prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — I reservationerna 6 och 7 vid utskottets betänkandeföreslår vi en treårig avvecklingsperiod av exportförbudet, detta för attmöjliggöra en så skonsam övergång som möjHgt för de stålverk som är mycketberoende av skrot som råvara. Vi har då möjlighet atf följakonsekvenserna och tillämpningarna väldigt noga och möjligheter att ingripa omnågot skulle gå allvarligt snett. har den möjlighet att kraftfullt agera för att exportförbuden skallhävas i de länder som fortfarandehar sådana, för aft ytterligare förbättra och liberalisera handeln på dettaområde. Det kan även finnas anledning atf lägga märke till aft detmalmrika har eff stort antal skrotbaserade verk, medan man påkontinenten med en friare handel med skrot har relativt många malmbaseradeverk. Det är något märkligt att ett sådant förhållande har uppstått. Jag troratt exportförbudet för skrot är en av orsakerna till denna utveckling. Vi tycker aft det är rimligt aft försöka få en mjukavveckling av exportförbudet, och vi tycker att def är riktigt att försöka fåen marknadsekonomi även på detta område, att def blir en friare handel. Med dessa motiveringar och med avsikten att def skall skeen mjuk avveckling ber jag aft få yrka bifall fill reservafionerna 6 och 7, 111CHRISTER EIREFELT (fp): För att medverka fill atf def här betänkandetkan av skall jag begränsa mitt inlägg till några korta kommentarerom reservationerna 6 och 7, Från liberal utgångspunkt är ställningstagandet motexportförbudet för skrot naturligt. Framför allt är det vår övertygelse om attSverige måste slå vakt om frihandelssysfemef som leder oss fram till affförbudet måste avskaffas. Också på det här området är inskränkningar avden fria handeln över gränserna fill men för svensk indusfri och därmed för vårsysselsättning. Jag är medveten om atf def i eft kortsiktigt perspektivgår atf ta fram argument också för motsatsen. Och jag har naturligtvisförståelse för framför allt de mindre handelssfålverkens bekymmer för sinråvaruförsörjning. Men inte ens från denna snävare utgångspunkt tycker vi aft exportförbudetgår att försvara. Och def är absolut inte entydigt aft förbudet fakfisktunderlätfar råvaruförsörjningen. Dels skulle en friare marknad för skrotet ökautbudet av inhemskt skrot, dels skulle möjligheten öka för alternativajärnvaror aff framgångsrikt konkurrera med skrot i ståltillverkningen. För är naturligtvis den uppenbartkonkurrenssnedvridande effekten av exportförbudet inte heller acceptabel. Ävenom def går aft diskutera vad som är rätt pris - så är det ju allfid i en regleradmarknad - tyder det mesta på att priset på inhemskt skrot är lägre än detskulle ha varit på en fri marknad. har också klartuttalat atf prisnivån har legat betydligt lägre i än imånga västeuropeiska länder. Men förutom de här två grundläggande skälen för aft tabort exportförbudet finns det ytterligare ett som inte är direktnäringspolitiskt betingat. Jag tänker då på miljöaspekten, alltså aft detsystem vi nu har direkt motverkar atf t, ex, skrofbilar kommer bort frånvägkanter och parkeringsplatser, Def finns tiotusentals bilvrak som intetas fill vara därför atf def helt enkelt infe lönar sig, Samma sak gäller gamlalantbruksmaskiner, kasserade vitvaror och en mängd andra grejor som i ställetför aft vara én råvaruresurs skräpar ner i naturen eller hamnar på soptippen. Jag yrkar bifall till reservationerna 6 och 7, 112PER (vpk): Med hänsyn till tiden skall jag fatta migmycket kort, I detta betänkande från näringsutskoftet besvaras annars en mycketomfattande mofion från vår sida om en nationell stålpolifik. Vi har också enmotion som tar upp frågan om järnsvampsverk i , Den nationella stålpolitiken är ingen nyhet . Vihar ett flertal år framlagt liknande motioner som besvarats i samma utskott.Därför kan man ju hänvisa till tidigare debatter. Jag skall bara i stora drag nämna vad motionen går ut på.Den följs upp av reservationer till utskottsbetänkandet av , Vi noterade aft det har skett en mycket storomstrukturering av den svenska stålindustrin . Den störstahändelsen var bildandet av när det var verklig kris i den svenskaståHndustrin, Vid det fillfället hävdade vi att man borde ta ett stort greppöver hela stålindustrin och föra en nationell stålpolitik. Så blev det infe.Man tog hand om