prot · G80915 · 1984-12-31 00:00:00 — Alltså: Vi har hållit oförändrat skattetryck, men vi harsaft fart på produkfionen, och det har gett inkomster. Och vi har hållit myckethårt om utgifterna, inte avideologiska skäl utan därför atf landet behöver det, i stället för depanikartade sparpaket som ni då och då kastade fram med udden mot mindreinkomsttagare. Ocksånär det gäller def viktigaste målet för den ekonomiska politiken - affåtervinna den fulla sysselsättningen - kan vi peka på viktiga framsteg. Iseptember 1982 - vi överfog ansvaret - var 176 000 personer utanarbete. hade 77 000 industrijobb försvunnit. 85 000 ungdomar stodhelt utanför arbetsmarknaden. Antalet sysselsatta hade fallit tvä år i rad. Nuhar arbetslöshetskurvan böjts nedåt. Arbetslösheten uppgick i september i årfill 140 000 personer, vilket innebär aft den ligger under motsvarande siffrorbäde för och , Antalet sysselsatta i vårt land är högre ännågonsin fidigare. var det 86 000 fler som hade arbete än vad detvar den dag då socialdemokraterna fog över regeringsmakten, är på rättväg. Det är entydigt klart atf värt ekonomiska läge på avgörande punkterförbättrats , Förbättringen har varit större än vad så gott som allaekonomiska bedömare trodde vara möjligt. Låtmig emellerfid göra fullständigt klart: Uppgången är fortfarande bräcklig. Deekonomiska problemen är långt ifrån övervunna. är arbetslöshetenoacceptabelt hög. är investeringarna låga. Och vi får infe glömmaaft årets förbättrade utrikesbalans nås i eft läge där aktivitetsnivån i vårekonomi är låg. Kampenför att sanera landets ekonomi måste därför fortsättas med orubblig fasthet.Det gäller att se fill atf def vi vunnit befästs, Def gäller att säkersfälla enlångsiktigt hållbar uppgång av produktion, investeringar och sysselsättning. Vifår infe slarva bort den unika chans vi nu har aff reda upp den ekonomiskakrisen. Avgörandeför utveckUngen är hur väl vi lyckas med uppgiften aft hålla fillbaka pris- ochkosfnadsstegringen. En hög inflation urholkar devalveringens posifiva effekterpå konkurrenskraften och försämrar därmed säväl bytesbalansen somsysselsättningen. En hög inflation innebär dessutom stora och oönskade inkomst-och förmögenhefsomfördelningar som ökar orättvisorna i samhället. SkaU viklara målet atf både återskapa den fulla sysselsättningen och reda ut deekonomiska obalanserna - och dessutom värna om en rättvis fördelning av våraresurser - måste kampen mot inflationen ges högsta prioritet. De borgerUga har idennadebatt beklagat sig över inflafionen. Jagdelar naturligtvis i hög grad oron över en för hög inflafionstakf. Men, herrtalman, de borgerligas beskrivning av vår poUtik och dess resultat och deraspåståenden aff de skulle sitta inne med lösningen på hur inflationen skallbesegras klingar en aning falskt, om man ser fill vad som hände när de saft iregeringen. Underde år de borgerliga innehade regeringsmakfen uppgick prissfegringstakten filli genomsnitt . Vi satte upp det ambitiösa målet aff pressainflationen fill under loppet av 1984 och sätta fart påprodukfionen och minska arbetslösheten. Vi har kommit en bra bit på väg. Fördef är ju fakfiskt så, att inflafionen håller på aff gå ned. Hittills i år-från januari fill september - har de svenska konsumentpriserna ökat ,vilket är lägre än prisökningen under motsvarande periodi fjol. Under def här prisökningen i varit exakt densammasom prisökningen i som helhet, medan vi låg över devästeuropeiska siffrorna, UlfAdelsohn återkom ständigt till påståendet atf bara hade en lägreinflafion. Bland alla glada utrop som "Jojo!" och "Bravo! "kunde jag uppfatta defta. Vi kunde emellerfid snabbt konstatera att minst sjuländer hade en högre inflafion än - jojo, ! - Jag förståratf nu behöver goda råd. Menvi är naturUgtvis ännu infe nöjda, för fortfarande ligger över devikfigaste av de stora konkurrentländerna, och det är dem vi skall kämpa med.Fortfarande har vi en bit kvar fill målet. Föraft vi 1985 skall kunna pressa inflafionen ytterligare krävs atf samtligaparfier