prot · G809140 · 1984-12-31 00:00:00 — I den mån det fanns farhågor kan def möjligtvis ha varit därför misstänkte atf det fanns socialdemokrater som i sin iver atf slå vakt om deegna reviren skulle kunna låta det gå ut över utbildningen i . fanns ingasådana planer. Utbildningförvårdyrken m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (resursplaneringeninom högskolan inför /87) Förstbiträddes reservation 1 av m, fl, med 85 röster mot 14 förreservation 2 av , 196 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 208 röster mot 76 för reservation 1 avBirgitta Rydle m.fl. 13 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (högskoleorganisationens utveckling på ) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 3 avBirgitta Rydle m. dels reservation 4 avKerstin och , delsreservation 5 av , bifölls med acklamation. Mom.3 (anslagssystem för högskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.4 (antagning till högskolan m.m.) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 8 avBirgitta Rydle m. delsreservation 7 av , bifölls med acklamafion. Mom.7 (en högskola för södra ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - bifölls med acklamafion. Mom.8 (högskoleorganens sammansättning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - biföllsmed acklamation. 5Riksdagens protokoll 1984/85:140-141 Nr 140 Mom. 9 (filosofie kandidatexamen) T, j j Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 139 för reservafion 11 av Mom.10 (humanistiska och samhällsvetenskapliga inslag i ekonom- ochcivilingenjörsutbildningarna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 12 av -bifölls medacklamation. Mom. 11 (utvärdering av högskolan m. UtskottetshemstäHan, som ställdes mot dels reservation 13 av och , dels reservation 14 av , Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utbildningsutskottetsbetänkande 27 Punkt 1 Mom. I (planeringsram förläkarlinjen) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med 77 röster mot 14 ' för reservation 2 av . 206 ledamöteravstod från att rösta. och (båda m) anmäldeatf de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Härefter bifölls utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 1 avBirgitta Rydle m.fl.- genom uppresning. Mom.3 (utredning av långsiktigt behov av utbildningsplatser på läkarlinjen)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl.- bifölls genom uppresning. Mom.5 (ekonomisk-administrativ utbildning av läkare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - biföHs medacklamation. Mom.6 (planeringsram för tandläkarlinjen) Förstbiträddes reservation 6 av m. fl. med 78 röster mot 18 förreservation 7 av . 200 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 213 röster mot 84 för reservation 6 avKerstin m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.7 (utredning av långsikfigt behov av utbildningsplatser på tandläkar linjen) 66 Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 8 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 15(personalbehov och utbildningsplanering inom hälso- och sjukvården) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (ökad utbildning av allmänläkare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 10 avJörgen - bifölls med acklamation. Anslag tid , m. m. Mom. 17 (ett bibehållet statligt huvudmannaskap försjukgymnastutbildningen i och ) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 142 förreservation 11 av m.fl. Mom. 18 (en utredning rörande förutsättningarna för ettstatligt huvudmannaskap för de medellånga vårdutbildningarna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:31om anslag till och dess myndigheter m.m. (prop. 1984/85:100 delvis och förs. 1984/85:24), 1984/85:32 omvissa kyrkolagsfrågor (prop. 1984/85:165 delvis och 1984/ 85:169) samt 1984/85:33 om radio- och kassettidningar(prop. 1984/85:138 och 1984/ 76 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 31,32 och 33 kommeratt debatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså betänkande 31om anslag till och dess myndigheter m.m. Anf.77 (vpk): Bland de frågor som behandlas i detta betänkande frånkonstitutionsutskottet finns användningen av plenisalen för andra ändamål Anslag tid , m. m. Frågan har fått en undanskymd platsi budgetpropositionen. I anslagsäskandena till och dess verk finns10,3 milj. kr. upptagna för renovering av andrakammarsalen i det totalaanslaget på över 143 milj. kr. Det har anförts att plenisalen efterandrakammarsalens upprustning bör upplåtas endast undantagsvis och då tillvissa internafionella organ som och . Bakom dennatanke ställer sig konstitufionsutskottet, som dock vill räkna kyrkomötet tillde organ som bör kunna få utnyttja plenisalen. Utskottet har i samband med behandlingen av anslagen tillriksdagen och dess myndigheter tagit upp en rad mofioner, däribland en somberör upplåtelsen av plenisalen. Vad är det då för tankegångar bakom de föreslagnabegränsningarna i användningen av plenisalen? Förvaltningsstyrelsensuppfattning är förborgad för mig och förmodligen för utskottet i övrigt. Denkan infe utläsas ur budgetpropositionen, ej heller ur den PM som utarbetats förutskottets arbete. Det framgår infe heller att en reservation förelåg i förvaltningssfyrel-senmot dess beslut. Förvaltningsstyrelsen har tydligen fatfat sitt beslut utannågon särskild redovisning av skäl som skulle tala mot att exempelvisriksdagsparfierna kan få använda plenisalen. När dessa omständigheter stod klara hade emellerfidutskottsbehandlingen fortskridit så långt att mitt yrkande om att upplåtelseskulle kunna ske även till poHtiska partier inte kunde tas upp. Jag har därföri ett särskilt yttrande påtalat att beslutsunderlaget var ofullständigt.Samtidigt har jag anfört att vpk-gruppen avser att framställa eft yrkande underkammardebatten om att upplåtelse av plenisalen till riksdagspartierna liksomhittills skall kunna ske. Def kan knappast vara en resursfråga som motiverar ettbeslut om atf plenisalen inte skall kunna användas av riksdagspartierna. I såfall kan man inte gärna vidga upplåtelsen fill att gälla ävenkyrkomötet. Kan def vara samma tankegångar som luftas i motion 395 avMarianne ? I så fall är det allvarligt. Motionären ondgör sig över atttvå av riksdagspartierna - betecknade av motionären som ytterlighetspartier -har hållit kongresser i plenisalen. Det som sägs från plenisalen ges enligtmotionären en extra tyngd, och TV-tittarna skulle ha fått intrycket att dessapartier har ett avgörande inflytande på landets styrelseskick, mässarmotionären. Det vore bra för klarhets vinnande om företrädare förandra partier i utskottet redovisade vad de anser motivera undantaget förpolitiska partier. Underlagsmaterialet för utskottsbehandlingen ger ingetbesked på den punkten. Jag frågar: Delar ni de ståndpunkter som motionären geruttryck för? Vi anser att plenisalen också i fortsättningen bör kunnaupplåtas även till riksdagspartierna, som måste anses vara en del av vårtpolifiska system och def parlamentariska arbetet. Därför yrkar jag, herr talman, bifall till det yrkande somkommer att utdelas fill kammarens ledamöter och som innebär följande: 4.beträffande upplåtelse av plenisal attriksdagen med godkännande av utskottets hemställan i övrigt uttalar sig för atfriksdagens plenisal får användas även för riksdagspartiernas kongresser ochmotsvarande sammankomster. 