handelssfålet vid def tillfället och sköt upp frågan omspecialstålet. Det senare har fått en sorts lösning först . Ståltillverkningen i har ju varit uppdelad på des, k, bruksorterna. Många sådana bruksorter har haft mycket stora problem isamband med omställningen i , Jag är själv från en ort som fortfarandekan betecknas som bruksort, och jag vet vilka effekter detta har fått. Vi har alltså påyrkat att man redan nu skall lägga fast ensvensk stålpolitik för 1990-talet, Vi menar atf de investeringar som gjordes isamband med :s bildande och som håHer på atf göras genom enomstrukturering inom specialstålsindustrin blir föråldrade inom ett årtionde.Redan en bit in kan def vara aktuellt att ha planer förframtiden. Vi menar aff om skall ha en lönsam stålindustri som kansysselsätta folk, måste vi ligga långt framme vad gäller forskning ochutveckling. Det är detta vi skall leva på för att vara lönsamma. Det är dessafrågor vi tar upp i motionen om en nationell stålpolitik, I motionen om järnsvampsverk i menar vi att manmåste driva på den utredning som pågår om byggande av ett järnsvampsverk ianslutning till malmfälten i , Vi menar atf om def finns utrymme förmer än ett järnsvampsverk bör det andra förläggas till Berslagen, Bergslagen, som jag själv bor i, är en region som ärmycket hemsökt av strukturomställningar i stålindustrin, av arbetslöshet,nedläggning osv. Senast är det som vid omstruktureringen avspecialstålsindusfrin råkat mycket illa ut. Av tidsskäl stannar jag vid detta och yrkar bifall till dereservationer som är fogade till utskottsbetänkandet och där Svenssonsnamn finns med. 113SIVERT (): Detta ärende är föranlett av sex motioner somberör frågor om stålindustrin, skrotfrågor, andra råvamfrågor men ävenutvecklings- och strukturfrågor. Också situationen i Bergslagen tas upp ochredovisas i detta betänkande. Jag tänker försöka korta av mitt anförande genomatt inte redogöraför alla de uppgifter som finns i betänkandet. Skrotfrågorna har ju under en följd av år behandlats iriksdagen. har det mest varit fråga om tillgången på skrot, järnsvampsom ersättning för skrotet eUer de nya råjärnsprocesserna som varit aktuella idiskussionerna. kommer frågan upp om atf häva def exportförbud på skrot sområder i , I det här ärendet har ett antal remissinstanser yttratsig. Man kan konstatera att skrotföretagen och deras organisationer ställer sigbakom förslaget att häva förbudet. Stålindustrin och smältverken avvisardäremot förslaget om att slopa exportförbudet. Man menar att förslaget ärorimligt och hänvisar fill de förhållanden som råder på den internationellamarknaden. Importen av skrot har ökat kraftigt. Manberäknar aft cirka hälften av skrotbehovet 1985 måste täckas med import. Detökade behovet av skrot inom stålindustrin beror främst på atf en allt störreandel av ståltillverkningen är skrotbaserad men också på att stålproduktionen,i varje fall , har ökat. Råvaruförsörjningen har varit föremålför utredningar och överväganden, Def har skett genom men också isamband med olika planer på att genomföra och bygga järnsvampsverk i landet.Dessutom har olika alternativ studerats, t, ex, en ökning av den malmbaseradeproduktionen och de nya råjärnsprocesserna. När def gäller frågan om upphävande av gällandeexportförbud på skrot måste man understryka aft syftet med förbudet är attstål- och metallverken skall ha en tryggad tillgång på skrot. De länder som harskrofbrist har i regel också exportförbud. Därför skulle den svenska industringenom eft ensidigt hävande av exportförbudet i drabbas hårt ikonkurrenshänseende, I och för sig anser utskottet aft en fri handel är attföredra, men den handelspolitiska utvecklingen synes snarare gå åt motsatthåll. Inom EG diskuteras åtgärder som syftar till att man genom ett system medskattestimulanser och leveransåtaganden skall garantera den egna industrinsskrotbehov. Även om def handespolitiska läget verkar vara sådant atf möjligheternatill friare regler inom den internationella skrothandeln inte är särskiltstora, menar vi att regeringen ändå bör verka i en sådan riktning atf lättnaderkommer tUl stånd. granskar både den svenska och deninternafionella skrofmarknaden. Man avser därvid att särskilt försöka klarläggahur exportförbud och dispensregler hanteras i praktiken runt om i världen.Dessutom pågår också inom