och grupper i vår ekonomi tar ett ansvar för utvecklingen. Framför alltkrävs def aft arbetsmarknadens parter verkligen når fram fill en uppgörelse somunderstödjer inflationsbekämpningen. Detär därför av avgörande betydelse atf kostnadsökningen 1985 begränsas till ennivå som gör det möjligt för oss aff sänka inflationen fill nivån underloppet av 1985. , som publicerades för ett parveckor sedan, utgör en varningssignal om vad som annars kan inträffa. Konjunkturinstitutetutgår från aff kostnadsutvecklingen inte håller sig inom angivna ramar,Def leder fiU aff importen växer snabbare än exporten och fill aff vi på nyttfår ett underskott i bytesbalansen. Som en följd härav växer produkfionenlångsammare än i är och arbetslösheten börjar öka igen. Ensådan utveckling måste förhindras. Vi måste visa självdisciplin och hållafillbaka kostnadsökningen. Ännu ett fag måste vi styra över resurserna tiU aftförbättra utrikeshandeln och investeringarna. Därförär den pågående avtalsrörelsen av utomordentlig betydelse för vårt landsekonomiska framfid. Regeringen har deklarerat uppfattningen afflönekosfnadsökningen nästa är ej får överstiga , för aff vi skall kunna nåmålet för sysselsättning och inflationsbekämpning. Arbetsmarknadens parter haranslutit sig fill denna bedömning, Def är glädjande aft vi härigenom funnit engemensam utgångspunkt. Det är en ansvarsfuU uppgift för parterna aff nu i avtalge uttryck för denna samsyn. Föratt underlätta en uppgörelse som står i samklang med inflationsbekämpningenhar regeringen vidtagit en rad åtgärder för aff dra in en del av företagenshöga vinster och styra över dessa fill investeringar. Löntagarfonder, Ukviditetskontonoch investeringsfonder har kommit till användning i detta syfte. Regeringenöverväger därutöver atf framlägga förslag om ytterligare åtgärder för aft styraföretagens investeringar mot produkfiva ändamål. En del av vinsteravsätts till förnyelsefonder, som framför allt inriktas på atf stödjautbildning i ny teknik, forskning och utveckling. Men det är infe bara avtalsrörelsen som avgör framgångarnai inflationsbekämpningen. Också budgetpolitiken är av central betydelse. Skallvi förmå aft varaktigt pressa fillbaka inflafionen, måste den stramabudgetpolitiken bibehåUas även framgent. Budgetunderskottet får infe tillåtasaft bli fändvätska åt inflationen. För atf förstärka statsfinanserna och vidmakthållajämvikten i utrikeshandeln lade regeringen i går fram förslag om en höjning avbensinskatten med per liter samt en höjning av elskatfen med perkWh, Sammantaget ger dessa åtgärder statskassan ett neffofillskotf om närmare 4miljarder kronor, som bytesbalansen förstärks med ca 2 miljarder. Härigenom skapas också de finansiella förutsättningarnaför en ytterligare förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska insatserna, I gärpresenterade regeringen också ett förslag om sysselsättningsskapande åtgärderoch förstärkning av arbetsförmedlingarna. Syftet är aff öka arbetsmarknadspolitikensmöjlighet att understödja konjunkturuppgången. Dessutom ökas insatserna för attde långtidsarbetslösa åter skall vinna inträde på den reguljäraarbetsmarknaden. Genom dessa olika åtgärder stärker vi den ekonomiskapolitiken. Vi motverkar en försvagning av utrikeshandeln. Vi förstärkerstatskassan och håller tillbaka budgetunderskottet. Och vi fortsätter våraansträngningar att effektivisera arbetsmarknadspolitiken och med all kraftbekämpa arbetslösheten. Gårdagens ekonomisk-polifiska förslag visar aft regeringenmed uthållighet och konsekvens ämnar driva den tredje vägensekonomisk-politiska strategi vidare. Vi har alla ett ansvar för att hålla denekonomiska utvecklingen i strama tyglar och säkersfälla att det fillgängligaresursufrym-met fillfaller produktiva investeringar och en fortsatt förbättringav utrikeshandeln. Vi måste även framgent behålla greppet om statsfinanserna.Och vi måste fortsätta aft bekämpa inflafionen för atf lägga grunden förframfidens jobb och välfärd. Jag vill inte påstå aft det kom många uppslag