prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:44 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny suppleant ikonstitutionsutskottet efter anmält och som nysuppleant i justitieutskottet efter anmält . Förste vice talmannen förklarade valda till suppleant i () suppleant i justitieuiskottet () 2 § Justeradesprotokollet för . 3 § Föredrogs ochhänvisades Proposition 1984/85:93till skatteutskottet 4 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1984/85:20 betänkande 1984/85:7 utbildningsutskottetsbetänkanden /85:4 om läroplan m.m. och 1984/85:5 omskoladministrafiva frågor m. m. läroplan m. m. 2FÖRSTE VICE TALMANNEN; betänkanden 4 och 5 kommer attbehandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså utbildningsutskottets betänkande 4 omgrundskolans läroplan m. m. läroplan m. m. 3 (); Detta betänkande från utbildningsutskottetbehandlar motioner, som rör läroplan och frågor som kan hänförastill den. Till utskottsbetänkandet är fogade ett antal moderata reservationermed anledning av att utskottet har avstyrkt alla våra krav i partimotionen omgrundskolan. Jag skall något kommentera reservationerna. Vår reservation nr 1 handlar om prioriteringar inomskolans verksamhet och om översyn av läroplan. Vi hävdar i vårpartimotion -liksom vi har hävdat tidigare år- att det främsta målet förskolans verksamhet skall vara att ge eleverna en gemensam kunskapsbas och attelever skall ha en ovillkorlig rätt att i skolan få fungerande färdigheter iatt läsa, skriva, tala och räkna. Så långt kan det tyckas - när man ser vad som står iskollagens 1 § och vad skolministern framförde i budgetpropositionen, vilketciteras i utskottsbetänkandet - att vi skulle vara överens och att det därmedskulle vara självklart att skulle vara beredd att uttala attkunskapsmålet skall ha högsta prioritet i skolans verksamhet. Men ett sådantuttalande avvisas av utskottsmajoriteten. Då grundar den sig enbart på vad somstår i olika dokument och inte på verkligheten i skolans vardag. har kommit att bli en "Mädchen fiirallés", där det ena åläggandet efter det andra lagts på skolan, utan funderat över så väsentliga frågor som: Får det plats på schemat? Kan denhär uppgiften vara så viktig att den får inkräkta på skolans huvuduppgifter?Både lärare och elever beklagar att det huvudsakliga arbetet i skolan -kunskapsinhämtande och färdighetsträning - blir lidande av att den ena sidouppgiftenefter den andra tillkommer. Det har varit alldeles för lätt att säga: Det härskall skolan ta hand om. Skall vi kunna leva upp till skollagens intentioner, måstevi få en förutsättningslös genomgång av skolans ämnen och deras innehåll iavsikt att ge skolan tillräcklig tid för de uppgifter som bara skolan kanutföra - med hjälp av de kvalificerade lärare vi har som är utbildade atthandha just de uppgifterna. Därutöver anser vi att kommunerna - som ju har detdirekta ansvaret för verksamheten i skolan - skall se till att de storaresurser som satsas på skolan prioriteras så att undervisningen kommer i förstahand. Vi kräver också i vår partimotion en översyn av läroplanenför för att få denna utformad så att man bättre tillvaratar deenskilda elevernas anlag och intressen. Vårt krav avstyrks avutskottsmajoriteten med skiftande Alla är lika svära att förstå, likaverklighetsfrämmande. Ett argument är: "För att nå de uppställda målen krävsenligt utskottet en yttre organisation av skolan som präglas av enhetlighet.Hela utbildningen är tillgänglig för alla."Tillgänglig-ja. Men anpassad till alla - stämmer det med verkligheten? Det borde vara självklart att skolan kombinerar sinuppgift att ge alla elever baskunskaper och basfärdigheter med möjligheter attta hänsyn till varje elevs personliga inriktning och fallenhet. En elev som snabbt inhämtar och behärskar ett ämne börsporras att gå vidare i sina studier. En elev som har svårt att nå de avseddaresultaten skall ges extra stöd och hjälp. Och det stödet och den hjälpen skallges på ett tidigt stadium. Ju