prot · G809159 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta kunde i sin tur minska vår industriellasårbarhet och utgöra basen för många nya jobb framöver. Sverigesarbetande människor behöver flera jobb . Dessa måste skapas inomsektorer där det inte behövs än mer råvaror och än mer energi förproduktframställningen. Vi måste alltså förädla mer, förfina vår teknik ochförbättra vår hushållning och återvinning. En sammanhållen strategi för destatliga företagen kunde vara till stor hjälp för att nå de målsättningar jagskisserat. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 6,10 och 11 och iövrigt till näringsutskottets hemställan i betänkandet 1984/85:32, 110 (): Vi behandlarnu näringsutskottets betänkande nr 32, Destatliga företagen har varit föremål för debatt ochdiskussioner. Motioner har väckts med förslag om förändringar och omutförsäljning av vissa företag, men också om en omprövning av Statsföretagsverksamhetsinriktning, Efterregeringsskiftet föreslogs en genomgripande förändring av Statsföretag ochen ändrad målsättning för gruppen. har det skett storaförändringar inom den statliga företagssektorn. Både affärsverken och destafliga aktiebolagen berörs. Man kan också säga att synen på statligt ägandehar förändrats. Iflera av de motioner som behandlas i detta betänkande berörs principfrågor omstaten som företagare. I andra motioner föreslås försäljning av stafligaföretag, generellt eller av vissa angivna företag. Detta är i och för sig ingetnytt, men är motionerna mera konkreta och långtgående. Det kanske ingår iden "systemförändring" som man från vissa håll vill åstadkomma. Ensak som det finns anledning att fundera över när det gäller förslag omförsäljning och principer för statlig verksamhet är motiveringarna för detta.Det sägs bl, a, att privata företag sköts effektivare än statliga. Om det nuvore så, borde motionärerna begära att de statliga företag som går mindre brasäljs ut, så att privat företagsamhet kunde göra dem effektiva och lönsamma-riien så är icke fallet. Det är alltid de bästa och lönsammaste bitarna somskall säljas ut. Ettannat motiv sägs vara att budgetsaldot skall förbättras och ökningen avstatsskulden bromsas. Då vill jag fråga: Vad händer sedan? Ett företag kansäljas av staten bara en gång, och ett företag som genererar god vinst tillägaren säljs väl inte . Eller som någon har sagt: Man säljer väl intesin bästa mjölkko för att få råd'att köpa mjölk. Bakomdessa krav står de partier som ansvarade förrekordartat många och stora förstatliganden. Det rörde sig om företag med ca 50000 anställda, och det var undantagslöst förlustföretag. Självfalletkan man sälja företag inom . Så har skett och sker också . Men vid varje försäljning bör lönsamheten hos den kvarstående verksamhetenupprätthållas eller förbättras. Lika klart är att man köper företag, menprincipen måste vara att de olika företagen passar in i verksamheten och atfden statliga affärsverksamheten lämnar ett positivt bidrag till statsbudgeten. Sedanbörjan av 1984 har ca 29 företag eller företagsenheter sålts helt eller delvis.Under samma tid har 21 företagsförvärv gjorts. Detär viktigt att vi har olika ägarkategorier i det här landet: privatägda,statligt ägda och kooperativt ägda. Det är viktigt ur nationell synpunkt menockså internationeHt. har internationellt sett en blygsam statligverksamhet. GenomStatsföretagsgruppen har statsmakterna möjHghet att trygga en inhemskproduktion av viktiga produkter. De har också möjlighet att genomföra vissaönskvärda investeringar eller medverka i industripolitiskf önskvärdastmkturrationaliseringar, där sådana annars inte skulle ha kommit tHl stånd pågrund av t. ex, satsningens risk eller storlek. Ävenur regionalpolitisk synpunkt är visst statligt ägande av betydelse. Det ärdessutom av värde, inte minst