78 (): I betänkande nr 31behandlas bl. a. två motioner, nr 1556 av och 1563 av mig,vilket föranleder mig att ta till orda. hade vi en gemensam mofionmed samma förslag. Den behandlades i ett betänkande, daterat , där man med sex rader plus ett ord avstyrkte motionen. har man ibetänkandet fått plats för nio rader och t. o. m. egen underrubrik. Det ståratt motioner med samma syfte har behandlats och avslagits vid flera tidigaretillfällen. Jo, ärendet är "föremål för handläggning inomförvaltningskontoret" eller "fortfarande föremål föröverväganden". stod det "föremål för handläggninginom förvaltningskontoret", och stod det samma sak. I vilka händer har detta ärende egentligen hamnat? Detmåste vara fumHga händer. överväger man en sådan enkel sak som den vibegär i våra motioner och som ett flertal av riksdagsledamöterna har trottvarit ur världen för länge sedan. Jag vet att konsfitutionsutskottet remitterat våramotioner till förvaltningsstyrelsen. Jag skulle gärna ha sett att innehållet iremissen, liksom svaret från förvaltningsstyrelsen, hade redovisats ibetänkandet. Det brukar ju vara möjligt, och jag vill gärna få veta något merom detta. Jag tycker att denna handläggning är märklig. Jag har inga klagomål mot KU i sak, men jag vill uttryckamin förvåning över det stora tålamod man visar. År kan man ge sig tilltåls med att förhandHngar pågår. I motionen 1556 av , som jag skulle viljaråda den som är intresserad av saken att läsa, skriver motionären att det finnsverklighetsunderlag i våra krav på kompensation tiH byggnadsingenjören afForselles, Jag skall inte läsa upp innehållet i motionen - jag har inte tidtill det. Där finns emellertid vederhäftiga uppgifter, I min motion har jagtagit fram fakta om personen , hans verksamhet och desvårigheter han befinner sig i . Motionernas hemställan kan sägas varagemensam. Jag har mött många ledamöter av denna kammare som harfrågat: Men är def här inte ordnat? sades det alldeles bestämt: Detär bara en tidsfråga. Det finns inga hinder. Eller också sade man: Def finnsett hinder. Ta bort det och sedan är den saken ur världen. är det hinder somfanns borta. Frågan gäller alltså hus. Jag vill anföra någramotiv till att jag motionerat just om kompensation till , Jaggör det genom att ge en kort historik, stod jag i solskenet på ochsåg ned mot , De här husens läge på ärenastående, Anslag tid , m. m. AnslagtiU , m. rn. medStrömmen och kanalen alldeles intill. Det är faktiskt en mycket bra plats förett parlamentshus. Miljön är enastående, Holmen är så stor och husen är såstora att det finns utrymmen. Byggnaderna lämpar sig för ett parlaments arbete.Det finns möjligheter till närhet, till närkontakt. Området är centralt belägeti staden, men ändå avskilt och lättbevakat. Allt det som behöverskulle ha kunnat få rum här vid Strömmen, kanalen, och , ochdet skulle ha varit oerhört värdefullt. Lokalerna skulle ha kunnat fördelas så,att det blev en tidsvinst och stor säkerhet. Dessutom skulle lokalvården hablivit billigare. Vi som arbetar här skulle ha kommit närmare varandra. Vi skulleinfe ha behövt uppleva den splittring och spridning som ibland gör oss ledsna. Detär ju också en fråga om pengar. Vilken fidsvinst hade man inte kunnat göra! Jagtänker då på de vandringar som vi ledamöter har atf göra när viskall bege oss till voteringarna. Det skulle också ha varit ekonomiskt-riksdagen tycker ju om besparingar- att välja ett annat alternativ. Jag har imin bänk en packe ritningar. Men det finns väl ingen tavla här, varför det ärpraktiskt omöjHgt att visa några bilder. Dessutom är få ledamöter närvarande. Förden som tvivlar kan jag tala om att jag så sent som för 14 dagar sedanstuderade ritningarna. Jag frågade mig då: Är det verkligen möjHgt att detfanns ett förslag som omfattade en lösning som innebar att allting hade kunnatinrymmas i banklokalen och ? Ja, förvisso är def så. Det fannsalltså en ändamålsenlig planlösning, och det är ju vad en gångbegärde. Vi är många som kom in i efter det atf man för snart 20 årsedan började tänka på att skulle ha lokaler för enkammarriksdagen.Jag försäkrar att begärde att få ha sina lokaler just påHelgeandsholmen. har vi, till en miljardkostnad, fått eft hus som ingen villha - som arkitekt skrev . Det rör sig ju om sexbyggnader. Egentligen är väl huset ännu inte färdigt. I juni månad 1970utlystes en arkitekttävHng. 