prot · G809129 · 1984-12-31 00:00:00 — De bör få samma villkor som institutionerna ochdet kollektiva sparandet har i samhället. 112 () replik: Någon längre kommentar till de olika inläggenbehövs inte. Jag har redan i mitt tidigare anförande ganska noga bemöttreservationerna. säger att han vill lugna och trösta mig. Dentypen av faderiiga råd tror jag att kan sluta med. Så fort LarsTobisson öppnar munnen, pläderar han för ökade inkomstklyftor i samhället ochgör varje socialdemokrat orolig. För att ta ett exempel på fördelningspolitiskaattityd: vill att folk skall ha ett sparkapital som motsvarar ennormal inkomst för en industriarbetare. Men för ju enpolitik som kommer att försämra de ekonomiska villkoren för nästan allamänniskor som tjänar . Därför är förslag meningslöst och dessutom enutmaning mot vanligt folk, gamla och sjuka och andra, som skall betalaskattelättnader till de väljare som står närmast. Jag ser med en viss oro på det institutionella ägandet,men de förslag som de borgerliga lagt fram löser inte det problemet. Det ärdärför direkt löjligt när antyder att vi vill socialisera företagen.Vi har faktiskt fått marknadsekonomin att fungera ganska bra efter deolycksaliga åren 1976-1982, då utformade den ekonomiskapolitiken, åtminstone i viss utsträckning. När det gäller bosparandet bortser de borgerliga partiernafrån den statsfinansiella situationen. Om man läser betänkandet i dess helhetser man att ni går på olika linjer. Visserligen kan ni läsa upp en enstakamening och säga attdär är ni ense, men ser man till helheten finner man att det förhåller 117 Nr 129 Vad beträffar sparandet i aktierskulle förslaget, om det genomfördes, öka Torsdaeenden inkomstklyftorna ochförmögenhetsklyftorna, och det skulle ske i ett ganska 25 april1985 ansträngt fördelningspolitisktläge. Sedan till vpk, som spelar ut den reform vidiskuterar mot en sänkning Om det vill jagbara säga att det som hänt under de senaste åren äratt vi faktiskt sänkt marginalskatterna, som avdragen har gjorts mera rättvisa, och det harlåginkomsttagarna också tjänat på. tog fidigare upp frågan omutgiftsskatt. intressantatt diskutera, men den är, om jag minns rätt, utredd minst en gång. Det harvisat sig att det är stora problem både praktiskt och ekonomiskt med en sådan reform, åtminstoneinledningsvis. Slutligen ett par ord om löntagarfonderna, som också hardiskuterats . Löntagarfondernahar ökat pluralismen i svensk ekonomi. Vi har fått en ny grupp somäger aktier. Löntagarna har fått del i förmögenhetstillväxten och fått ett ökat inflytande över ekonomin. 113LARS () replik: har en benägenhet att svävaut i svepande betraktelser och formuleringar. I det förra inlägget återfanns enhel del av skrytvalsen från finansministerns kompletteringsproposition. Nugjorde han anspråk på att socialdemokraterna skulle ha fått marknadsekonominatt åter fungera efter tidigare misskötsel. Jag skall inte uppta tiden med att gå igenom detta, menjag tror att sådana här uttalanden bara vittnar om hur svårt socialdemokraternahar med att klara argumentationen i de ekonomiska frågorna inför det stundandevalet. Vad jag måste ta upp är påståendet att vi med vår allmännapolitik skulle försämra för alla som tjänar . Detta harvederlagts gång på gång. Vad det härrör från är vårt förslag om att man skulleinföra differentierade grundavdrag för att hjälpa barnfamiljerna, som utantvivel är den grupp som mest har lidit under den socialdemokratiskafördelnings- och jämlikhetspolitiken. Vi vet att de har mycket svårt att få sinekonomi att gå ihop. Då kan man finna att den som inte har barn, ärensamstående och tjänar . får en försämring underdet första året, därför att de lättnader han får i statsskatt inte motsvararden något förhöjda kommunalskatten. Men detta pareras av att vigenomför ett fullständigt inflationsskydd för skatteskalan, och därfill växerman i systemet . Vi gör också särskilda hänsynstaganden till studerande ochpensionärer. Så allt detta tal om . vore jag tacksam om man kundelägga åt sidan. är dock intressant, därför att det ärden genomsnittsinkomst som industriarbetaren har . Vi har i vår motionformulerat en målsättning, som förlöjligade, nämligen attvarje hushåll skall ha ett sparkapital som motsvarar genomsnittslönen för enindustriarbetare. Vi tycker inte att det är någonting som det finns anledningatt förakta. Tvärtom skulle det hjälpa familjer att verkligen ha en buffert motoförutsed- Det skulle också hjälpa dem till vad de verkligen vill,nämligen Nr 129 att intevid ett tillfälle när man har inkomstbortfall behöva ligga samhället till last. Men kan det vara rimligt med ? Är det extremmoderatpolitik? Nej, det är just den målsättning som i en debatt för någramånader sedan formulerats av statssekreteraren i har tyckt att vi kunde knyta an till detta. Det borde kunna vara gemensamtför och mig, för inte tycker väl han att finansdepartementetsstatssekreterare skulle vara ute på alldeles galna vägar i det här fallet? 