inom industrin och på livsmedelsområdet, attstatliga företag utgör ett komplement till den helt dominerande privatägdadelen av näringslivet. Slutsatsenär att staten som ägare till företag kan driva en aktiv politik på olikaområden. Det kan också sägas att Statsföretagsgruppen skall verka under sammavillkor som privata företag, dvs, under samma frihet och begränsning vidbeslutsfattandet, under samma lagar och regler, dvs, aktiebolagslagen,arbetsrättsHg lagstiftning och t, ex, miljölagstiftningen. Detär också värt att notera vad som sades i proposition 1982/83:68, att"Statsföretag sedan gruppen genomgått en rekonstruktion och konsolideratsbör sträva efter att uppnå en lönsamhet som ger tillfredsställande avkastningpå ägarkapitalet". Vikan också se att koncernen är i full färd med detta när vi granskarårsredovisningen . Det mest slående är den kraftiga resultatförbättringen.En annan markant förändring är att antalet anställda i statliga företag inteökar utan faktiskt minskar. Resultatförbättringen i företagen har fleraorsaker, och naturligtvis är en viktig sådan de finansiella rekonstmktioner somhar genomförts. Naturligtvis har också statens företag dragit nytta av denomlagda ekonomiska poHtiken, som medverkat fill ökad export, höjdindustriproduktion och kraftigt förbättrad lönsamhet. En tredje faktor av stor betydelse är arbeteti företagen på att nå en bättre struktur och en högre effektivitet. Utdelningeni företagen har påbörjats i några fall, även om det återstår - det vill jagpåpeka - en hel del för att uppnå de uppsatta målen. Färdriktningen är klar. rad reservationer har de borgerliga partierna tillsammans eller vart för sigåtergivit sin allmänna syn på statlig företagsamhet och lämnat förslag omförsäljning av hela eller delar av företag: en förändring av Förenadefabriksverken till bolagsform, en aweckling av ochen privatisering av kanalbolag. Jag kommer inte att gå igenom de olika reservationerna. De harredovisats och motiverats av företrädare för de olika partierna. De finnsdessutom dokumenterade i utskottsbetänkandet. Låtmig bara säga att utskottsmajoriteten inte delar er uppfattning när det gällerden allmänna synen på de statHga företagen. Vi anser att den statligaföretagsamheten är én viktig del i olika ägarstrukturer. Vi delar inteuppfattningen att statliga företag är sämre skötta än privata. Videlar inte er uppfattning när det gäller metoder för utförsäljning av StatHgaföretag, där det dessutom finns vissa skillnader mellan motionerna från de treparfierna. Visocialdemokrater delar på den punkten uppfattningen hos finansutskottetsmajoritet. Vi awisar således tanken på en omfattande och systematiskutförsäljning av företag och andra tillgångar som en metod att förbättrabudgetsaldot. Detär en direkt felaktig politik att sälja ut reala tillgångar för att täcka ettunderskott i statens löpande verksamhet. bör kunna avyttras, omdetta i det enskilda fallet bedöms motiverat. Sådana affärer bör dock sättas ini ett näringspolitiskt sammanhang och inte utnyttjas för att uppnå kortsiktigabudgetpolitiska förbättringar. Närdet gäller Förenade fabriksverken finns det enligt vår mening ingen anledningför att ta något initiativ, eftersom vi räknar med att regeringen isamband med beredningen av verksledningskommitténs betänkande kommer attöverväga frågan om ändrad företagsform för Förenade fabriksverken. Videlar inte uppfattningen att Investeringsbank skall avvecklas. Inteheller delar vi uppfattningen att Kanalbolag bör privatiseras. Jag yrkaralltså avslag på de borgerliga reservationerna. Närdet sedan gäller de reservationer som vpk har fogat till betänkandet vill jaganföra följande. Angåendeöversyn av organisation vill jag säga att 1982 fattadebeslut om en ny organisation för , Syftet var att anpassaverksamheten till de nya krav som 