branschen en undersökning som syftar fill aft belysavarför skrotfallet inom infe blivit så stort som väntat. Därför börstaten inte nu engagera sig ytterligare i utredningar om skrotförsörjningen. De övriga frågor som tas upp i utskottsbetänkandet har vidiskuterat vid ett flertal tillfällen här i kammaren. Vi har frånutskottsmajoriteten inte funnit anledning att föra fram några andra synpunkterän vi har gjort . Med hänvisning till de diskussioner som har förtsnär det gäHer de Nr 150 olika frågor som har aktualiserats ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill Tnrsrlaupn rlpn hemställan i utskottsbetänkandet och avslag på samtliga reservationer, 93 mai 1985 114 (): Stålindustrin Som framgått har jag i en mofion hemställt attriksdagen hos regeringen begär förslag om ett "skrotande" avexportförbudet på skrot. finns def många olika sorters skrot - vi harcirkulationsskrot, dvs, skrot som härrör från det egna järn- eller stålverket,vi har köpskrof, som härrör från den allmänna marknaden, och vi harverkstadsskrot och uppsamlingsskrot samt importskrot. Slutligen har viyttrandeskrot, till vilket näringsufskottets majoritefsytfrande över min motionhör, Def är samma gamla rostiga argumentering över hur omöjligt det är att skrotaexportförbudet på skrot som vi har hört . Def är något rörande rostigt över hela dennasituation, när man erinrar sig att exportförbudet på järnskrot infördes redan1927! Men då betingades detta av alldeles speciella förhållanden på deneuropeiska skrotmarknaden, vilket föranledde Kungl, Maj:t att hemställa ominförandet av exportförbud på smidesjärnskrof, I yttrandet över denna hemställan uttalade dåvarandekommerskollegium att den uppkomna situationen kunde antas vara av övergåendenatur och ytterst förorsakad av extraordinära ingrepp och rubbningar ihandelsförhållandena. Situationen tycktes därför kunna innebära ett hot motden svenska järnindustrin och tillfoga denna betydande svårigheter. Av dessaskäl - och inga andra - förordade kommerskollegium bifall fill fullmäktigesframställning. Följande år, i proposition 1928:26, föreslogs enförlängning med ytterligare . Dåvarande statsråd ansåg detangeläget atf exportförbudet, i avvaktan på mer normala förhållanden på deninternationella marknaden, i huvudsak tills vidare upprätthölls.Departementschefen - def var statsrådet - sade sig därvid ingalundaförbise att upprätthållandet av ett dylikt förbud, ur principiell synpunkt,kunde betecknas såsom en avvikelse från den i och för sig rikfigahandelspolitik som fördes från sida och som innebar en strävan attmedverka fill återställandet av ett fritt internationellt varuutbyte. Men i tycks tiden ha ståft sfiHa som förflutit . Eller är det möjligen så, herr talman, aft manlika litet då som kunde fa statsråds uttalanden på allvar? I åretsbudgetproposition läser vi nämligen i bil, 1, s, 19, följande av finansministerFeldt: "I syfte atf motverka en protektionistisk utvecklingverkar den för en fortsatt avveckling avhandelshinder," Hur i all världen kan man då, herr talman, fortfarandefrån näringsutskot tets majoritet få höra att allt bör bli vid def gamla, så som det bestämdes , nämligen atf vi bör bibehålla exportförbudet på skrot? Utskottet presterar en argumentering som hör hemma , absolut inte , I sin motivering för avslag på min frihandelsvänliga motion 113 skriversålunda utskottet på s, 20: "Den internationella skrofhandeln är starktbegränsad och instabil. Så länge som dessa fömtsättningar råder i vår omvärldkan det svenska exportförbudet inte hävas," Med denargumenteringen kan aldrig några exportförbud hävas i detta land. Skall vinågonsin få en vettigare syn på detta utomordentligt protektionistiska inslagi svensk handelspolitik, måste vi anfingen skrota näringsutskoftet eller bytaut majoriteten, Jag är naturligtvis för den senare lösningen, Fakta ärföljande, herr falman: Def är inte alls så som näringsutskoftet hävdar, attandra industriländer också har exportförbud och att vi därför inte ensidigt kanslopa vårt förbud. Det är tvärtom så att skrotexport är regel, inte undantag, ijämförbara länder. Från nio länder, med , , ochFrankrike i spetsen, förekommer export av stålskrot. Inte mindre än entredjedel av dessa länders skrot exporteras. Och i vad gäller de länder som ärmedlemmar i gick av skrofexporten till andra