114 () replik: När jag nu nått upphöjelsen att få debatterai detta fina sällskap måste jag säga att jag blev litet besviken på ChristerNilsson. Jag är van vid att hålla mig i skatteutskottet. Där har jag haftmöjligheten att diskutera med . Det har varit ensaklig debatt, där vi kunnat erkänna varandras förtjänster och också varandrasfel och gå varandra till mötes. Jag tror att man tjänar på detta. tar över huvud taget inte upp något av detjag framförde i min replik. Jag vill vända mig mot hans oerhört kortsiktigaresonemang om den fördelningspolitiska situation vi har just . Vi arbetar juför en framtid. Det gäller att lägga fast långsiktiga villkor som gör attlandet kan utvecklas. Jag vill i alla fall ge ett råd till på de perioder i tiden när vi har haft en god realinkomstutveckling förarbetarklassen i detta land. Titta då om det skedde när vi hade dåligaföretagsvinster eller speciellt hög aktiebeskattning eller när vi hade lågalöner för de högavlönade. skall då, kanske till sin förvåningfinna att så inte alls var fallet. En god reallöneutveckling har vi haft närdet har gått bra för industrin med höga företagsvinster osv. och då också aktieägarnatjänade pengar. Det finns alltså inget motsattsförhållande här. Däremot kan man driva ned dynamiken i samhälletfullständigt, och då blir reallöneökningen inte vad den borde vara. Slutligen: Jag har mycket storbeundran för insats i regeringen, men inte var det bara han somstod för den ekonomiska politiken. Konjunkturerna hade faktiskt också en viss betydelse. 115NILS ÅSLING (c) replik: fortsätter att odla densocialdemokratiska myten om den enskildes otillräcklighet som sparare. Jagfinner detta ytterst beklagligt i ett skede när vi borde kunna enas om måletatt öka hushållssparandet, alltså det privata sparandet. Den sparkvot vi levermed här i landet är verkligen vid en mycket beklaglig bottennotering. Min fråga hoppas jag kan besvara: Varförär det rimligt att vinsten från Volvos Pharmaciaaktier inte beskattas hosVolvo? Om däremot en Volvoarbetare händelsevis sparat ihop till någraPharmaciaaktier dubbel-beskattas hans avkastning. Kan förklaravarför man skall diskrimineraenskilt sparande men vara så generös mot institutionellt sparande? Våra förslag syftar bara till att ge Volvoarbetaren sammavillkor för sitt sparande som Volvokoncernen har. Det tycker jag är ett ganskarimligt och inte speciellt långtgående krav på reformen. måste vara en skämtare av nåde närhan säger att löntagarfonderna har ökat pluralismen. Det har tillkommit någranya institutionella placerare, men detta har inte på något sätt ökatpluralismen eller de många människornas engagemang eller möjlighet att kännadelaktighet i näringslivet som aktiva sparare och delägare i näringslivet.Löntagarfonderna har inte tillfört något nytt i detta avseende, och derasagerande bekräftar påståendet att de utgör en institution bland andrainstitutioner och att de inte har tillfört svensk aktiemarknad eller svensktnäringsliv något nytt i egentlig mening. 116 () replik: Jag vill göra några korta kommentarer. säger att det är bra för det svenska samhället och för svenskaarbetare om industrin går med vinst. Men går ju industrin med vinst, ochstora investeringar har gjorts. Då skall väl vara nöjd. talade om den socialdemokratiskaskrytvalsen. Det är förmodligen ett uttryck som är formulerat på moderaternaspropagandacentral och som bara är till för att dölja att ni misslyckades och att vi har lyckats ganska hyggligt, även om det finns problem. När påstår att det ärväl beställt med socialpolitik vill jag ge honom rådet att gå ut iden sociala verkligheten. hade en möjlighet i går närbyggnadsarbetarna i demonstrerade mot ert förslag att försämra sjukpenningen.Ni har också lagt fram förslag om att försämra bostäderna. Vi skall emellertidinte förvandla denna debatt till en allmänpolitisk debatt - då kanske talmannenblir irriterad. Jag bara konstaterar att socialpolitik är enkatastrof. 117RUNE (): och jag har i motion 2979aktualiserat bankspararna som grupp och deras situation. Det finns många somförvånas över att antalet banksparare är så litet och att nyrekryteringen tillbanksparandet går så dåligt. Jag skulle snarare vilja säga att jag inte allsär förvånad över detta. I stort sett är min generation och de som är äldre -sådana som är "dumma nog" att av gammal vana fortsätta sätta in enslant på banken - de enda som banksparar . De börjar naturligtvis bliirriterade när inflation och höga marginalskatter har gjort att folk med högainkomster med lånade pengar genom transaktioner i finansbolag och med aktierkunnat bygga upp stora förmögenheter. Detta har skett sombankspararen med vemod har sett att han dels får betala skatt på sinaränteinkomster, dels fått sin köpkraft urholkad år . Vad kanman göra åt detta? Vi