1980-talefs energipolitik skulle komma attställa. Så har också skett. Det finns alltså ingen anledning att nu företa enorganisationsförändring, Sammasak när det gäller förslaget angående , beslutaderiksdagen att staten skulle förvärva aktierna i bolaget från Svenska Varv ochatt bolagets huvuduppgift skulle vara att aweckla Svenska Varvs fartygsengagemang medminsta möjliga förluster för staten. Utskottetsmajoritet anser att förslaget att omvandla fill en aktivrederirörelse är orealistiskt och avstyrker detsamma. Dentredje reservationen från vpk handlar om en sammanhållen strategi för destatliga företagen i , Utskottsmajoritetenanser att de statliga insatserna för framför allt måste inriktas påen differentiering av regionens näringsliv och att det i det syftet är vikfigtatt främja spridningen av ny teknik till företag inom högskoleregion. Destatliga företagen i har alla möjligheter aft anamma ny teknik ochatt utifrån detta arbeta på att utveckla och förbättra sina företag. Jag yrkar avslag på vpk:s tre reservationer. Jag vill tiH slut yrkabifall till näringsutskottets hemställan på samfliga punkter. 111 PER () repHk: säger att vi viH privatisera bara lönsamma företag. Detär inte en korrekt slutsats. Vi är beredda att privatisera de typer av företagsom vi kan finna kommer att skötas rationellare och effektivare i enskild ägooch till vilka det finns lämpliga köpare som kan ta till vara de möjligheterföretagen som sådana kan ha. Detär inte fråga om att sälja de guldkantade bitarna av de stafliga företagen,utan det gäller att skapa en ny struktur, där vi kan filiföra statskassanbetydande medel, som vi ser till att vi ökar ägandesprid-ningen isamhället och gör företagen effekfivare till gagn för de anställda och övrigaintressenter i det långa loppet, angav ett antal olika motiv för att driva vidare. medverka i ett antal investeringar, som annars inte hade kommittill stånd. Det gällde att trygga vissa saker som inte närmare specificerades.Jag noterar att detta egentligen står i strid med vad haryttrat. Jag citerar ånyo årsredovisningen från Svenska Varv: "För statligaföretag gäHer precis samma villkor som för andra företag," skallväl då, , följdriktigt agera precis som ett privat företag ochinte ha andra motiv eller biavsikter. Då spelar det egentligen inte någon rollur statsmaktens synvinkel vem som innehar aktierna. Det är enbudgetfråga och en ägandespridningsfråga att se till att man får en bättreavkastning genom att amortera dyra skulder i stället för att ge enutomordentligt blygsam utdelning, som det kan röra sig om när det gällerProcordia, säger också att statliga företag går bättre. Vi var båda på eninformation hos , Dess årsredovisning har blivit offentlig idagarna. Där har det skett en direkt resultatförsämring, en avsevärd sådan,under ett högkonjunkturår, där andra företag visar rekordvinster. Ledningensäger själv att man har nått utomordenfligt otillfredsställande resultatnivå.Ett enda dotterbolag, gamla Tobaksmonopolet, ger större vinst än hela denförsamlade företagsgruppen. Svenska varvsmiljardförluster och gigantiska förluster och likvidationspliktvisar väl ånyo atf det finns utomordentliga brister. Nej, lönsamheten i destadiga företagen är inte så bra som man gärna vill göra gällande. Det fordrasnya kapitaltillskott. Det har klart deklarerat här i kammarenbåde när def gäller Svenska Varv och när det gäller Zenit, Jag tycker att detfinns anledning att utnyttja denna möjlighet till att lägga om strategin ny strategi med saneringar av företagen och privatiseringar för att spridaägandet och sanera statens budget såsom en bieffekt. Anf.112 () replik: sade att man infe säljer sin bästa mjölkko för att få rådatt köpa mjölk. Det låter ju bestickande men är inte så självklart. Det berorgivetvis på vilket pris man får för kon och vilken