länder, Eft hävande avdetta afavisfiska exportförbud på skrot skulle inte alls leda fill aff alltskrot försvinner ur vårt land, som förbudsivrarna hävdar. Däremot skulle denkonstlat låga prissättning som möjliggörs genom exportförbudet upphöra. Hade vieft marknadsbesfämt skrotpris i vårt land, jämförbart med andra länders, skullemer skrot komma fram i vårt land. Och de svenska stålverken skulle fåkonkurrera med andra länders stålindustri på likvärdiga villkor. Det ärobegripligt hur , detta förment frihandelsvänliga land enligtutrikeshandelsminister många tal, kan vidmakthålla exportförbudetpå skrot. Läste ni gårdagens tidningar så observerade ni väl att densvenska stålindustrin var en av de lönsammaste i världen. När en stordel av de europeiska och amerikanska stålföretagen gick med förlust, kunde desvenska redovisa miljardvinster. Den rådande situationen innebär aft den svenskaskrotbranschen och den svenska verkstadsindustrin subventionerar de svenskastålverken med . Upphävde vi förbudet, skulle priserna på skrot stiga tillmarknadsmässigt motiverade nivåer, och det skulle bli lönande att exporteraskrot och mindre lönande att importera. Därigenom skulle vår bytesbalansförbättras. Låt mig, herr falman, sluta med att citera en berömdamerikansk ekonom, framlidne . Knight, som verkade vidChicagouniversifefet och bl. a. undervisade . "Om bildade människor inte kan eller infe vill förståatf om man fastställer ett pris under marknadsnivån, skapar man ofrånkomligenen 'brist' (och eft pris över nämnda nivå ett 'överskott') så är det svårt atttro på nyttan av någon som helst undervisning på detta område." Därför, herr falman, är def naturligtvis ännu svårare atftro på nyttan av detta inlägg i riksdag, där alla beslut realiterredan är fattade långt innan falaren fått ordet! Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(pariamentarisk utredning om stålindustrin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 2 (forskning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 3 (omförhandlingar med specialstålsindustrin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 4 (mål för ) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 4 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 5 (miljöbestämmelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 6 (förbudet mot export av skrot) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avErik Hovhammar m.fl.- biföHs med acklamation. Mom. 7 (skrofförsörjningen) Utskottets hemsfällan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemsfällan med godkännande av den ireservation 7 av m, fl, anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 8 (järnsvampverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 9 (nya råjärnsprocesser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 9 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 10 Utskottets hemställanbifölls, 24 § Föredrogs Näringsutskoftets betänkande 1984/85:31 Ändring i lagen (1968:576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (prop, 1984/85:188) Nr 150 25 § Upplästes följande inkomnaskrivelse: 23 maj1985 T'" Härmed får jag hemsfälla om att bli entledigad från mittuppdrag som riksdagsledamot med verkan fr, o, m, , den22 Denna hemställan bifölls av kammaren, 26 § Anf. På föredragningslistan för upptasjordbruksutskottets betänkande 30 främst bland två gånger bordlagda ärenden, 27 § Anmäldes och bordlades Utrikesutskotfets betänkande 1984/85:20 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1984/85:22Riktlinjer för järnvägspolitiken (prop, 1984/85:114) 1984/85:23Anslag fill Försvarsinvesteringar vid (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:24 Anslag fill Ersättning tilllokal och regional kollektiv persontrafik (prop,1984/85:100 delvis) 1984/85:14Lokalisering av central myndighet för (prop, 1984/85:186) 1984/85:18 Kvinnornas villkor påarbetsmarknaden m,m, (prop, 1984/85:100 delvis och1984/85:130) 1984/85:24 Förbättradeboendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjuka (prop,1984/85:142) Efter samråd med arbetsmarknads- och bostadsutskottensordförande och vice ordförande har jag beslutat föreslå attarbetsmarknadsutskottets betänkanden 14 och 18 samt bostadsutskottetsbetänkande 24 får företas till avgörande efter endast en bordläggning. 