredd den här uppfattningen egentligen är. Vissa skattskyldiga värre tagit saken i egna händer och låfit bli att redovisa bankmedlen ideklarationen. Jag har under arbetat som faxeringsnämndsordförandeoch har vid många fillfällen mötts av sådana här reaktioner från allmänheten.Samtidigt har jag noterat hur relativt hårt samhället slär fill mot dem somertappas med atf infe ha redovisat sina bankmedel. Många banksparare tycker aftdet är särskilt orättvist att verkligt förmögna personer kan ha storaförmögenheter i form av t, ex, värdefulla konstföremål och smycken utan aftdrabbas av någon förmögenhetsskaft. Många pensionärer skaffade sig sina hus under 1930- eller1940-falef med hjälp av stora egna arbetsinsatser och med ekonomiskauppoffringar. kostadeinfe på sig några semestrar utan allt satsades på def egna hemmet för attdärmed skapa en god och trivsam bostad åt sig själv och sin familj. Samtidigtsökte man också alltid ha en sparad slant på banken för aff snabbt kunna klarauppkommande behov av reparationer, utbyten av inventarier m, m, i def egnahemmet. Detta är ju något som hyresgästerna infe behöver bekymra sig om, när deväl har betalat sin hyra. På grund av den kraftiga inflation som har rått under desenaste 20-25 åren finner nu många av dessa villaägare aft de på papperet harblivit så förmögna att de skall betala förmögenhetsskaft, något som de starktreagerar emot, eftersom de menar sig inte "kunna äta sina hus" ellersälja dem bara för aff betala sin skaft. Sitt lilla sparkapital anser de sigbehöva för atf klara allt oftare uppkommande reparafionsbehov på sina nu ganskaålderstigna hus. Jag vill understryka, atf även om jag har en vissförståelse för aft vissa småsparare underlåter atf redovisa sinförmögenhet och sina kapitalinkomster på ett korrekt sätt, kan detta inteaccepteras av samhället, eftersom förfarandet innebär en orättvisa deskattskyldiga emellan. Hur skall man då förändra def allmänna rättsmedvetandet?Vi menar aff def i första hand kan ske genom att man förbättrar villkoren förbankspararna. Alltför länge har grundavdraget, trots en kraftig inflation,legat sfilla. Man har bara gynnat nysparande i vissa speciella former, någotsom bl, a, missgynnat pensionärerna, som erfarenhetsmässigt huvudsakligen harsina sparmedel på bank. Jag noterar därför med tillfredsställelse aff regeringennu föreslår en relativt kraffig uppräkning av def grundavdrag som görs vidränteinkomster m,m. Men, enligt vår åsikt, borde redan nu hosregeringen begära förslag fill nya regler, anpassade fill inflationsutveckling,diskonto m, m, när det gäller beskattning av kapitalinkomster och förmögenheter. Men även om vi med sådana här åtgärder skulle kunna ökaallmänhetens förståelse för aff en korrekt redovisning skall lämnas ideklarationen också beträffande sparmedel, löser infe det här problemet för demsom med mer eller mindre dåligt samvete underlåtit att göra detta. Ominfe några övergångsregler skapas, är risken stor atf många av dessa människor-inför hotet aff bli avslöjade genom kontrolluppgifter från sina resp, banker -tar ut sina sparmedel års utgång för aft sedan förvara dem ibankfack, eller på något annat gömställe. Ur alla synpunkter vore detolyckligt. Då vore det avsevärt bättre, om samhället kunde acceptera "enmager förlikning"! Def är också vad vi har föreslagit. Som jag redan har antytt drabbas den som ertappas med attinfe ha lämnat en korrekt redovisning beträffande inkomster och förmögenhetganska hårt genom de reglersom gäller för eftertaxering, skattetillägg etc.Även den som självmant börjar lämna korrekta uppgifter fr. o. m. ett visstinkomstår kan drabbas ganska hårt genom eftertaxering för de fem föregåendetaxeringsåren. Den i propositionen föreslagna ökade uppgiftsskyldigheten skallju tillämpas fr. o. m. . Men för innevarande inkomstår, dvs.för 1985, gäller fortfarande hittillsvarande regler. Samhället har alltsåett perfekt och unikt tillfälle att visa generositet som riskernaminskas för att ytterligare kapitaltillgångar blir "svarta". Förenklad självdeklaration, m. m. Förenklad självdeklaration, m. m. Inte minst väsentligt i dessasammanhang är ju att bankmedlen i princip fungerar som rörelsekapital isamhället - vilket är nödvändigt för att skapa sysselsättning,"Svarta" pengar i bankfack och madrasser är däremot