prot · G8091 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:1 Jag hälsar er hjärfUgt välkomna fill def första sammanträdetvid 1984/. 2§ Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelse om granskning av bevis för ersättare förriksdagsledamöter valprövningsnämnden har från inkommitbevis om aft ,, och , (båda fp) utsetts till ersättare förriksdagsledamöter sedan och (båda fp)avsagt sig sina uppdrag. sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit att deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. Företogsupprop av kammarens ledamöter. Viduppropet befanns , , , , , , , , , , , Sfig Alemyr, , , , , , ,, , Bo Finnkvist, , ochSören Häggroth vara frånvarande. Följandeledighetsansökningar hade inkommit och beviljats: Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbetet på grund av utrikesresa. På grund av utlandsresa anhåller jag om tjänstledighetfrån mitt riksdagsuppdrag . den 25 september 1984Ola Härmed anhåller jag om ledighet från för deltagande i Europarådefs hösfsession iStrasbourg. På grund av besök i för diskussion kringjordbruksfrågor på inbjudan av den egyptiska jordbruksministern anhålles omledighet från öppnande . Härmed anhålles om ledighet från riksdagsuppdraget den 2oktober 1984 för fullgörande av uppdrag inom . Härmed anhålles om tjänstledighet från fr. o. m.den 2 t. o. m. för fullgörande av FN-uppdrag. Härmed anhålles om ledighet från riksdagsarbefet underfiden för deltagande i i New York.Stockholm Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsarbetef den Tisdaeen den 2-14oktober 1984 för FN-uppdrag. ''S Alemyr Jag får härmed anmäla atf jag av personliga skäl ärförhindrad närvara vid sammanträde och upprop den 2 oktober 1984.Stockholm Härmed anhålles om tjänstledighet från riksdagsarbefetunder tiden för deltagande i FN:s generalförsamlings ordinariemöte i . Härmed anhålles om ledighet frän riksdagsarbefet tisdagenden på grund av enskild angelägenhet. den 26 september 1984Lennart Härmed anhålles om tjänstledighet från mitt uppdrag somriksdagsledamot under fiden . Anledningen är att jagskall ingå som ledamot i den svenska delegationen till FN:s hösfsession.Stockholm På grund av sjukdom anhålles härmed om ledighet frånarbetet i fr. o. m. den 2 t. o. m. . Undertecknad anhåller om ledighet från på grund av personUga angelägenheter. Meddelandeom sammanträdestider m. m. Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsuppdraget fr. o. m. den 2 t. o. m. den 20oktober 1984 på grund av FN-uppdrag. Enligt inkomna anmälningar hade dessutom följandeledamöter förhinder atf närvara vid uppropet, nämligen , , , , Bo Finnkvist och SörenHäggroth fill följd av frafikhinder, och på grund av sjukdom. 4§ Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmedanhåller jag om befrielse från mitt uppdrag som ersättare till . Härmedavsäger jag mig uppdraget som ledamot av fr. o. m. den 3 oktober1984. Undertecknadanhåller härmed om aff få bli entledigad från sitt uppdrag som riksdagsledamotfr. o. m. . Dessaavsägelser godkändes av kammaren. 5 § Meddelande omsammanträdestider m. m. AnL 2 TALMANNEN: Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär plan för kammarens sammanträdenunder tiden - . Denna fidsplan överensstämmer medden utsända planen utom i vad avser och då sammanträdena far sinbörjan . Av den föreliggandefidsplanen framgår atf val fill talmanskonferensen och sker vid sammanträdet . Kammarensförsta arbetsplenum hålls . En på Tisdaeen den grundvalav uppgifter från utskotten upprättad ärendeplan kommer atf föreliggavid detta sammanträde. Den allmänpolifiska debatten far sin TiU kammarens ledamöter har vidare utdelats vissaförteckningar och internellationer meddelanden om arbete m. m. 6 § Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1984/85:1Omorganisation av regionmusiken och Rikskonserfer 1984/85:2Arfificiella inseminationer 1984/85:4Delegerad beslutanderätt i förmynderskapsärenden 1984/85:5Utvecklad energiplanering m. m. 1984/85:6 Förslag fill lag omändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar, m.m. 