1985 står vi här och förhållandena är som de är.Jag tänker då på avstånden här i huset. Vi har blivit ett vandrande folk. Det är sant att det finns många tekniska hjälpmedel. Ändå undrar jag omdet i längden verkligen går atf ha def så här. Kan vi fortsätta att ha ettparlament som skall fungera under sådana förhållanden? Det finns många defekteroch risker. Vidare har jag frågat mig:Hur blev det med museet? i debatten kommerAllan atf tala om garaget. Tillmin stora förvåning råkade jag få i min hand ett förslag från som ärdaterat . Men förslaget hamnade hos mig så sent som förra veckan.Jag råder alla ledamöter att noga läsa förslag nr 18. Jag vill också erinra omatt vi i detta sammanhang har rätt att väcka motioner. När det gäller dettaförslag finns det saker som gör mig djupt oroad. Det gäller t, ex, grundvattnet.Egentligen är det väl fråga om vatten från sjön som tränger in. Vidare gällerdet vissa andra förhållanden - pålskallar etc. Dessa saker har jag och ävenandra gång på gång påtalat. Men våra uttalanden har avfärdats. Man sade att vivar mörkmän, att vi målade upp en alltför mörk bild. Vadär det då som har skett? för någonfing har skett. Och vad är def som Nr140 sker? Det falas här om trösklar som skall flyttas och om tätskärmar.Det Xorsdasen den råder inget tvivel om att det är fråga om miljardbelopp,om nu vattendomsto- g , nnc len gör det möjligt att åstadkomma ändringar. Jagåtergår till def här med ritningarna. Egentligen borde alla ha fått ta delAnslås tid riks-av ritningarna, även om det kanske är fruktlöst. Det fannsemellertid geniala Ängen m m förslag som var både funktioneHa och billiga. Dethar t. o. m. funnits förslag som, om de förverkligades, skulle ha inneburit attvi hade kunnat vara kvar i hu.set. Ett provisorium här skulle ha kostat 32miljoner. Men hur var någonting sådant möjHgt? Låter det inte som en saga? Jo,def var möjligt därför att det fanns en man som hade kännedom omriksbyggnaderna, en man som - fotalt - hade arbetat framför alltåt . Han hade ständigt uppdrag för räkning. Vi som var medi mitten av 1960-talef minns hur fruktansvärt det var om vi ville ha en enskildvrå att arbeta i - det fanns nämligen inga sådana. Då byggdes det uppe vidtaket ledamotsrum som var mycket populära och som det var stor konkurrens om.Vem hade byggt dem? Jo, det var , Han gick här nästan som entomte som gjorde allt på beställning, och vi var mycket tacksamma för det, Olofaf Forselles stod bakom ett förslag varigenom lokalfrågan enligt riksdagensbegäran löstes, med alla lokaler placerade mellan vattnen. Varför blev intedetta förslag beslut? Det var det enda förslag som hade inneburitatt man klarade planeringen. Jag kan hänvisa till en motion av 1972, där det skrivs en del om detta. Genom sorgliga omständighetertrasslade det fill sig, och de som hade framlagt förslaget, byggt på Forsellesnoggranna kännedom och beräkningar, fick ett kort meddelande: "ejutvecklingsbart". Det är nog de dyraste rader som någonsin harfått anledning att fundera över. Kostnaden beräknades då till cirka en kvartsmiljon för hela byggnationen, och därmed skulle vi ha haft våra lokaler här,fömtom att förvaltningskontoret möjligen hade kunnat ligga på andra sidanStallkanalen. Så har det alltså gått tiH, Jaghar hållit många tal i denna fråga, och jag beklagar att jag måste gå upp engång till, Def är många andra som före mig, med mig och efter mig harmotionerat i frågan, och def är inga överord att säga att detta förslag skulleha realiserats och att det var en olycka att det inte blev så. Jag avser dockinte nu begära atf det skall bli någon ändring. Men vi kan se på det kallariksdagshuset, på de väldiga ytorna och volymerna. Vi kan gå genom källaren ochförsta våningen på andra sidan och tänka på allt som finns där, med gångar,trappor, prång, gårdar m, m. Hur tomt och hur föga utnyttjat är det inte! Dethar blivit en bakgård av huvudingången mot Strömparterren, som för resten äranledning till förslag 18, vilket jag än en gång uppmanar mina kamrater attläsa noga. Vihar ett riksdagshus som, även om lokalerna i och för sig är