som regelimproduktiva- i den mån de inte används för konsumtion,.något som urinflationssynpunkt infe heller är önskvärt. Vi har alltså föreslagit aft regeringen vidtaråtgärder som leder till atf de som har underlåtit att korrekt redovisasina inkomster och tillgångar i förvärvskällan kapital nu får en sfimulans afflätta sitt samvete och aft redan vid deklarationstillfällef januari-mars 1986deklarera korrekt. För atf en sådan aktion skall bli framgångsrik krävs, utöveren effektiv information, aft beslutar om något slags moratorium närdet gäller utnyttjande av bl, a, taxeringslagens §§ 114-116, bestämmelseromeftertaxering i fråga om här aktuella kapitalinkomster och förmögenhet underinkomståren 1980-1984, Givetvis bör eft sådant moratorium bara gälla dem somfrivilligt rätfar sina uppgifter i här aktuella avseenden, när de lämnar in sindeklaration , Skatfeutskoltefhar på s, 66 i betänkande 60 mycket lakoniskt konstaterat: "Motionen synes bygga på förutsättningen atfskattskyldiga allmänt skulle ha underlåtit att lämna uppgifter om sinakapitalinkomster och förmögenhetstillgodohavanden i deklarafionen. Oavsett hur härmed förhåller sig är enligt utskottetsmening åtgärder av den art motionärerna avser olämpliga. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionen," Ja, det är naturligtvis lätt atf säga så, om man bara farhänsyn fill juridiska fakta. Jag menar att utskottet här har missat en unikchans atf åstadkomma en "mager förlikning" i stället för aff få fetaprocesser på halsen. Jag är övertygad om aff detta betraktelsesätt kommer atfleda till vad följande ordspråk talar om: Snålheten bedrar visheten. Mångakommer aft placera sina pengar utom räckhåll för taxeringsmyndigheterna, helt ionödan och lill men för samhällsekonomin och berörda personer, med tanke päderas samvete - om de nu har något samvete. Jag hemställer om bifall till yrkande nr 2 i vår mofion 3170. Jag fårmeddela aft anslag om kvällsplenum nu har uppsatts. 66STEN i (m): Jag skall här säga några ord om motion 335,som jag skrev under den allmänna motionstiden. Mofionen handlar om beskattningav prosfifuerades inkomster och de negativa sociala konsekvenser nuvarandesituation får. Eftersom ett enigt utskott har avstyrkt motionen anser jag inteatt det är lönt aff yrka bifall till densamma. fillbaka har inkomster av prostitution intebeskattats. Skälen till detta förhållande har antagligen främst varit praktiska- man har väl ansett att det skulle innebära större skada än nytta. 1982förändrades emellerfid denna situation. randeprostitutionsverksamhef som rörelse, och den som utövar denna Nr 160 verksamhet skall betala skatt på inkomsterna härifrån. Dennanya situafion, herr falman, har inneburit aff taxeringsmyndigheter- : \RS na harkunnat ta itu med en tidigare förbisedd skatfekälla. m. m. .särskiltur social synpunkt, som uppstått är uppenbara och har i praktiken Förenkladomedelbart gjort sig gällande. Jag inbillar mig att en prostituerad intesjälvdeklaration, uppfattar sig som företagare med skyldighet att bl. a. föraböcker över varje affärstransaktion med upptagande av inkomster och utgifter iverksamheten. Därmed saknas underlag för en korrekt taxering. Om man vill varalitet elak kan man påstå aft som staten med olika medel bekämparprostitutionen vill den göra sig inkomster på den verksamhet som förekommer. Jag är helt säker på atl den som prostituerar sig gördelta oberoende om eventuella inkomster är skattepliktiga eller ej. Däremot kandet med bestämdhet påstås atl möjligheten är stor aft beskattning av dessainkomster innebär atl en prostituerad blir fast cementerad i de förnedringensträsk som denna verksamhet innebär. Det måste vara av stort intresse frånsamhällets sida att motverka prostitutionen. Beskattningen av de prostitueradefår, enligt min och säkert mångas uppfattning, helt motsatt effekt. Jag bedömerdet så att prostituerade i allmänhet inle sätter undan delar av sina inkomsterför atl kunna betala skatt. Detta kan då innebära att de långt senareskönslaxeras i efterhand i form av kvarskatt. Dessa skatteskulder blir, sompraktiska fall har visat, mycket stora, och de prostituerade saknar möjlighetalt någonsin kunna betala in dem. Den enda möjlighet de prostituerade har altkunna betala dessa kvarstående skatter är att öka sin verksamhet. Vad