tidigare elevproblem uppmärksammas, desto störreär möjligheterna att rätta till dem. Uppmärksammas de inte förrän påhögstadiet kan det vara . Skolan måste möta elevernas utveckling på ett sådant sättatt eleverna känner sig engagerade. Då sporras de att göra sitt bästa. I högstadieåldern sker en snabb utveckling avelevernas personligheter och intresseinriktningar. Därför bör högstadietdifferentieras så att eleverna ges större möjligheter att välja tillvalsämnenoch därmed studieinriktning än vad nuvarande snäva begränsningar erbjuder. Denmångfald som utskottsmajoriteten påstår finns i det inre arbetet i skolanexisterar inte. Mångfald och enhetlighet går inte att förena. Däremot kan manförena mångfald och jämlikhet. Jämlikhet betyder inte att alla skall göra sammasaker och lika mycket av allting. Jag vill gärna återge ett inlägg avSvenska ständige sekreterare under skolveckan medanledning av SÖ:s Läroplansdebatt nr 25. Han säger sä här: Får man vara individualist? Får man vara ? Får manägna sig åt att samla skalbaggar? Eller lära sig om påvarnas historia? Eller gäför sig själv om man fär lust? Får det vara så att man ibland inte riktigttrivs att gå i grupp? Är alla barn verkligen kollekfivister? Är det önskvärt attde skall vara det? Vill vi göra dem till konformister i samhället? Var och en är inte bara lik den andra, för det är vi, menvar och en är också olik den andra. Det måste också respekteras och vårdas. -Sä långt . Ja, just det! Elever har rätt att vara olika utan attdärför betraktas som ojämlika. Det är därför - för elevernas egen skull - vianser att högstadiet skall ha ett större utbud av tillvalsmöjligheter. Det är också därför vi anser att de nuvarande reglerna omtidsbegränsning för anordnande av särskilda grupper bör tas bort. Möjligheternaatt anpassa undervisningen till den enskilda elevens behov kan då mycket bättretas till vara, till elevernas förmån. Jag yrkar bifall till reservation 1, Vi har här i diskuterat des, k, blockbetygen. Elever och lärare har fått en respittid till den 30 juni1986, har de möjlighet att ha kvar betygsättning i varjeenskilt ämne. Men sedanskall det, enligt skolministerns uppdrag till . läroplan m. m. läroplan m. m. vara slut på den möjligheten. SÖ skall vidta åtgärder föratt stimulera en förändring mot ett ämnesövergripande arbetssätt och senast denI till regeringen inkomma med en bedömning av när övergången till ettsådant arbetssätt kommer att vara genomförd. I utbildningsutskottets betänkande 1982/83:18 behandladesmotioner i denna fråga. Utskottet gjorde då ett tillkännagivande till regeringenatt arbetssättet även efter 1985/86 skulle vara avgörande för formerna förbetygsättning. En följd av detta borde ha varit att skolministern återkallatsitt uppdrag till SÖ. Det har han dess värre inte gjort. Vi moderater anser att en samordning av undervisningen ienskilda orienteringsämnen mycket väl kan förekomma utan att gränserna mellanämnena suddas ut eller faktainnehållet tunnas ut. Kunskaper och kvalitet ärberoende av att ämnesgränser upprätthålls. En god samverkan över ämnesgränsernager eleverna ett betydligt större utbyte än den integrationblockläsningsförespräkarna vill införa. Vi menar att eleverna skall ha rätt attfä kvitto på sina kunskaper i form av betyg i varje orienteringsämne, liksom ivarje annat ämne. Jag yrkarbifall till reservation 2. Vårreservation 4 handlar om antalet betygstillfällen i . Att få betyg skall inte vara något dramatiskt sominträffar de tvä sista av alla nio skolåren. Betyg skall vara ett regelbundetförekommande inslag i skolarbetet. Därför anser vi att betyg skall ges på allastadier i . De skall ses inte bara som ett urvalsinstrument, utanbl. a. också som en stimulans för eleverna och en information till föräldrarna. Jag yrkar bifall till reservation 4. För den händelse attden skulle avslås, har vi avgett en alternativreservation, nr 5, där vi yrkarbifall till motion 1983/84:1239 om lokala initiativ i fråga om utökadbetygsättning. Sådana