1984/85:7Förslag fill lag om ensamrätt fill bärgning, m.m. 1984/85:8Lättnader i beskattningen av ideella föreningar 1984/85:9Basenheten vid taxering 1984/85:10Ändring i miljöskyddslagen (1969:387), m.m. 1984/85:11 Fortsatt giltighet avlagen (1959:157) med särskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad och avlagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad 1984/85:12Avveckling av hyressfoppet 1984/85:13Ändring i broffsskadelagen (1978:413) 1984/85:15 Ändring av bestämmelsernaom markvillkoref för statliga bostadslån 7 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1984/85:1Justitieombudsmännens ämbefsberäftelse 8 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatf följande interpellafioner framställts 1984/85:1 av () till statsrådet om icke konventionella behandlingsmetoder inom sjukvärden: har i massmedia offentliggjort interntarbetsmaterial om akupunkturbehandling m. m. Av def faktum aff innehålletpublicerats kan man dra slutsatsen atf planerna och förslagen anses vara väl förankrade inomverket innan de framläggs för styrelsen. Def rör sig om dels föreskrifter omakupunkturbehandling i sjukvården, dels förslag fill en hemsfällan hosregeringen om en sådan översyn av kvacksalverilagen som syftar tillinskränkningar och förbud inom prakfiskt taget samfliga områden inom alternativmedicin. Akupunkturförslagef är grundat pä en starkt kritiseradutredning. Den anses av sakkunskapen vara full av fel och motsägelser. Ingensom tidigare studerat och/eller använt akupunktur fick vara med i utredningen;t. o. m. läkare med specialutbildning avvisades. I förslaget fill "föreskrifter oeh allmänna räd"anges smärtbehandling som enda tillåtna syfte med akupunktur inom hälso- ochsjukvården och atf akupunkfurmefoden endast får användas av legitimerade läkareoch tandläkare. Däremot föreslås infe krav på särskild akupunkfumf bildningför dessa. Detta ter sig minst sagt egendomligt med hänsyn fill atf flertaletav de ca 1 000 akupunkförer som finns i landet infe bara har medicinskgrundutbildning utan också utbildning i akupunktur. Det andra förslaget, det som gäller översyn avkvacksalverilagen, skingrar varje tvivel om syften. Man nöjersig infe med föreskrifter för hälso- och sjukvårdens personal. Uppenbarligenvill man dessutom göra prakfiskt taget allt utövande av nafurmedicinskverksamhet olagligt genom förbud. Anfingen skall, enligt , i lagfastställas vilka sjukdomar som mot ersättning får behandlas av personer sominte står under tillsyn eller skall den nuvarande s. k. kvacksalverilagenändras genom höjning av åldersgränsen för behandUng av barn fill ,begränsning av användningen av hypnos, förbud mot akupunktur med nålar -eventuellt totalförbud för vissa utövare -, hinder mot försäljning av tekniskapparatur eller andra behandlingshjälpmedel för alternativ medicin, förbud mott. ex. blodprov utanför hälso- och sjukvården, m. m. Med tanke på den debatt om friheten som blossat upp, ochom frihetsbe-greppefs innebörd, framstår förbudsambifioner somanmärkningsvärda. De enskilda människorna skall fråntas möjligheten att träffaegna avgöranden om var och hur man vill söka lindring och bot vid sjukdom ochaff själva dra slutsatser om effekterna av alternafiv medicinsk behandling.Rätten atf ta eget ansvar för hälsan skulle således ytterligare kringskäras.EnUgt min mening är detta odemokratiskt och omänskligt. Sådana ingrepp imänniskors integritet skulle i detta sammanhang nog kunna försvaras ompatienterna löpte allvarliga risker. Men i jämförelse med den konventionellahälso- oeh sjukvården framstår den alternafiva medicinska verksamheten somofarlig och fri frän biverkningar. Och den har givit omvittnat goda resultat iåtskilliga fall där konventionella behandlingsinsatser kommit till korta. Mot bakgrundav vad jag ovan anfört vill jag ställa följande fråga: Vill stafsrädet inför kammarenredogöra för sin syn på den alternativa medicinens värde och nytta? 