detla kaninnebära, eller rättare sagt alllid innebär, är en total utslagning. Vad som behövs för dem som hamnat i detla träsk är atlfinna en väg tillbaka till ett normalt liv med inkomster av vanligt arbete. Jagmedger, herr talman, alt detta kanske är lättare sagt än gjort. Jag är inteheller beredd aft "köpa" de olika förslag som har väckts runt om ilandet, t. ex. det som handlar om att kriminalisera de människor som anlitarprostituerade. Jag tror inte att de som har väckt dessa förslag riktigt hartänkt igenom vilka konsekvenser förslagen kan få. En sak är däremot heltuppenbar, och det är att nuvarande system innebär atl möjligheten är mycketstor atl de prostituerade blir kvar i sin verksamhet och det för alltid. Det skall också påpekas atl de skaller staten här får inär mycket små, då dessa människor i de flesta fall saknar tillgångar. Arbetetmed taxering, debitering och indrivning kostar mycket mer än vad som kan tänkaskomma tillbaka lill staten. Resultatet av nuvarande praxis blir negativt förstaten ur ekonomisk synpunkt. Därtill, och myckel mera viktigt, kommer at! detriskerar att leda till en ökad utslagning och misär. Det finns alltså starkaskäl för atl inte beskatta dessa inkomster, därför atl det som regel fårkalasliofala sociala konsekvenser. Vad svarar då ulskotiel? Jo, man är medveten om aftbeskattningsreglerna kan medföra problem i vissa fall, och man har i,o,m,förståelse för syftet med motionen. Men man säger atl ett bifall tillmotionen skulle Förenklad självdeklaration, m. m. innebära problem av annat slag, och man vill intespecialreglera bara ett av många likartade områden. Utskottet säger också attdet trots allt är eff mycket begränsat antal personer som det här är fråga om. är def, herr talman, bra och posifivt atf utskottet harvisat förståelse och sympati för min mofion, men def hjälper inte ett ögonblickdem som riskerar atf fastna och har fastnat i den förnedrande situation somprostitution innebär. Jag menar nog också, till skillnad från utskottet, att desom är prostituerade infe är eff litet antal, vilket i och för sig ärbeklagligt, Atl en särbehandling av de prostituerade ur skatfesynpunkt skulleinnebära aft nya tillämpningsbestämmelser skulle få konsekvenser för andraområden är kanske möjligt. Dock menar jag aft de problem vi haratt ta hänsyn fill är av så betydande art, framför allt ur mänsklig och socialsynpunkt, atf man ändå borde ha tillstyrkt den här motionen. Jag efterlyseralltså litet mera mänsklighet och mindre skatfebyråkrati. , herr talman, står min förhoppning fill afttaxeringsmyndigheter och kronofogdar runt om i landet beslutar sig för all inomdelta område tillämpa sunt förnuft och bortse från inkonsekventa regler som harfått, som kan få och som får mycket tragiska konsekvenser. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (deklarationsförfarandet, mm.) Utskottets hemsfällan bifölls med 182 röster mot 130 förreservation 1 av m. fl. i motsvarande del. I ledamot avstodfrån aff rösta. Mom. 2 (inflationsskyddet och skafteskalan) Utskottefshemsfällan, som ställdes mot delsreservation 2 av m. fl. i motsvarande del, dels reservation 3 av och Karl-AndersPetersson i motsvarande del, dels reservation 4 av i motsvarande del,bifölls med acklamation. Mom. 3 (schablonavdraget i tjänst, m,m,) Omedelbaralagändringar Utskottefs hemställan bifölls med 167 röster mot 146 förreservafion 5 av m, fl, i motsvarande del. Mom. 6 (avgiftsfritt botfenbelopp för egenföretagare) Utskottets hemställan bifölls med263 röster mot 50 för reservation 7 av och motsvarande del. Mom. 7(sparavdraget) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 50 förreservation 8 av Sfig Josefson och i motsvarande del. Mom. 8(överflyttning av ränteavdraget i inkomstslaget tjänst till inkomstslagetkapital) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 9 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 10 (schablonavdrag för äldre akfier) LItskollels hemställan - som ställdes mot reservation 10av m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Förenklad självdeklaration, m. m. Mom. 12 (pensionsgrundande inkomst) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 11 avKnut m, fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 13 (uppgiftsskyldighef för kreditinstitut m, fl,) Först