initiativ har tagits av flera kommuner, IStockholms län har skolstyrelserna i , och Vallentunabeslutat att hos regeringen begära dispens för att få ge eleverna betyg påmellanstadiet och i årskurs 7, kommun har hunnit längst ochredovisar resultat av en enkät till alla elever och föräldrar i årskurs 6 och9, Sammanställningen av enkäten ger vid handen att av eleverna ochföräldrarna vill ha dessa betyg. Det skall bli mycket intressant att se vilkettillmötesgående regeringen visar när dispensansökningarna behandlas. Jag yrkarbifall till vårt andrahandsyrkande i reservation 5. Det relativa betygssystemet - även rned den beslutademodifieringen - är ett olämpligt betygssystem och måste ersättas av ett systemsom visar elevernas kunskaper i förhållande till skolans krav och stimulerareleverna att förbättra och komplettera sina kunskaper, ett system som inte ärtill för att rangordna elever. Ett sådant betygssystem bör också ha en skalamed fler steg än dagens. Utskottsmajoriteten ställer sig oförstående till dessa avoss i flera sammanhang framförda krav och går därmed emot en bred opinion avelever, föräldrar och lärare. Jag yrkarbifall till reservation 6. Den kanske största orättvisa somdrabbar eleverna i fråga om betyg är gällande bestämmelser ombetygskompletteringar. Nyttslutbetyg från får utfärdas för vuxenstuderande, men efter det att det ursprungliga slutbetyget gavs. Den som har beviljatsutbildningsbidrag enligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildning och densom har beviljats särskilt vuxenstudiestöd för studier på grundskolenivå kan fänytt slutbetyg tidigare än efter fem är. Dessa bestämmelser innebär attmöjligheter till omprövning av givet betyg bara ges åt vissa. Mångaelever vill komplettera sina betyg utan vare sig utbildningsbidrag ellervuxenstudiestöd. Utskottet borde ha insett att många, många ungdomar ganskasnart efter det att de har slutat får tillbaka sitt studieintresseoch vill skaffa sig vidare utbildning men finner att deras betyg inte räckertill för att de skall ha möjlighet att med framgång söka den utbildningen. Dåmåste det vara fullständigt galet att samhället inte tar till vara allaungdomars studieintresse och utbildningsambitioner utan tvärtom reser hinderför en del av dem genom förbud och tillhöftade tidsgränser när de villförbättra sina betyg. Kompetensbestämmelsernavid intagning till olika utbildningsvägar skall naturligtvis utgå från dekunskaper man måste ha för att klara utbildningen. Det skall inte spela någonroll vid vilket fillfälle eller på vilket sätt kunskaperna har inhämtats.Därför anser vi moderater att alla elever utan tidsbegränsning och andra hinderskall ges rätt att genom kompletterande studier och prövningar förbättra sinabetyg och få tillgodoräkna sig dessa betyg i merithänseende. Vianser att den här frågan är så viktig för så många ungdomar , attbestämmelserna bör ändras. Det är djupt beklagligt att utskottsmajoritetenframhärdar i att förmena dem den rätten. Jag yrkar bifall tillreservation 7, Slutligenvill jag säga, fru talman, att vi i vår partimotion föreslår att undervisningeni engelska skall kunna påbörjas först i årskurs 4 och inte i årskurs 3,Utskottet hänvisar i sitt avslagsyrkande till att den möjlighet som finnsatt starta undervisningen i engelska först i årskurs 4 utnyttjas i mycket storomfattning. Meddet argumentet borde vårt förslag ha bifallits. Så icke, varför vi tvingatsreservera oss även på denna punkt. Jag yrkar, fru talman,bifall även fill reservation 8, Grundskolansläroplan m. m. Anf.4 (): Först några ord om vår med gemensamma reservation. Våren1983 gjorde ett mycket klart uttalande om betygsättningen iorienteringsämnena på högstadium. Utskottet framhöll attbetygssystemet för dessa ämnen måste utformas efter det sätt som undervisningende facto bedrivs på. Men vi gjorde också en mycket viktig markering. Även /86 bör arbetssättet vara avgörande läroplan m. m. för formerna för betygsättningen. Detta gav somsin