omvårdnad och produktion mankan räkna med , Def kan totalt sett bli bättre att kon ägs av någonannan. Attfinansiera via aktier är ju ett beprövat och välkänt system. Det har blivitaktuellt även inom energibolag, t, ex. Roslagsenergi, Det är helt klart attdetta bolag har dragit väsentliga fördelar av det finansieringssystemet. Viktigt är självklart att åstadkomma ett brettfolkligt ägande. Jag kan inte se någon nackdel i att svenska folket får ägaVattenfall i högre grad än . Lika självklart är det mycket viktigt attvarje krona som kommer in på aktieförsäljning används för att reducera den dyrastatsskulden. 113 () replik: sade att det har skett stora förändringar också inomaffärsverken. Det är riktigt. Det har lett till svårigheterna att avgränsa deolika verksamheterna, när man har gått in offensivt i konkurrensutsatta delar.Alldeles uppenbart har def funnits skäl till misstanken att man har använt t,ex, monopolvinster för att göra dessa satsningar, försökte göra försäljningen av stafliga företag till en fråga ombudgetförstärkning. Men så är det ju inte. Vi har mycket rikligaerfarenheter, som visar att det finns speciella problem förknippade med den härägarformen. Gång på gång har statens roll som ägare till företag kommit ikonflikt med statens övriga roller i samhället. Väldigt ofta leder det direkttiH nackdelar för de företag som berörs och blir till ett hinder för utvecklingoch effektivitet i stället. Viför del tog mycket riktigt, , vårt ansvar för denödvändiga strukturförändringar som skedde under regeringsår, inteminst av omsorg om sysselsättningen. Men det är inget motiv för att statenskall gå in i verksamheter där produktionen av varor och tjänster redan ärtillfredsställande och av de privata företagen. Ju större behovet avinsatser från statens sida blir för att t, ex, klara sysselsättning eller enstrukturförändring, desto angelägnare är det att staten håller fingrarna bortafrån den del av näringsHvet som ändå fungerar med en effektiv konkurrens. Detskulle vara intressant att höra vad det finns för skäl enligt för att staten skall vara krögare, som i SARA-bolaget, 114 (vpk) replik; De tre reservationer som vpk står bakom handlar för det första om ZenitShipping, Det kommer att tala om, varför jag inte tänkerta upp den frågan i min replik. För det andra gäller det . Både och jag, var och en från sin utgångspunkt,har säkerligen goda argument för våra ställningstaganden i denna fråga. Med allrespekt för förmåga tror jag inte aft kan övertygamig. Jag tror mig inte själv om att kunna övertyga . Jag skallavstå även från den argumentationen. Beträffandede statliga företagen och en sammanhållen strategi anger att hontycker att man där skall satsa på bl, a, ny teknik. Under den härriksdagsperioden har varit med om att avslå vår motion om ennationell aluminiumpoHtik, Där var det fråga om en satsning på ny teknik. har också senast varit med om att avslå min motion om eftindustriellt utvecklings- och forskningsprojekt, baserat på torv. Där var detockså fråga om ny teknik. har min motion om sågverkensvidareförädling avslagits här i . Där var det också fråga om nyteknik. Om LHly verkligen tycker som hon aHdeles sade, har hontyvärr lyckats maskera det på ett väldigt effektivt sätt. 115 ()replik; Jag skall inte förlänga debatten särskilt mycket. Jag vill bara sägatill Per : Ge ett enda exempel på ett olönsamt statligt företag somni har föreslagit i era motioner skall försäljas! Jag har i alla fall inte hörtnågot. Beträffandemöjligheterna för staten att gå in öch hjälpa till medstrukturrationaliseringar, där Per påstår att jag går emot RoineCarlsson, är det inte alls någon motsättning. Jag behöver bara nämna ett endaexempel. Det är , Det var väldigt bra att staten kunde gå in som ägare ochta ansvaret. Detgår bättre , det vet både Per och jag