biträddes reservation 12 av m, fl,i motsvarande del, som ställdes mot dels reservafion 13 av och Kari-AndersPetersson i motsvarande del, dels reservation 14 av i motsvarande del,med acklamafion. Härefter bifölls utskottets hemställan med 170 röster mot80 för reservafion 12 av m, fl, i motsvarande del, 63ledamöter avstod från aft rösta. Mom. 16 (uppgifter om socialförsäkringsavgiffer) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 15 avKjell - bifölls med acklamafion. Mom. 17 (straffskalan i 120 § TL) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot reservafion 16 avKnut m,fl, i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 19 ("moratorium") Utskottefs hemsfällan - som ställdes mot motion 3170 avRune och i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 20 (samtaxering, m,m,) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 17 avKnut m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (fosterbarns förmögenhet) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 18 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 22(inkomstuppdelning mellan makar i näringsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Förenklad självdeklaration, m. rn. Mom. 23(inkomst av fastighetsförvaltning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 (skattelättnader förbarnfamiljer) Utskoflels hemställan, som ställdes mot dels reservation 21 avKnut m.fl., dels reservafion 22 av Sfig Josefson och Karl-AndersPetersson, bifölls med acklamation. Mom. 28(kostnader för barntillsyn) Ulskotlels hemställan - som ställdes mot reservation 23 avKnut m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 29 (kostnadsersättning för dagmamma) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 52 förreservation 24 av och Karl-.-nders . Mom. 33 (vårdbidrag) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 25 av m. dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 1154 av Margö m.fl., bifölls medacklamation. Mom. 34 (familjevårdsersättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 35 (barnpension) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 27 avStig Josefson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 36 (underskottsavdrag) Först biträddes r-eservation 28 av m.fl.med 93 röster mot 15 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall lill motion 2386 av m. fl. 198 ledamöteravstod från all rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 28 av m.fl. - genom uppresning. 37 (utredning om otillbörliga underskotisavdrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot leservatioii 29av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 38 (räntetillägg förränfeförmånliga lån) Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservation 30 av m. fl. i motsvarande del, dels reservafion31 av Sfig Josefson och i motsvarande del, bifölls medacklamafion. Mom. 39 (ränfetillägg för mangårdsbyggnadi jordbruk och för bil) Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservafion 30 av m. fl. i motsvarande del, dels reservation31 av Sfig Josefson och i motsvarande del, bifölls medacklamafion. Förenklad självdeklaration, m. m. Mom. 40 (underlag för räntefillägg för bil) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 32 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. 41 (kvittning mellan makar m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 33 avKnut m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 47 (fackliga stipendier) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 34 avKnut m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 50 (skaftereduktion för aktieutdelning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 35 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan i övrigt Bifölls. 