1984/85:2 av () till statsministern omBPA:s affärer i : Def fackföreningsägda byggföretagetBPA:s affärer i har rönt stor offentlig uppmärksamhet. Iriksdagen har frågan varit föremål för en inferpellafionsdebatf (den 4 maj1984). Vad avser vissa aspekter av affären kommer en granskning atf ske avriksdagens konsfifu-fionsufskoff. Resultatet av denna kommer dock infe aftkunna redovisas . Trots den omfattande debatten kvarstår ett antaloklarheter som def är angeläget atf snabbt få uppklarade. Detta gäller infeminst statsminister roll i sammanhanget. Tidningen riktade ettantal viktiga frågor till statsministern om BPA-affären. Raka svar pä dessaskulle ge allmänheten möjligheter atf bedöma def inträffade pä ett korrektsätt. Men statsministern har vägrat svara pä frågorna. BPA-affären rymmer sådana moment atf största tänkbaraöppenhet är önskvärd från statsministerns sida. Han bör personligen förriksdagen redogöra för sin syn på vad som inträffat oeh för sin egen roll isammanhanget. Jag vill därför i interpellafionens form ställa de fiofrågor som riktat till statsministern: BPA:sordförande kontaktade statsministern och begärde hjälpi den kris som hotade företaget efter de resultaflösa förhandlingarna medAlgeriet. Whinberg har sagt aff han ville utnyttja statsministerns"kontakter". Vilket besked gav statsministern ? Av internaBPA-dokument framgår aft statsministern personligen engagerade sig mycket hårtför atf rädda BPA. Är def vanligt atf en statsminister på detta sätt blandarsig i ett enskilt företags konfraktstvist med én ufländsk beställare? Varförvar infe ufrikeshandelsminister inkopplad? Varför sändestatsministern en personlig kurir från statsrådsberedningen fill i syfteaft diskutera BPA med det algeriska ufrikeshandelsminis-terief ? Varförunderrättades infe UD:s handelsavdelning om denna resa? Den 16 novemberförra året saft en delegation från BPA hos statsministern och väntade på atffå träffa den algeriske ufrikeshandelsministern . Men Obouzar villeinfe träffa BPA. I stället hade han ett samtal med statsministern bakom stängdadörrar. Vad talade ni om? Tio dagarsenare skrev ambassadör till Obouzar och lovade, underhänvisning till statsministern, en miljard i förmånliga krediter. Varför lovadeSverige vid denna fidpunkt en så stor kredit till ? Vad skall pengarnaanvändas fill? Efter dettakreditlöffe lossnade plötsligt de halvårslånga BPA-förhand-lingarna och nägraveckor senare fick BPA sitt avtal och räddades därmed Förnekar statsministern fortfarande sambandet mellan'kredit-löftet ochavtalet? Varför sände ett brev medlöften fill Obouzar med en omfattning som UD infe hade godkänt och aldrigskulle godkänna? När brevet nådde den berördautbetalande myndigheten orsakade det uppståndelse och irritafion. Varförhade infe BITS informerats om denna väldiga kredit? Pengarna tas från den svenska u-hjälpen. Algeriettillhör inte SIDA:s programländer. Finns det infe fattigare länder som bättrebehöver denna miljard? Varför har UD och ambassaden beslutathemligstämpla Öbergs brev fill Obouzar? Varför tillåts infe den svenska allmänheten läsa def? 1984/85:3 av GöranEricsson (m) fill justitieministern om villkorlig frigivning ochvåldsbroftssituafionen: I proposifion 1982/83:85 föreslog regeringenriksdagen att den som undergår fängelse , högst , skall villkorligtkunna friges sedan halva fiden av straffet avtjänats. Förslagetmötte häftig kritik av ett flertal remissinstanser, t.o.m. fångarna självareagerade negativt. Från moderat håll varnade vi för att tilltron fillstraffräftssysfemets förmåga att avhålla medborgarna från brott skulle kommaatt rubbas. Vi pekade också på straffrättssystemets förmåga att avhållapersoner från aft begå brott såsom något positivt för övriga medborgare. Hurstor denna avhållande förmåga har varit har inte undersökts. Nuföreligger emellerfid skattningar på detta område, vilket förstärker ochaktualiserar vår kritik mot halvtidsfrigivningen. Enannan synpunkt som vi moderater förde fram i debatten var aft lagförslagetomedelbart skulle frige minst 400 fångar . Noterbart var atf manfrån regeringens