efter information frånstatliga företag . Men det finns problem. Det sade jag också i mittinledningsanförande. Det finns en rad statHga företag som går med god vinst.Men det finns också en rad som det går dåligt för. Därför blir alltså intevinsten så stor som den skulle kunna om man inte behövde ta hand om de företagsom det går dåligt för, Per ! Meningen med den rationaUsering som manhåHer på med är ju att även de olönsamma företagen, och de som går något sämre,skall bH bättre. Sedanvill jag till säga att det inte alls är bara budgetförstärkningensom ni tänker på utan det är helt enkelt er syn på stadigt ägande som ärgrunden till era förslag när det gäller utförsäljning av stafliga företag-detär bara att erkänna. Jagvill ställa en motfråga: Varför skulle inte staten i vara en krögare? Detgår mycket bra. Varför skall inte staten driva ett bra företag inomrestaurangbranschen? Det finns infe någon anledning att sälja ut detta företag. TillPaul Lestander vill jag säga att man faktiskt kan använda sig av ny teknik ochatt man själv kan göra saker inom de statliga företagen i , Vad viemellertid behöver där är, precis som jag sade fidigare, många olika företag såatt man inte bhr så beroende av konjunktursvängningarna, Anf.116 PER () replik: Vi har i våra parfimotioner inte preciserat och namngivit företag somskall privatiseras. Vi har gått på principer. Vi tycker inte att det är rimligtatt man skall gå ut och varna marknaden och tilltänkta köpare i förväg vilkaföretag man avser. Det vore direkt olämpligt, tycker vi. Omvi får möjlighet kommer vi självfallet att sälja ut både företag som görvinster och företag som gör förluster. Vi har ju sett att , gamlaStatsföretag, fortfarande innehåller en lång rad förlustföretag. Det är heltobestridligt att resultat har försämrats med , drygt 200milj, kr,, under det senaste verksamhetsåret. Det är helt ostridigt aft SvenskaVarvs resultat har minskat mycket kraftigt och att gör fortsattautomordentligt dåliga bokslut. Jag säger inte att det har skett någon väsentligresultatförsämring för alla statHga företag som grupp befraktat. Men def ärabsolut inte några lysande tider för stafliga företag. Det är därför som jag,när ni försöker hävda detta, kallar det för en skrytvals, sade i sitt inledningsanförande att man skulle använda de stafligaföretagen för investeringar som annars inte skulle komma till stånd. Det är jusådant de inte skall syssla med - när politiker initierar det ena eller detandra - utan de skall fungera på vanliga villkor. Detta har , och det instämmer jag faktiskt i. Det betyder att man inte behöver hadessa företag i statlig ägo, utan man kan minska statens räntebörda genom attdra bort skulder som vi får betala ränta på. På detta sätt skulle manminska budgetunderskottet, precis som man minskar underskottet i andra storaträngda företagsgmpper. Jag tror inte att argumentationen i fråga om dettahåller. Jag tror i stället på privatiseringar av statliga företag ochsaneringar och rekonstruktioner av särskilt stora företag där vi haft svårt aftfinna andra lämpliga enheter som kan gå in och klara omställningen undersocialt acceptabla former. Det var detta man fick göra ,och det är på detta sätt som vi självfallet skall försöka återvinna så mycketskattemedel som möjligt - genom att återföra dessa företag i enskild ägo; detär ju detta som det hela går ut på. 117 () replik: Jo, , nog har vi olika syn på stafligt ägande, och visstär det riktigt att det är detta det hela handlar om. Det handlar alltså intebara om det budgettillskott som först gjorde gällande. Ett avskälen till att vi inte ser någon anledning till att staten skall vara krögareoch äga SARA-bolagen är att vi tror att det måste till eft tillskott av andratänkbara ägare för att denna ägarroll över huvud taget skall bli uppfylld, somjag sade