i deinledande anförandena, utan det var i stort sett samma klagolåt som vi hörde ivalrörelsen, som vi hörde när vi började föra den nya ekonomiska polifiken förtvä år sedan och som vi har hört . Jag tror aft hussen i sällskapet,, ägnade ät atf skälla på regeringen i alla möjligatonarter och åt vad man möjligen skulle kunna kalla för enpresentation av en moderat polifik. Man klagar över skaffefrycket, men vi har visat aff vihåller skattetrycket oförändrat och ändå, genom eft stramt grepp om utgifterna,klarar atf förbättra budgeten. Man klagar över inflafionen, trots att vi fakfiskt harpressat ned den kraftigt sedan borgerlig tid. Man talar vackert om besparingar, men när jag lyssnadeuppmärksamt hörde jag hur miljard efter miljard lovades bort i ökade utgifterför jordbruksöverskoft, vårdnadsbidrag, ensamrum och skattesänkningar för höginkomsttagare,företagare och förmögenhefsägare. Miljard pä miljard rullades uf övertalarstolen i löften fill olika väljargrupper. Sedan sade man; Vi måstenaturligtvis spara på statsfinanserna. Tror ni aft ni därmed skapar respekt för den politiskaopposifionen ute bland de svenska väljarna? Tror ni atf detta är er stora chansatt lägga fram eft genomarbetat alternativ till regeringspolitiken och ickedenna saliga, för aff inte säga osaliga, uppräkning av lockande löften? Men nihar ju två repliker pä er att tala om vad er politik egentligen innebär. Dagens debatt handlar mycket om ekonomiskarealiteter. Def är naturligt, ty var 1982 på väg ned i en djup kris.Därmed hotades den välfärd och trygghet som medborgarna gemensamt byggt uppunder decennier av målmedveten reformpolitik. är vi äter på rätt väg, men mycket återstår innan vikan andas uf och säga aft vi definitivt har återvunnit styrkan i den svenskaekonomin. I slutdebatten års val varnade jag, liksom jaggör , för alla de lättsinniga löften om vår ekonomi som de borgerligaspred omkring sig. "Låna till skattesänkning, låna utomlands - snabbt nogkan ni köra sönder den starka ekonomin", sade jag. Vi vet nu att mina farhågor tyvärr var berättigade. Deborgerliga regeringarna tappade greppet över den ekonomiska utvecklingen. ser vi åter aft den ekonomiska utvecklingen går åt rätthåll. Då kan vi känna glädje, helt enkelt därför aft det ger oss möjligheteraft värna och utveckla eft samhälle som bryr sig om hur alla medborgare har def. Under de borgerliga förluståren drabbades barnfamiljernasärskilt hårt. I många hem runt om i landet har man därför svårt atf fåpengarna aft räcka till. när utvecklingen börjar gå åt rätt håll, kan viåterigen bidra fill aff barnfamiljernas standard hålls uppe. Från årsskiftethöjs barnbidraget med . Flerbarnsfamiljerna får särskildaförbättringar. Utbyggnaden av barnomsorgen påskyndas. När de borgerliga tappade greppet över ekonomin beslutadede sig för atf urholka pensionssystemet. pensionärer fick uppleva affutfästelserna om tryggade pensioner infe var sä mycket värda närsamhällsekonomin började gä över styr. Pensionärerna var beredda aff ta sitt ansvar för aft dennödvändiga devalveringen skulle bli lyckosam. när är pä rätt väg ärdet viktigt atf pensionärerna fär sina värdesäkrade pensioner. Fr. o. m den 1januari 1985 höjs pensionen för den som har folkpension med pensionstillskottmed nästan . De äldre, som genom sina insatser byggt upp värtsamhälle, har också rätt aff få känna stöd vid sidan om pensionen. Om krafternainte längre räcker tijl, behövs hjälp för aff man skall kunna stanna kvar i sinbostad. Om man blir sjuk, skall man ha rätt fill en god och mänsklig omvårdnad. Sedan lång fid har vi i vant oss vid och lärt ossuppskatta ett samhälle där alla medborgare har rätt aft känna trygghet och fådel av välfärden. när är på rätt väg har vi återigen möjlighet atfsteg för steg förbättra i stället för aff riva ner. Vi har ett gemensamt ansvar för vårt land. Det gäller infeminst värnet av vår livsmiljö. Den globala miljöförstöringen hotar vårt klimat,våra hav och våra skogar. Växt- och djurarter är i fara att utrotas, ochöknarna