sida infe fann defta förhållande särskilt oroande, trotsupprepade varningssignaler infe bara frän oppositionen utan även från andragrupper i samhället. Ettav huvudargumenten för reformen, som uttrycktes i proposifion 1982/83:85, varatt effekten av reformen skulle bli en icke obetydlig staflig besparing genomaff belastningen på kriminalvården skulle minska. Ingetförsök gjordes aft i propositionen anvisa några åtgärder för att minska denbrottslighet vars existens var en så stor påfrestning på samhällsekonomin.Regeringen valde det lättare sättet, aff åtgärda symtomen och infe orsaken. () har i anslutning fill sin lägesrapport om brottsutvecklingen 1984särskilt studerat effekten av halvtidsfrigivningen . Studientalar sitt entydiga språk; def hade varit nyttigt om regeringen lyssnat påoppositionen. Kanske hade då färre hem utsatts för BRÅ gör följande konstaterande: "Bostadsinbrotten harökat mycket kraftigt . Jämfört med 1982 begicks 2 800 flera brott1983 - en ökning . I likhet med andra brott ökar antalet bostadsinbrottunder def jämfört med . Men fill skillnad frånandra broffskafegorier, som minskar under def , fortsätterbostadsinbrotten aff öka, och def kraffigt." I sin kommentar gör forskarna på BRÅ följande bedömning.Def frigavs i ett svep 500 högaktivt kriminella personer den 1 juli 1983.Regelmässigt vet man aff återfallsprocenfen i den gruppen är inom eftär. Def är sannolikt aff återfallen gäller s. k. försörjningsbroft,undersökningen är entydig pä den punkten. BRÅ konstaterar aff 3 200 fler fritidsmånader den 1 juli1983 gav en netfoökning av antalet bostadsinbrott med 2 600 brott. Medanledning av brottsfrekvensen och relationen fill halvtidsfrigivningsbeslutetgör BRÅ avslutningsvis följande bedömning. Initialeffekfen vidfrigivningstillfällef gav en statistisk puckel. Brotfsfrekvensen kommer aftsjunka men kommer atf stanna på en högre nivå än vid fiden förehalvfidsfrigivningsbeslufef. Fler högakfiva kriminella kommer aff visfas ifrihet fler månader genom beslutet och därvid öka antalet grova stölder (bostadsinbrott)med ca 1 300. Knappt 3 000 vanUga stölder kommer aff läggas fill nuvarandenivå, ca 300 fler misshandelsfall, och mellan 1 000 och 2 000 fler bedrägerierkommer aff begås. När def gäller våldsbrotten är def viktigt aft slå fastatt en ökning äger rum och aft denna ökning är djupt allvarlig. Varjevåldsbrott innebär en tragedi såväl för offret som för gärningsmannen.Väldsbrottsökningen fotalf är , och ökningen av gatufridsvåldef är så högsom . och kranskommunerna i äröverrepresenterade när def gäller våldsbrott. Vart fjärde våldsbrott somanmäls i landet begås inom en area på någon eller iStockholms city. Det borde vara fullt möjligt aff anordna en polisbevakninginom detta område, så att i varje fall dessa gatuvåldsbrott kan förebyggas. Def är dock enligt moderata samlingspartiefs mening infeenbart en fråga om aff förebygga brott, det är också en fråga om aff utredabrott och leda de inträffade brotten fram till fällande domar. Om samhälletinfe klarar defta, undergrävs förtroendet för rättsväsendet på ett synnerligenallvarligt sätt. I polisdistrikt ökade antalet mord från 1982fill 1983. ökade antalet misshandelsfall inkl.grov misshandel från 672 fill 703. Även inom övriga områden skedde ökningar.Def enda område som inte blev föremål för ökning var antalet utredare påvåldsrofeln, vilket var och är 14 polismän. Def är sannolikt att fler och grövre brott i dettapolisdistrikt måste avskrivas helt enkelt därför atf det infe finns någon somkan utreda dem. Här gäller def avskrivning av brott som i andra polisdistriktskulle erhåUa högsta prioritet. 2 protokoU 1984/85:1-6 Mot bakgrund av vad jag ovan anfört vill jag riktaföljande frågor fill jusfifieministern: Vilka åtgärderkommer statsrådet atf vidtaga i anledning av BRÅ;s nu publicerade material,främst när def gäller ökningen av bostadsinbrotten? Hur stora ekonomiskavinster har statsverket gjort i anledning av den genomfördahalvfidsfrigivningsreformen? förelägga förslag om ändring av gällandefrigivningsregler, eller finner statsrådet atf gällande ordning är fillfredsställande? Vilka åtgärderavser statsrådet förelägga i anledning av utvecklingen avvåldsbrotten främst i ? föreslå en förstärkning av polisens utredningskapacifet påvåldsbroffsområdef? 