bra, inte är vad det borde vara. Lokalerna kunde också ha placerats på ett annat sätt. Därför har vi motionärer ansett att skulle ge en kompensation - att det inte har skett för länge sedan förvånar mig. Det har på kammarens bänkar delats ett särskilt yrkande med följande lydelse: 71 Anslagtid , m. m. 1. beträffande kompensation till byggnadsingenjörenOlof af Forselles att med anledning av motionerna 1984/85:1563 och1984/ 85:1556 uttalar sig för att frågan om gottgörelse åt bringas till en definitiv lösning. Jag skall inte begära votering på detta yrkande.Jag tror att det är en självklar uppfattning hos alla i kammaren, med någotenstaka undantag, att detta är en hederssak för . Jag tror att dennatanke finns förankrad inom alla partier, IKU:s betänkande 31 avstyrks motionerna med hänvisning till att det pågår enprocess och att det måste ske någonting först. Men processen är nedlagd, ochdärför finns det inga formella hinder att tillstyrka vårt förslag. Med tanke påatt jag nu fidigare har ställts inför samma besked, att ärendet ärföremål för handläggning, är jag rädd för att det kommer att fortsätta på sammasätt om vi inte nu mycket starkt markerar att det inte får fortsätta. Det ärmin förhoppning att så inte skall ske. Jaghar mängder av papper i denna fråga, t, o, m, ett brev från , När hani fjol blev tillfrågad om ärendet sade han att han personHgen var förhindradatf ingripa på grund av att det pågick förhandlingar. När det nu inte längrepågår förhandlingar bör det inte finnas något hinder för honom, försocialdemokraterna eller för någon annan. Med tanke på de väldiga belopp somdet har kostat att stäHa i ordning de lokaler som vi nu har och medtanke på vad som kan komma av förslag 18 är själva ersättningsbeloppet tillOlof af Forselles en spottstyver. För honom och för hans familjs existens ärdetta absolut avgörande, men för kan det inte vara något problem. Jagvill vädja till alla kammarens ledamöter om att de skall studera den här sakennärmare. Vi skall komma ihåg att vi inte kan skjuta ifrån oss denna fråga ännuen gång - något sådant anser jag skulle vara helt orimligt. Det skulle kännasmycket svårt för mig om vi fick uppleva att man t, o, m, skaU begära skadeståndav , som är ruinerad. I detta anförande instämdeEric Hägelmark (fp), Anf.79 (): väckte jag en motion om parkeringsmöjligheter.Vi förlorade ett eget garage i och med att flyttade från , och jag begärde i motionen att den angelägenheten skulle ordnas. Förraåret avstyrkte utskottet motionen, och avslog den, med hänvisningtill att den aktuella frågan låg inom förvaltningskontorets ansvarsområde.Utskottet förutsatte emellertid "att förvaltningsstyrelsen uppmärksamtskulle följa garagefrågan i syfte att på lämpligaste sätt trygga ledamöternasoch personalens behov av goda och säkra garagerings-möjligheter". Migveterligt har ingenting hänt trots denna fromma förhoppning. Och det räckerinte med fromma förhoppningar - man kan inte parkera på dem! Vimotionerade ånyo under den allmänna motionstiden. Den här gången Nr 140 varvi 16 personer från fyra olika partier som motionerade. Vi begär "att Torsdaeen den beslutar att skall ha eft eget permanentgarage i 9 mai 1985 anslutning tillriksdagshuset och att förvaltningsstyrelsen ges i uppdrag att lösa denna fråga ochövriga i motionen upptagna parkeringsfrågor och Anslås tid riks- kommunikationsproblem", dasen m m Vilkaövriga frågor har då tagits upp? Vi har nämnt busslinjer i anslutning tiH ,håHplafser för bussar och möjligheten att trafikera , Vidare bör, somvi skriver, "alla tillgängliga ytor på runt både det gamlariksdagshuset och f, d, riksbankshusef utnyttjas för parkeringsplatser - närriksdagen är i arbete". Vissa platser bör också kunna erbjudas besökare. Vipåpekade i motionen att tidigare kritik kvarstår beträffande det garage underKlara kyrka vilket används . Vi skrev att "förutom att dessaparkeringsmöjligheter ligger långt från så innebär en parkeringdär stor