28 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:618 av Hans Nyhage (m) fill utbildningsministernom rätten fill vuxensfudiesföd för viss studiecirkelverksamhet: Socialdemokraterna har i samarbetemed LO och ABF gett ut studiepaketet "Framfiden i folkets händer",vilket ligger fill grund för studier på arbetstid. Till paketet hör ettvalarbetshäffe och en valbok. Studierna bedrivs i form av studiecirkel ochdeltagarna erhåller ersättning för förlorad arbetsinkomst genomvuxenstudiestödet. Syftet med studierna är atf utbilda valarbetare inför 1985års val, även om valarbefshäffet och valboken enligt anvisningarna inte skallanvändas vid studier på arbetstid. Med hänsyn till att def inte synesförenligt med gällande grunder för vuxenstudiestödet att använda detta för attfinansiera utbildning i partipolitik av socialdemokratiska valarbetare, villjag fråga statsrådet om inte nämnda förhållande ger anledning till åtgärderfrån statsrådets sida, 1984/85:619 av () till statsrådet om de privatpraktiserande läkarnas arbetsförhållanden: I många sammanhang harsjukvårdsministern uttalat sig posifivt om det arbete privatpraktiserandeläkare utför. Önskemål har t, o, m, ibland framförts om en ökad nyetablering. Regeringens politik är dock inte entydig. När det gällerreella ekonomiska frågor i samband med de privatpraktiserande läkarnasverksamhet har regeringens inställning varit negafiv, Läkarvårdsfaxan somfastställs av regeringen efter överläggningar med ochSveriges läkareförbund har inte tillåtits följa den allmännakostnadsfördyringen. Sedan läkarvårdstaxan tillkom 1975 har den höjts ,Konsumentprisindex har stigit med . Ersättningen fillden offenfliga vården har däremot under samma fid höjts , Utvecklingenunder förebådar dessutom betydande belastningar påframför allt nyetablerade privatpraktiker. Låneräntor på och statligalönenivåhöjningar på kommer atfhelt omöjliggöra startande av läkarprakfik. Med hänvisning till vad som anförts, ber jag aft fåställa följande frågor till sjukvårdsministern: 1, Avserregeringen atf vidta åtgärder som förbättrar de helfidsprakfiseran-de läkarnasmöjligheter att bedriva sin verksamhet samt underlätta nyetablering avprivatpraktiserande läkare? 2, Kommerregeringen att tillse atf meningsfulla och realistiska förhandHngar omläkarvårdstaxan åtempptages? 1984/85:620 av () till statsrådet om åtgärder för att förhindra kringgående avvapenexportbesfämmelserna: har def varit endiskussion om olika tvivelaktiga vapenaffärer. En tidigare anställd vid Boforshar uppgett atf detta företag varit inblandat i förbjudenvapenexport till och atf vapnen tagit omvägen via , har hävdat attSvenska kringgått förbud mot export av eldledningssysfémet 9 LV tillFörenade genom aff sälja huvudkomponenterna som civilt materieltill , där montering av övriga delar skett före vidarebefordranfill , har också påståttaft vapen som exporterats till därefter sålts vidare till ,Blotta misstanken om atf vidareexport sker eller har skett i strid motintentionerna i lagsfiftningen är mycket oroande. Jag förutsätter atf denna uppfattning delas avufrikeshandelsministern. Med anledning därav vill jag frågaufrikeshandelsministern: Vilka åtgärder ämnarutrikeshandelsminisfern vidta för att det inte skall vara möjligt atf kringgåvapenexporfbestämmelserna genom vidareförsälja ning? 29 §Kammaren åtskildes kl, 17.59, In fidem Förteckningöver talare 1984/85:150 (Siffrornaavser sida i protokollen) Talmannen 88, 116 Ahriand,() 54 ,() 107 ,() 111 ,() 3, 4, 5 ,, i (m) 9 Björzén,() 53 ,() 97, 104 Bråkenhielm,() 47, 52 ,, statsråd 5 Caristein,() 54 Eirefelt.Christer (fp) 110 ,() 32, 37, 39, 44, 45, 52 ,() 76, 79, 80 ,() 102 ,() 67, 74, 76, 78, 79, 81 ,, statsråd 18, 19, 20, 22 Hagård,() 55, 61, 62, 72, 75, 88, 90 Hegeland,() 113 ,(vpk) 81 ,() 21, 22 Hörlén,() 90 ,Per (vpk) 106, 111 ,() 63 ,sson,() 108 Jonäng,() 23, 32, 36, 39, 52 Josefson,() 53 ,() 89, 90 ,, i (c) 17 , Maj(vpk) 91 ,, arbetsmarknadsminister 10, 11, 13, 15, 16 Måbrink,(vpk) 80 ,, i (s) 93 ,() 84 ,() 85 Orring,() 27, 36, 38 ,() 87 ,, industriminister 3, 4, 5 ,(vpk) 60, 62, 63 ,() 102, 105 119 ,, statsråd 7, 8, 9 1984/85:150 ,() 18, 20 , (vpk) 54Söderqvist, (vpk) 28, 32, 35, 37 , () 100, 103 ,() 6, 58, 72 , () 45 , Per (m) 108 ,() 64, 73, 75 , () 7 Virgin, () 40, 44 Wittbom,() 11, 12, 13, 14, 15 120 gotab Stockholm1985 83108