mening regeringen till känna. har vi erfarit att detta inte lett till några åtgärderfrån regeringens sida. Vi anser att regeringen borde ha kompletterat sitttidigare uppdrag till enligt denna klara ochentydiga uppfattning. Så har inte skett, och det vittnar om en uppenbarnonchalans från regeringens sida mot beslut. I vår reservation nr 3har vi påtalat detta och förutsätter att regeringen rättar till sitt uppenbaramisstag. Att denna försumlighet lett till allvarliga konsekvenserbekräftas av en intervju i veckans nummer av tidningen , där denansvarige tjänstemannen på säger: "I och med utgången /86 upphör de provisoriska bestämmelserna att gälla. Alltså debestämmelser som gör det möjligt för skolorna att välja om de skall gesammanfattningsbetyg i orienteringsämnena eller betyg i varje ämne. - Pä förfrågningar svarar vi att frän och med läsåret1986/87 gäller skolförordningens bestämmelser om att sammanfattningsbetyg skallges i orienteringsämnena. Vi skall också gå ut med information om detta iLäroplansdebatt ." Jag klandrar inte för detta, även omdetta strider mot uppenbara beslut. fullgör baradet uppdrag som man har fått. Det är regeringen som förtjänar , eftersomden inte följer beslut. Jag brukar inte kommentera övriga partiersreservationer. Det ankommer ju normalt på företrädare för regeringspartiet attgöra det, men efter att ha läst de moderata reservationerna 1 och 2 kan jaginte underlåta att göra vissa reflexioner. Dessa reservationer är typiska förden moderata skoldebatten, dvs, man tillvitar skolan, läroplanen och de partiersom slår vakt om läroplanen uppfattningar och målformuleringar som inteexisterar. Att man kritiserar oss som slår vakt om läroplanen kan vi stå utmed, och vi kan försvara oss, men allvarligare är attackerna på självaläroplanen. Det är nästan genant att behöva påminna omatt läroplanen, Lgr 80, tiUkom då vi hade icke-socialistiskaregeringar här i landet. Under en stor del av hade en moderatskolminister, , om namnet är bekant, huvudansvaret för skolans utveckling.Visserligen anser vi centerpartister att vi hade ett betydande inflytande överdet innehåll som läroplanen kom att få, men på något litet hörn var väl ändå nimoderater med? Nog är det väl besynnerligt att den blev så dålig, att man numåste kräva en förutsättningslös genomgång av ämnena och deras innehåll? En ny läroplan tillkommer ju inte i en hast. Det var enlång förberedelsetid före läroplanspropositionen och en djupgående behandling iutskottet före beslutet i . Sedan vidtog arbetet med att formulera själva läroplanen,den s.k. poesidelen, och därefter det grannlaga arbetet med tim-och kursplaner. Den minnesgode kan säkert dra sig till minnes den häftiga massmediedebatt som ville göra gällande att skolministern,, moderat, engagerade sig alltför mycket i det arbetet och alltförmycket lät sina moderata synpunkter och värderingar prägla arbetet. Därefter vidtog med information och introduktionav den nya läroplanen fram till , då den började gälla fulltut. anvisade t,o, m, särskilda medel för denna informationsinsats. Nuhar läroplanen varit i bruk och börjar få genomslagskraft. För sedan hörde jag moderaten säga här i kammaren: "Många har vittnat om behovet av att manskulle få möjlighet att låta kloka reformer sätta sig." Samme Per Unckelsade vidare att vi inte får låta skolan bli en jättelik experimentverkstad. Detta gäller i allra högsta grad också läroplanen. Denkloka reformen måste få tid att sätta sig. Men eftersom hävdarmotsatsen måste jag fråga : Var i läroplanen står det att kunskapsförmedling ochfärdighetsträning skall stå tillbaka för andra uppgifter? Ni påstår det i erreservation. Var i läroplanen finns det mål angivet som enligt reservationenleder till att "just det mål dagens skola ger ett sådant försteg, nämligenutjämningen, inte kan uppnås"? Det är inte världens bästa svenska, men detkan inte jag rå för, eftersom det är ett citat frän den moderata reservationen.Men frågan kvarstår, ; Var hittar man