1984/85:4 av () fill justitieministernom lagstiftning mot koUekfivanslufning fill politiskt parfi: Kollektivanslutningen tiU defsocialdemokrafiska parfiet utgör en kränkning av enskilda människors frihet.Det är oförsvarligt atf utan atf fråga dem föra in hundratusentals människor iett politiskt parfi. har också åtta gånger uttalat sig motkollektivanslutningen. Socialdemokraterna har struntat i detta och fortsätteraff skriva in också folkpartister, centerpartister, moderater och vpk-are isitt eget parfi. Majoriteten av socialdemokraternas medlemmar har inte självagått med i partiet utan har blivit kollekfivanslufna. En kvarts miljonmänniskor är socialdemokrafiska partimedlemmar trots aff de infe röstar påsocialdemokraterna. Detta är bakgrunden fill atf opinionen motkollekfivanslufningen har ökat mycket kraftigt. Folkparfiet, ochmoderaterna anser aff def behövs en lagsfiftning mot kollektivanslutningeftersom socialdemokraterna infe frivilligt har stoppat denna anslufningsform.Numera säger enligt fidningsuffalanden inte heller vpk kategoriskt nej filllagstiftning. Också inom socialdemokrafin hörs krifiska röster. Jag viUdärför fråga justitieministern: Är justitieministern mot bakgrundav den allt starkare opinionen mot kollekfivanslufningen beredd verka för enlagstiftning som förbjuder kollektivanslutning fill polifiskt parfi? 1984/85:5av () till arbetsmarknadsministern om ytterligare beredskapsmedeltill : Regeringen har , på vissapunkter, gett arbetsmarknadspolitiken ändrad inriktning. Ett nyttrekryteringsstöd infördes med syfte aft sfimulera företagentill fidigareläggning av rekryteringen inför en väntad konjunkturuppgång. Eftinslag i den förda politiken var aff kraven på beredskapsarbeten därmed skullebli lägre än de varit . Rekryteringsstödetskulle lösa en del av de arbetsmarknadsproblem som annars skullefå av med hjälp av beredskapsarbeten m. m. Satsningen på rekryteringsstödet är principiellt vikfig.Def är från alla synpunkter bättre att arbetslösheten reduceras genom affföretagen tidigarelägger en normal rekrytering än att samhället tvingas sättain beredskapsarbeten. Polifiken har också delvis gett resultat. Arbetslöshetenär på väg nedåt. I landet som helhet minskadeantalet arbetslösa frän ftån 196 000 till 175000. För blev def en nedgång från 9 200 till 8 100 arbetslösa.Def rör sig åt rätt håll. Man kan emellertid konstatera att rekryteringsstödetslagit igenom långsammare än beräknat. Den neddragning av de traditionellaarbetsmarknadspolifiska insatserna (beredskapsarbetena) som fogbeslut om har därför blivit alltför kraffig. Det är därförutomordentligt angeläget atf man för aft förbättra sysselsättningsläget undervintern 1984-1985 snabbt anvisar ytterligare beredskapsmedel. När det gäller den regionala fördelningen av ytterligareberedskapsmedel är det för viktigt atf framhålla följande: Länet har i den preliminära fördelningen avberedskapsmedel tilldelats 101 milj. kr. (4- 29 miljoner fill ungdomslag) förvintern 1984-1985. Det är en drastisk nedskärning frän föregående år då länetfick 287 miljoner. Def är en kraftigare neddragning än på de flesta andra håll.Den är svår atf förstå om man ser fill arbetsmarknadsläget i länet. Gävleborgslän har , fillsammans med ochNorrbottens län, tillhört de två eller tre mest utsatta länen i landet. Under vintern 1983-1984 låg arbetslösheten vid närmare 11000 personer, trots atf mer än 8 000 personer var sysselsatta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. En viss förbättring har skett ,men om beredskapsinsatserna dras ned alltför kraftigt är det uppenbar risk föraff sysselsättriings-lägef bUr lika besvärligt som . Detär dessutom mycket som tyder på atf rekryteringsstödet har fått och kommer afffå mindre genomslag i de