1984/85:32om vissa för forskning och forskarutbildning gemensamma frågor m.m. (prop. 1984/85:100 delvis), 1984/85:33 om anslag tillhumanistiska fakulteterna m. m. delvis), 1984/85:34 om anslag till forskningsrådsnämndenm. delvis), 1984/85:35 orn lokalkostnader och investeringarm.m. delvis), 1984/85:36 om anslag på tilläggsbudget III (prop.1984/85:125 delvis) samt 1984/85:40 om vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder(prop. 7 protokoll 1984/85:160-161 Vissa för forskning och forskarutbildning gemensamma frågorm. betänkanden 32, 33, 34, 35, 36 och40 kommer aft debatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ettsammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså utbildningsutskottets betänkande 32 omvissa för forskning och forskarutbildning gemensamma frågor m, m, I fråga omdetta betänkande hålls gemensam överiäggning för punkterna 1 och 2, Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor m. m. 68 (): hade jag tillfälleatf debattera med om vissa principiella frågor när det gälleruniversitets- och högskolepolitiken. Det fanns då anledning att beklaga att vifår dessa betänkanden så styckevis och delat att det inte ges möjlighet fillnågon stor principdebaft. Lika fullt finns det anledning att också göranågra principiella anmärkningar innan jag går in på detta betänkande i detalj. Man kan då inledningsvis konstatera atf den politiskaexperimenlluslen har drabbat universiteten hårt under de senaste 20 åren.Forskningen har drabbats dubbelt så hårt genom aft utrymmet förinomvetenskaplig förnyelse och utveckling har gjorts alltför snävt och på grundav att grundutbildningen i många hänseenden har varit och är ofillfredsställande. Att s, k, högskolereform på lång sikt skulle fånegafiva effekter var väl flertalet av de inom universitet och högskolorverksamma fullt på def klara med i förväg. Men dessa negativa effekter harvisat sig snabbare än väntat. Man kan konstatera atf universitetsmiljöninle är vad den borde vara. Lönepolitiken har spelat sin roll. Den allmännalönenivelleringen har slagit hårt mot forskningen och forskarna. Färrestudenter har slagit in på högre studier. Vi har fått färre studenter som ägnarsig åt forskarutbildningen. När det gäller själva miljön är den alltså infe längrestimulerande på def sätt som den var. Självakunskapsutvecklingen har skjutits i bakgrunden. I mångt och mycket beror dettasäkert på aft yrkesinriktningen har blivit så framträdande efter den s.k.högskolereformen 1977. Ämnesområdena har skjutits i bakgrunden.Institutionerna har fåfl slå tillbaka för linjenämnder. Byråkratiseringen harfirat oanade triumfer. Antagningssystemet lämnar mycket övrigt att önska. Till detta kommer också att universiteten, inte minst närdet gäller forskningssidan, har kommit att bli alltmer beroende av den externafinansieringen. Vi kan också se hur själva basorganisationen har fått en alltsvagare ställning i mångt och mycket till följd av den ökande sektorsforskningen.Def är eff av skälen fill aft vi tillsammans med i reservation 8kräver en överflyttning av resurser från sektorsforskningen fill universitetensoch högskolornas basorganisationer. Vi kan vidare konstatera atf den yrkesinriktning somstudierna vid universiteten och högskolorna fått hos många studerande har lettfill att man alltför fidigt bestämmer sig för en viss studieinriktning. Detta isin tur försvårar sedan rekryteringen fill forskarutbildningen. kunde man konstatera att den akademiska karriärenhade sina fördelar. Def fanns någonting som hette en akademisk frihet. Man kansäga aft även om lönerna för de universifefsverksamma infe var märkvärdiga, varde ändå relativt hyggliga. De här tidigare morötterna är i stort settborta. Vi har haft en utomordentligt ogynnsam löneutveckling, som gör attsvenska forskare och universitetslärare torde tillhöra de sämstbetalda i västvärlden. Själva meritvärdet av doktorsexamen har också i mångt ochmycket urholkats. Här har för övrigt tidigare gjort en beställninghos regeringen om aff man klart skall slå fast meritvärdet av doktorsexameninom staflig förvaltning, etc. Därav har ingenting kommit, utan ärendet harförhalats tid efter annan. Vi kräver nu i reservation 7 att man inom den statligaförvaltningen skall göra en ordentlig inventering före . För afti någon mån avhjälpa de stora brister som finns på universifetssidan idagsläget presenterade vi från moderata samlingspartiet i går vad vi skullekunna kalla för ett akutprogram. Det gäller aft stoppa flykten frånhögskolorna. Detta kan ske på olika sätt. Först och främst skall man skapa enkreativ miljö på nytt. Detta kan ske genom aft institutionerna förstärks ochgenom att institutionsledningarna får ökade befogenheter och mer att säga fillom. På det viset kommer det inte längre atf tas som en straffkommendering att varaprefekt utan ses som någonfing positivt.