denna målformulering? Min nästa fråga blir: Vad menar med påståendetatt kommunerna "måste som direkt verksamhetsansvariga tillse atteventuella prioriteringar inom skolområdet sker så att själva undervisningenalltid sätts främst. Utskottet vill för sin del understryka värdet av en storlokal frihet i fråga om resursanvändningen både när det gäller ochgymnasieskolan." Dels säger man att kommunerna måste prioriteraundervisningen, dels säger man att samma kommuner skall ha stor lokal frihet iresursanvändningen. För mig låter detta motsägelsefullt. Menarman med dettaatt kommunerna skall gå in och betala undervisningskostnader? Är det möjligensvar på den fråga som alltid har undvikit, nämligen om kommunernaskall betala de vikariekostnader som regeringen med stöd av hardragit sig undan? säger sig vilja prioritera undervisning ochkunskaper. Men har man genom den nämnda vikariebesparingen setttill att eleverna då och då blir helt utan undervisning. I detsammanhanget kan man tala om kunskapsförakt, för att använda ett moderatmodeord. I sitt försvar för vikariebesparingen skrevutskottsmajoriteten, inkl. , att "arbetet i byggerpå principerna om arbetsenheter och arbetslag och Lgr 80 är utformad underdenna förutsättning". säger samma moderater i sin andra reservation;"Åtskilliga lärare känner tvekan inför sina förutsättningar att klaraarbete i arbetslag. Ingen skall heUer behöva tvingas till ett arbetssätt somhon eller han inte anser sig kunna fullfölja på ett kvalitafivt fullgottsätt." läroplan m. m. Vad är det som gäller, BirgittaRydle? Skall vi ha arbetslag eller skall vi inte ha arbetslag? Jag skulle kunna fortsätta att räkna uppmoderata dumheter, men det här räcker som exempel, och jag tror att det ocksåräcker för att försöka svara på. Det vore bra om vi för en gångsskull fick besked i sakfrågorna och inte bara nya påståenden om skolansförmenta kunskapsförakt. Eller, som det står i den moderata reservationen:"Kritik utan kunskaper och perspektiv blir lätt ett meningslöstsjälvändamål." 5 () replik: Det var många saker som oss här. Jag trodde faktiskt att det var utskottets ordförande somskulle gå upp och försvara utskottsmajoriteten, men den uppgiften har tydligenLarz helt övertagit. Nej, , vi underkänner inte läroplanen, menvi tyckeratt det är rätt bra att världen inte äre statisk utan ständigtförändras. I de delar där skolan inte förmår att leva upp till de kravsom elever, lärare och föräldrar har rätt att ställa är det vår skyldighet attse till att man gör de förändringar som behövs för att vi skall kunna erbjudaeleverna en skola som bättre svarar mot de kraven. De moderata reservafionerna står viverkligen för. De visar på moderata ståndpunkter som vi har haft ,och dessa är kända . Vi vill betona kunskaper och färdigheter, ochvi vill ge eleverna de valmöjligheter som utskottsmajoriteten nu så envistförvägrar dem. Jag vill fråga ; Vill inte prioriterakunskaper och färdigheter i skolan? Det verkar faktiskt att döma av LarzJohanssons anförande som om han inte vill göra det. 6LARZ () replik: Jag noterar att som vanligt gärnagör kraftfulla påståenden i sina reservationer. När man sedan frågar efterinnehållet i dessa påståenden, då får man bara nya, lika kraftfulla, påståendentill svar- runda formuleringar som egentligen ingenting betyder. Jag kräver att ger konkreta svar på defrågor som jag har ställt när det gäller det som uttrycks i reservationen; Äravsikten att kommunerna skall prioritera så, att de går in med kommunala pengaroch betalar statligt reglerade lärarlönekostnader? Det står så i erreservation. Är det meningen att lärarna skall arbeta i arbetslag eller skallde inte göra det? Ni har hävdat den ena ståndpunkten - isamband med vikariebesparingen. Ni hävdar nu en annan ståndpunkt. Dä går detinte, , att komma och säga att detta är kända moderata ståndpunkter,som har intagit . Ståndpunkterna varierar fråndebattillfälle till debattillfälle, och därför krävs det besked pä den härpunkten. Jag menar,, att läroplanen på ett utomordentligt sätt prioriterar kunskaper och färdigheter. Det tycker jag ärett gott uttryck för att vi tillsammans åstadkom en bra läroplan. Kring denfanns det en bred majoritet. Det finns inga skäl att efter detta rivaupp läroplansbeslutet och börja om från början. 