breder ut sig. Hos oss hotar försurningen, skogar, sjöar ochgrundvatten. Bilavgaser och giffanvändning ger livshotande sjukdomar. Denutvecklingen måste med all kraft stävjas. Vi har skyldighet aff skapa godalivsförutsättningar för våra barn och våra barnbarn. I vårt land har vi sluppit de uppslitande konflikter ochsvära motsättningar som drabbat så många andra industriländer. Även omåsikterna i olika sakfrågor gått isär, har vi ändå kunnat glädja oss ät aftmedborgarna i def stora och avgörande frågorna varit beredda aff ta sitt ansvarför framtid. Mot denna bakgrund måste man känna en växande oro införden agitation som bedrivs från framför allt högerhäll. Och denna oro blirnaturligtvis än större när man ser center- och folkpartiledarna underkasta sighögerns ledarskap. Def falas i allt aggressivare tonfall om ett systemskifte iSverige. tänker t. o. m. gå runt grundlagens4-procenfsspärr för aff försöka åstadkomma ett sådant skifte. uppmanademig aft uppsöka en gmndlagsexperf. Jag behöver infe gä längre än fill centernsegen grundlagsexpert, som förklarat aff denna valallians är eft sätt atfkringgå grundlagen. Def sade vi ifrån i regeringsdeklarationen. Def var infeaUs mitt personUga uttalande; def var regeringen som efter ingåendeöverväganden sade aft vi på denna punkt måste säga ifrån aff vi tänker vidtaåtgärder, när ett parti bryter mot de grundläggande spelreglerna. Ett förstärktmittfält, för atf använda centerledarens uttryck, skall tydligen användas föratf försöka föra högern till makfen. Det goda som vi gemensamt byggt upp - daghem, skolor,sjukhus och pensionärshem - skall i växande utsträckning säljas ut till privatavinstintressen. Den trygghet vi har i sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och pensionerna - den skall vi tydligen mer och merlämnas aff klara ensamma i stället för att gemensamt fa ansvar, Def finns skrämmande exempel i andra länder på vad ensådan själviskhet leder fill. Den skuUe riva upp stora klyftor mellanmedborgarna och skapa svåra motsättningar i värt land. Denna högernskonfrontation i en svår tid står infe i samklang med en känsla av ansvar förlandet. Ty dagens debatt handlar ytterst om hur vi skall kunna favärt ansvar för , I omvärlden upplever vi hur många länder dras alltdjupare ner i krisen. Arbetslöshet och nöd förmörkar människornas vardag, I vårt land har vi nu en unik möjlighet aff få ner sä välinflationen som arbetslösheten, som vi bygger en starkare ekonomiskgrund för framtiden. Att ta ansvar för innebär atf vi politiker förmårföra en stram budgetpolitik och aff vi inte väjer för atf fa nödvändiga beslut, Atf fa ansvar för innebär atf arbetsmarknadensparter kan finna vägarna tiU ett förnuftigt löneavtal, som bevarar vårinternationella konkurrenskraft och tryggar jobben. Aff fa ansvar för innebär aff vi häller en fastkurs och för def här landet ur den ekonomiska krisen, skall förbli pärätt väg, AnL 6 () replik; När jag lyssnade till undrade jagvar jag hört den här uppläggningen förut - detta atf är så bra och atfallt fungerar så väl. Jag funderade ett fag, och så slog def mig plötsligt: Detär ju . Det var precis samma uppläggning. Def var fullkomligtfascinerande atf ordvalen nästan var desamma i förkunnelse och iherr Palmes. När infe vill fala i sak med Mr. Mondale utan ärangelägen om aff hela fiden svepa över alla problem och dölja dem, använder hanherr Palmes ordval - eller möjligen är det tvärtom så, aff studeratherr ; jag vill infe göra mig skyldig till ett sådantinsubordina-tionsbroff när det gäller tolkningarna. I förra valrörelsen frågande amerikanarna: fått def bättre? Det frågade också. Jag undrar om frågar svenska folket: Har ni fått def bättre? Det har jag inte hört.Brottet mot linje kommer kanske här- frågar infeSveriges folk: Har ni fått def bättre? För hur har man fått def? Ni har - vad ni än säger - höjtskatterna med i genomsnitt . för varje hushåll. har ni lagt påen fastighetsskatt med . för varje hushåll, vilken, sombostadsminisfern så elegant säger, betyder