i mitt första inlägg. Ettannat av flera skäl är att vi för del är bekymrade över densammanvävning av olika intressen som statligt företagande innebär, där flerabeslutsfattare så atf säga sitter på samma stol , Vi går då miste omen fri och öppen debatt med klara spelregler mellan staten och näringslivet. Detfinns, som känner väl till, en rad skäl som bidrar fill våruppfattning att staten inte bör driva företag. Anf.118 (vpk) replik: Ja, , vi är överens om aft det behövs många företag iNorrbotten, men vare sig vi förblir oense eller ej hävdar jag aft def behövs ensammanhållen strategi för de statliga företagen , Anf.119 () replik: Bara fill Per : Ni pekar inte ut några speciella företag iera motioner, nej, ni talar generellt om utförsäljning - det är er målsättning.Då är det litet underligt: förstatligande av företag mellan 1976 och 1982gäller , , Kockumskoncernen, , NCB, , SweTeco, KalmarVerkstad, Regioninvest, , för att nämna några. Jag kan räkna upp en radandra också. Jag skulle vilja fråga om någon ser något annat mönster i den härsamlingen företag än atf det var företag som infe mådde bättre i privat ägo äni statlig. Manskall alltså först förstatliga en massa företag, sedan få dem på fötter ochdärefter för en billig penning sälja ut dem till privata företag. Det ärgenomgående i er syn på statliga företag. Jag tycker atf ni bör erkänna att detär de bästa bitarna som skall säljas ut, Def är de privata ägarna som är defväsenfliga. Vihar en helt annan syn på statlig företagsverksamhet, och vi kan aldrig kommaöverens med er på den här punkten. Däremot har jag sagt att vi kan både köpaoch sälja företag inom den statliga koncernen. Talmannenanmälde att Per anhåHit aft till protokoHet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. 120 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): I samband med debatterna kring sjöfartspolitiken har vårt parti underen följd av år understrukit nödvändigheten av en statlig rederiverksamhet medeft samhälleligt ägande av fartyg och ett ökat inflytande för de anställda. Detfinns mycket starka sysselsättningspolitiska skäl som talar för def. Vihar föreslagit att det statliga rederiet borde utgöra den grund som denStatHga rederiverksamheten skall utvecklas kring. Det förutsätter att Zenitomvandlas till ett aktivt rederiföretag, anpassat till en omläggning avvirkestransporterna från landbaserade till sjöburna genom en ökad kust- ochinrikessjöfarf. Det är också nödvändigt att en större andel av den svenskautrikeshandeln transporteras på svenska sjöar, vilket kan bli möjHgt med en statlig rederiverksamhetdär Zenit kan utgöra grunden. Målsättningen med det stafliga rederibolaget verksamhet är attaweckla sig självt genom en försäljning av fartygen så fort marknaden förandrahandstonnage tillåter det. Zenitflotfan är bokförd iZenits räkenskaper till ett värde av 3,5 miljarder. Marknadsvärdet hösten 1984torde inte överstiga 1,5 miljarder. En omedelbar försäljning av Zenits fartygtorde därför vara helt omöjlig utan mycket stora förluster. Vadgäller framtidsutsikterna görs allmänt den bedömningen att marknaden kommeratt förbli svår och att risk finns att den försämras ytterligare. Zenit kommerockså att ha mycket svårt att sälja sina fartyg utan alltför storaföriuster och kommer att bli ett förlustbringande företag, om man inte ändrardess målinriktning och omvandlar det fill ett aktivt statligt rederi, såsom viföreslagit i vår reservafion 10, till vilken jag yrkar bifall. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om näringsufskottets betänkande 38.) Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas vid morgondagens sammanträde, Påmorgondagens föredragningslista upptas utbildningsutskottets betänkande 31främst bland två gånger bordlagda ärenden, 10 §Kammaren åtskildes kl, 24,00, In fidem