7 (); Under höstsessioner brukar vi iutbildningsutskottet få behandla en rad motioner som inte hunnits med undervåren - så också . Av de folkpartimotioner som behandlats iutbildningsutskottets betänkande ni- 4, som kammaren nu debatterar, skall jagberöra två, dels en motion av om behovet av ökadinternationell förståelse hos eleverna, dels en motion av om betygsättningeni orienteringsämnen i . Inom mindre än kommer elever fill entredjedel att bestå av elever med invandrarbakgrund. Om dessa elever skallkunna tillgodogöra sig undervisningen behöver de hjälp och stöd på olika sätt.Hemspråksundervisningen är därför viktig, något som flera gångermarkerat. Internationell och svensk forskning visar emellertid att hemspråksundervisningeninte alltid spelar en avgörande roll när det gäller invandrareleversmöjligheter att tillgodogöra sig undervisning i olika ämnen och att finna sigtill rätta i skola och samhälle. Snarare är det sociala faktorer ochmajoritetsbefolkningens attityder som är avgörande. Uppenbarligen är det dagsatt utvidga diskussionen till att gälla behoven av utbildning för alla om olikakulturers seder och bruk. Skolan måste bli en brygga mellan invandrarelevernaskulturer och den svenska kulturen. Det är i skolan man måste lära sig att levaoch verka tillsammans. I propositionen om Läroplan för 1980 skrevstatsrådet : "Det blir för skolan viktigt att ge eleverna en godorientering om andra länders förhålländen och om olika politiska och religiösauppfattningar som är betydelsefulla i andra länder och för invandrare i vårteget land. Samhällsorienterande ämnen och religionskunskap,naturorienterande ämnen, bild och musik spelar liksom litteraturläsning storroll för en internationell förståelse. Invandrarelever och deras föräldrar kanvara en stor tillgång för att förmedla andra länders kultur." Mot den här bakgrunden har vi från sida i enmotion av m. fl. påpekat behovet av en ökad internationellförståelse hos eleverna. Utskottet har hänvisat till den beredning som skerinom och med anledning av språk- ochkulturarvsutredningens betänkande. Dä man dessutom i utskottet sagt sig delavår uppfattning i principfrågan har jag låtit mig nöja utan reservation, menjag vill förutskicka att vi från folkparfiets sida med intresse kommer attfölja utvecklingen på detta område. Den andra motionen gällde frågan om undervisning ochbetygsättning i orienteringsämnena på högstadium. Den har f. ö.redan berörts här . Som redan påvisats gäller fram fill den 1juli 1986 provisoriska bestämmelser, som innebär att arbetssättet inomorienterings- läroplan m. m. läroplan m. m. ämnena skall vara avgörande för betygsättningen. Använderman sig av ett integrerat arbetssätt kan man också ge sammanfattningsbetyg.Skiljer man däremot arbetsmässigt ut ämnena frän varandra, bör man givetvisanpassa betygsättningen därefter. beslöt geregeringen till känna att även efter borde arbetssättet varaavgörande för betygsättningen. I regeringens skrivelse till skolöverstyrelsenmed anledning av utbildningsutskottets betänkande 1982/83:18, där dettatillkännagivande står att läsa, finns ingenting nämnt om detta, trots attriksdagsskrivelsen därmed anges som slutbehandlad. En nära till hands liggande slutsats blir naturligtvis attregeringen tänkt köra över riksdagsbeslutet och gå direkt på integrering ifråga om såväl arbetssätt som betygsättning. Förutom det förhållandet attregeringen saknar underlag i riksdagsbeslut för ett sådant agerande finns detandra svårigheter att peka på. Lärarutbildningen är ännu inte anpassad till ettsådant sätt att arbeta. Vi har inte ens en proposition framlagd i den frågan,och det lär dröja innan den utbildningen hunnit i fatt behovet.