elände för alla. I går lade ni frameft förslag om skaftehöjningar som ni kommer atf fä igenom med hjälp av herrWerner och som betyder ökade kostnader på . för varje hushåll iSverige. Det är def ni åstadkommit. Ni frågar efter vår poUfik. Ja, vär politik är i ställetaft spara, aft ge utrymme för sänkning av skatterna och att därigenom ökaincitamenten. Det har vi sagt så mänga gånger att knappast kan varaomedveten om det. Men likheten med finns i ytterligare en fräga. Dentredje vägens polifik skulle, som vi alla vet, leda fill lägre arbetslöshet ochlägre inflafion. säger f. n: Aldrig har sä amerikanare haftarbete som . Så säger man naturligtvis när man vUl dölja atf det är en högarbetslöshet, Def är naturligt atf det är fler amerikanare som arbetar nu ändef var fidigare när de var färre. Så är def också i , Aldrig har sämånga svenskar varit i arbete, säger , Varför? Jo, precis som RonaldReagan vUl dölja att vi aldrig haft en så hög total arbetslöshet irelation till hur många som borde ha haft jobb. Jag måste säga atf är en duktig lärjunge, ochjag försfår atf är facksam. Allt det ni åstadkommit beror på denhögkonjunktur som är ett resultat av aff den amerikanska poUtiken öser uf extrautgifter i form av skattesänkningar och högre utgifter men inte vill hälla igengenom aff spara på budgeten. Det är basen för den lilla framgång ni haft ivissa speciella sektorer av svensk ekonomi, - Så mycket för arbetslösheten! Den totalaarbetslösheten i är högre än den varit förut, och det är under den socialdemokratiska regering som ivalrörelsen lovade något helt annat och gav ett helt annat intryck. Har ni fåttdef bättre? - ställ den frågan till de 328 000 som sfär utanför den reguljäraarbetsmarknaden! Inflationen då, ? Ni skulle ju få ned den fill . När jag hörde tal slog det mig atf nog infe harsett alla de pressmeddelanden som spreds från i går kväll.Jag kan förstå def - def var mörkt, de kom hastigt och sent, och de var många.Men där heter def aff ni kommer att uppnå ert totala inflationsmålpå , Av ert ambitiösa inflationsmål om blir def kanske def dubbla är här! Er chans att inflationen inte skall bli det dubbla är attoljepriserna faller, Def kan socialdemokraterna inte göra mycket åt, även omherr säkert kommer att fa åt sig äran också för det - def ligger i linjemed den globala synen. Det enda ni egentligen gör är aff ni köper dyr olja frånIran - ni gör alltsä verkligen infe någonfing åt rätt håll i den frågan heller! Men hur är det nu med inflationen? Jag har mina uppgifterfrån Economist, och de gäller världens tolv ledande industriländer. De ländersom har lägre inflafion än är , , , ,, , , , oeh . Ettland har högre inflation - def är , Uppgiften är alltså ur Economist ochgäller de tolv ledande länderna. Det skall bli oändligt intressant att höra statsministernräkna upp vilka länder som har högre inflafion än under den regeringsom utsett inflafionen till sin värsta fiende! Ni skall snart få hörastatsminister med stolthet tala om atf har lägre inflationän eft antal länder -, och en del andra; det är rikfigt, men detär inte främst med dem vi tävlar. Ladda upp , ! Det sitter fio manvid sidan av som är beredda aff ta fram uppgifter om vilka ländersom de faeto har högre inflation än , Men, tro mig! Det är inte vårafrämsta konkurrentländer; det är de som Economist räknat upp som världens tolvledande industrinationer! - Så mycket har ni lyckats med i den delen. Låt mig sedan, herr talman, som hastigast - min taletid ärnästan slut - säga atf det infe är fråga om aff sälja uf någonting. Det ärfråga om, , att världens största offentliga sektor - den har vi iSverige - skall öppnas för konkurrens, öppnas för initiafiv, atf det skall blimöjligt för människor aft också driva sådan verksamhet i privat regi. Vi skallha insyn, och det skall vara kontroll av atf sådant sker i rimliga former. Niär livrädda för den konkurrensen - när det blir sådan konkurrens visar det sigofta aff den privata verksamheten är bättre. Tacka för atf ni måste ta fillglåpord