län som har def besvärligaste läget, bl. a. Gävleborgslän. I dessa län pågår kraffiga strukturförändringar inom de helt dominerandebasnäringarna. Detta innebär atf företagen ofta har en betydande överkapacitetredan i utgångsläget. Även om konjunkturerna förbättras, dröjer det innanföretagen behöver rekrytera. Mot den ovan nämnda bakgrunden ifrågasätter jagfördelningen av den neddragning av beredskapsmedel som gjorts för vintern1984-1985. Det är infe rimligt aff de län som har def sämstaarbetsmarknadsläget och där rekryteringsstödet har svårast aff slå igenom drabbasav samma neddragning som övriga. Det är enligt min mening utomordentligtviktigt att snabbt tillförs väsenfligt mera beredskapsmedel förvintern 1984-1985. Med hänvisning fill def anförda vill jag ställa följandefräga till arbetsmarknadsministern; Är statsrådet beredd atf medverkatill aft tillförs väsentligt mera beredskapsmedel för vintern1984-1985? 1984/85:6av () till arbetsmarknadsministern om arbete i ungdomslag: Ungdomarnas arbetsmarknadfortsätter att försämras på ett mycket oroande sätt. Trots aff kampen motungdomsarbetslösheten varit politiskt prioriterad under lång fid fycks deansträngningar som gjorts snarare ha förvärrat än förbättratungdomarnas ställning på arbetsmarknaden. Den trendmässiga ökningen av antaletarbetslösa ungdomar fortsätter. Den öppna arbetslöshetens utveckling Ungdomsarbetslöshet jämfört med övrig öppen arbetslöshet1970-1983 '970 1971 1973 1973 1974 1975 1976 1977 197S 1979 1980 1981 iSB2 1963 Källa: Så har ocksä utvecklingen efter1982 års val fortsatt i samma banor, trots atf socialdemokraterna ställde iutsikt aff just de skulle vara särskilt väl rustade för att bryta den negativautvecklingen och skapa utrymme för fler jobb och en ny framfidstro bland deunga. Löftena års valrörelse framstår, i ljuset av denhitfillsvarande utvecklingen, som mycket vidlyftiga. Utvecklingen visas nedan. 16-19 är 20-24 år 4 000 9 700 9 100 10 400 30 000 3 800 9 500 Exkl.rekryteringsstöd, lönebidrag m.m. Källa: AMS och Åfgärdsarsenalen för atf bekämpaungdomsarbetslösheten har under 1970- och 1980-falen byggts uf kraffigt. Enåttaårig offentligt bidragsberoende terapikedja för ungdomarna hartillskapats. Den börjar med ungdomsplafser för 16- och 17-åringarna,fortsätter med ungdomslag för 18- och 19-åringarna och avslutas iÖrebromodeller eller fortsatta långvariga beredskapsarbeten för20-24-åringarna. FuUt utbyggd och under "högsäsong" kan terapikedjankomma aff omfatta runt 100 000 ungdomar utöver de många tusen som"normalt" går öppet arbetslösa. Terapikedjan bygger på en traditionellarbetsmarknadspolifisk grundsyn som utgår från aft arbetsmarknaden endast harutrymme för eft bestämt antal jobb och aff de som infe får plats omgående skallfas om hand i olika former av arbetsmarknadspolitisk sysselsättning ellerutbildning. Förvaringsmo-menfet väger tungt, och man bortser från förhållandetaff cirkulationen mellan jobb och arbetslöshet och antalet kontakter mellanpotentiella arbetsgivare och arbetssökande har mycket stor betydelse förantalet möjliga jobb. Detta förhållande gäller i särskilt hög grad förungdomarna. De är den mest röriiga delen på arbetsmarknaden och kan genomfrånvaron av starka sociala och andra bindningar lättare anpassa sig fillkraven på arbetsmarknaden. I slutet av 19S3 fattade beslut om den s. k.ungdomslagen. I överläggningar mellan de fyra demokratiska partiernaförhandlades en slutgiltig modell för verksamheten fram. Regeringen kunde pä såsätt undvika ett nesligt nederlag i arbetsmarknadspolitiken, och ungdomslagenfick väsenfligt bättre förutsättningar aff fungera på en rörlig och föränderligarbetsmarknad. borgerliga parfier drev också igenom eft beslut om ensnar utvärdering av ungdomslagens fillämpning och effekter. stod def dock klart att regeringens ocharbetsmarknadsmyndigheternas fillämpning av ungdomslagen utgick frånregeringens urspmngUga förslag i stället för från egenfliga beslut.Anvisningarna av ungdomarna till ungdomslagen skedde alltför snabbt.