otrygghet. Platsen är obevakad, ett stort antal obehöriga tycks hafillgång till koderna för att komma in i garaget, och inbrott i bilar harförekommit," Många som skall gå dit under sena kvällar i dåligt upplysta ochobevakade korridorer känner olust. Jag känner själv olust över atf gå dit sentpå kvällen. Vad skall då inte kvinnliga ledamöter känna? Många har bekräftatatt de ogärna går dit ensamma. För personalen i huset är situationennaturligtvis likartad, Konsfitutionsutskottetsäger i sitt betänkande nr 31: "Utskottet förutsätter att frågan omförbättrade möjligheter fill såväl korttidsparkering i nära anslutning.fillriksdagshuset som förbättrade möjligheter fill trygg permanent parkering ägnassärskild uppmärksamhet. Detta är självfallet av stor betydelse för ledamöter,besökare och tjänstemän som är knutna fill funktionerna i kammare, utskott ochpågående utredningsverksamhet," -Det är ungefär samma skrivning som förraåret. Utskottet förutsätter att frågan ägnas uppmärksamhet, och sedan händeringenting mer. Utskottetfortsätter: "Då något särskilt uppdrag i frågan infe får anseserforderligt avstyrker utskottet motionen," Det är en välvillig skrivningoch ingenting mer. Risken är att det går som det gick med vår mofion-ingenting händer, Ibetänkandet skrivs också: "I yttrandet från förvaltningskontoret fram-håHsatt det inte utan stadsplaneändringar går att skapa flera permanentaparkeringsplatser på , Däremot torde eft mindre antal nya platserkunna ordnas i närheten av förvaltningshuset," Dessutom är man negafivtill trafik på , Förvaltningskontoret har alltså lämnat ett negafivtyttrande. Jagvill fråga utskottets ledamöter: inte förvaltningssfyreisen, som skall sköta dessa frågor, haft möjlighet att yttra sig? sades att man förutsatte att förvaltningssfyrelsen uppmärksamt skulle följa garagefrågan i syfte atf på lämpligaste sätt trygga ledamöternas och personalens behov. Varför skulle då inte förvaltningssfyrelsen höras? Vad har styrelsen sagt om den nu blivit hörd? Det har inte framkommit, 73 Nr 140 Oavsettdetta är det självklart att vi åtminstone bör kunna gå så långt att Torsdaeen den 'ledamöter i kammaren instämmer med mofionärerna i atf förvaltnings- styrelsenskall ges i uppdrag att lösa denna fråga. Det är vad motionsyrkandet går utpå: att förvaltningsstyrelsen skall ha ett direkt uppdrag från Anslåstill riks- ' '° frågan. Det räcker tydligen inte med vackraord. dagen m m. '''' Meddetta vill jag yrka bifall tiH motionen 1569. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandHngar, 80 ALFWENNERFORS (m): Jag ber attförst få instämma i vad anförde -ja, inte bara det, jag villkraftigt understryka vad han påpekade. Jagbehöver inte särskilt mycket lägga ut texten om hur betydelsefulltriksdagsarbetet är. Det var ett riktigt beslut som fattade att viskulle flytta tillbaka tiH , De nya riksbyggnaderna har kostatmycket pengar, men det ärändå fråga om landets riksdagshus, det hus där folketgenom sina demokratiskt valda ledamöter beslutar om landefs och människornas väloch ve. Dessutom är investeringen långsiktig, och dessriksdagshusbyggnader skall stå här , kanske sekler, Istort sett fungerar hus bra både för ledamöter och för anställda,men det som är bra kan bH bättre. Jag vet att det finns många önskemål om det,och det visar också motionerna i detta ärende. Det finns en mycket lång rad avservicefrågor som är listade i förvaltningsstyrelsen och i direktionen och somvi tillsammans med förvaltningskontorets tjänstemän arbetar med. Menlåt mig få säga till dem som är missnöjda att det är vi själva som har det häri våra händer. Vi kan inte skylla på dem som en gång fattade beslutet att viskulle flytta hit och som fattade beslut om hur vi skulle utforma lokaler,service och mycket annat. Våra representanter har i många olika organ varit medoch utformat det, och är det så att vi är missnöjda med det skall vi varamissnöjda också med de representanter som utfört det här arbetet.