i stället för sakargumenf! AnL 7THORBJÖRN () replik; Jag är naturligtvis inte ett dugg överraskadav aft statsministern försöker lyfta fram de framgångar som svenskt näringslivhaft i form av exportökningar och produktionsökningar, Def vore närmast ensensation om inte statsministern åter och åter framhöll dem. Men tilldet är aft säga atf om vi infe, med de båda stora devalveringar som företagitsoch som sedan åtföljts av en högkonjunkturufveckling, skulle ha fått ettuppsving i produktionen och i exporten hade det varit helt katastrofalt. Menglöm inte bort aff def är kombinationen av de långtgående devalveringarna ochhögkonjunkturen som ger defta! Den viktiga och intressanta frågan är: Vad harregeringen för recept inför den situation som uppstår nu när vi enligt mångabedömare gär mot en lågkonjunktur - ingen kan fastsfälla hur snart den kommer,men eft är säkert, och def är aft den kommer - och gör det med en mycket högarbetslöshet, ja, rekordarbefslöshef, och ined våldsamt stora budgetunderskott?Vad har regeringen för recept inför denna situation? Tredje vägen talade statsministern om. Ja, har tredjevägen, bortsett från devalveringarna, egentligen infe varit någonting annat änständiga skaftehöjningar. Min talefid är begränsad; jag kan därför infe en gångtill läsa upp den långa listan över era skattehöjningar , men det ärdem som den tredje vägen har karakteriserats av. Sedan säger statsministern atf jag och mina kolleger talarom besparingar men inte anger vilka de är. Eftersom min repUktid som sagt ärkort uppmanar jag statsministern: t. ex. mofioner från i vinfrasoch , där vi redovisade en lång rad besparingsåtgärder som - om ni lästdem och tagit lärdom av dem - skulle ha givit ett budgetunderskott som för nulöpande budgetår hade varit lägre. Statsministern varnar för lättsinniga löften. Menvalrörelsen från socialdemokraternas sida präglades ju, som framhålUtstidigare här , av löften -löften om att få ned arbetslösheten, löften fillbarnfamiljerna, löften fiU pensionärerna, löften om reallöneökningar. Underhela er opposifionstid gick ni dessutom ständigt emot åtgärder som var ägnadeatf hälla nere budgetunderskottet - ni ville inte heller då biträda förslag ombesparingar. -Det är en sanning som ni infe kommer ifrån. Ni är alltså fjättrade av er egen oppositionspolitik ochav vad ni sade i valrörelsen, och def är tråkigt från svenska folkefs synpunkt. Låt mig när def gäller inflationen påminna statsministernom aft den under hela 1970-talef i alla västländer utom låg på . Under 1980-.falef har alla västländer med undantag av ItaUen och Frankrikefått ned inflationen. Jag påminner än en gång om atf tillseptember 1982 halverades inflationen i ! När ni tog över steginflafionen igen. Men i våra konkurrentländer fortsätter inflationen nedåt. Detär fakta som statsministern och regeringen i övrigt infe kan komma ifrån. Sedan lade jag märke fill aff statsministern inte hadenågot konkret aft säga om ett av våra stora problem - försurningen - och vad nivill göra i def avseendet. Statsministern återkom till samverkan mellan ochkds. Hur statsministern än försöker svänga sig kommer han inte ifrån aft allafillfrågade grundlagsexperter säger aff vi har följt grundlagarna. tämligen ensam om atf hävda - def har han gjort såväl i regeringsdeklarationensom från talarstolen här - atf överenskommelserna kring vårtstyrelseskick har brutits. Får jag då fråga : Vad är def för överenskommelser vid sidan av den skrivna grundlagen somOlof då åberopar? AnL 8 () replik; Infe överraskande hävdade statsministern affSverige är på rätt väg. Def är naturiigtvis ett värdeomdöme som jag inte kanifrågasätta. Frågan är bara vad man anser vara rätt väg. Jag har uppenbarligeninfe samma värdering som statsministern pä den punkten. Om vi tar inflafionen, fiU att börja med, så har ThorbjörnFälldin, eller om det var , redan påpekat aff vi 1982 följde OECDoch EG på vägen ner när def gällde inflafionstakten och låg på ungefär sammainflationsfaktsnivå som våra konkurrentländer.