har absolut inget emot aktiesparande - det har bådeför- och nackdelar, vilket många fått känna på dåkurserna har varit på väg ned. När kurserna på aktiebörsen är på väg upp skrivs detalltid mycket i massmedia om hur rik man blir. Men när kurserna rasar är massmediafolket inte lika flitigt när det gäller att skriva och tala omhur mycket fattigare man har blivit. har regeringen dess bättre ändå lagtfram ett förslag som innebär att man vill höja det s. k. sparavdraget, som harstått i . för makar så . Det är i och för sigtacknämligt, men vad jag tycker är en brist är att man inte gör detta anpassattill inflationen. Man riskerar återigen att det kommer att stå oförändrat i10-12 år - så tog det ju förra gången innan det vidtogs någon åtgärd. blir utfallet väldigt olika beroende på vilketränteläge man har. När avdraget infördes hade man ett ränteläge på iblandoch ibland -diskontot pendlade där emellan. När sedan diskontot rusade upptill 10 ä motsvarade de inte längre på långa vägarförräntningen på samma belopp som när avdraget en gång infördes. Detta har gjort att vi i vår motion pläderar för att manskulle införa ett grundsparavdrag som var anpassat till dagens penningvärde ochdagens diskonto och som sedan skulle anpassas till situationen för detaktuella året. Då är det ju enklast att använda basbeloppet som utgångspunkt.Avkastningen bör man väl då anknyta till diskontot. Jag blir litet bekymrad när jag läser vad utskottetskriver - det är väl lika bra att jag själv läser upp vad det står på s. 16 och17, för annars kommer att bli tvungen att gå upp och göra det:"Med den föreslagna lösningen skulle sparavdragets storlek dessutom kunnafastställas först mot slutet av beskattningsåret. Förslaget strider dessutommot strävandena att förenkla deklarationssystemet. Utskottet vill i dettasammanhang också erinra om att regeringen i proposition 180 bl. a. föreslagitatt nuvarande sparavdrag under inkomst av kapital i princip skall fördubblas.Med det anförda avstyrker utskottet motion 2979." Den som står bakom den skrivningen har verkligen inte lagtned mycket arbete på att sätta sig in i hur motionsförslaget var tänkt attfungera. I verkligheten är det ju så att det finns en rad saker somriksskatteverket fastställer. I ett särskilt meddelande talasdet om vad som skall gälla vid deklarationstillfället. Visst kan man diskuteraom man, som vi har föreslagit, under inkomståret skall fastställa sparavdragetsstorlek. Man kunde ju ta det året före inkomståret. Då får man inte samma tätaanknytning, men det blir i alla fall vettigare än nuvarande system, där det kanta tiotals år att justera. Det kan ju också - och det må vi hoppas -någon gångbli ett sjunkande ränteläge, och då bör i princip grundavdraget sjunka, för dåbehåller man ändå en del genom att inflationen sannolikt ligger lägre. Jag menar alltså att avslagsgrunden är helt felaktig, närman säger att det skulle bli besvärligare. För själva deklarationstillfällethar det ingen som helst betydelse. Huvudsaken är ju att man vet är 1 800, 1 900 eller . säger regeringen att skalldet vara . Nr 129 I dagens situation har vi ettbasbelopp på . Om man säger att den Torsdaeen den ordningen skulle gälla att en ensamstående skulle få avkastningenmotsva- 25 april1985 rande diskontot på detta belopputan att krävas på skatt, så tycker jag att det Åtminstone så långt skulle hans kapitalintäkter få följa Sparande inflationen utan att han bestraffasmed ny skatt. Eftersom diskontot ligger på 9,5 %eller vad det nu är, hade sparavdraget bort vara . förinnevarande år - eller , om man vill fastställa iförväg. Vi har inte bundit upp detaljerna så hårt utan bara begärt attregeringen skall ta fram ett sådant här förslag och därmed stimulerabanksparandet. Man skall vara på det klara med att det är bra med allanya former och tekniker, men att det finns en hel del människor som inte kantillägna sig eller vill besvära sig med hur man hanterar aktier och annat. Detycker det är enklast att ha en bankbok och, kanske allra bäst, attinsättningarna sker direkt genom ett avdrag ifrån lönen till denna bankbok. Menman vill ju gärna se att ens sparande åtminstone behåller sin köpkraft från årtill år, i varje fall så länge det rör sig om relativt små belopp. Jag inser att det är meningslöst att mot ett enigt utskottbegära votering, men jag har velat klargöra att utskottets motiv för att avslåmotionen med förlov sagt är ytterligt svaga. Även om jag inte kommer att ha tillfälle att återkomma,eftersom jag inte kommer att vara här , hoppas jag ändå att det särskildayttrande om höjning av sparavdraget som centerpartisterna har fogat tillbetänkande 25 skall vara en indikation på att man kanske tänker efter litetbättre ett annat år. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(begränsning av myndigheters och förvaltningars egenproduktion) Utskottetshemställan bifölls med 147 röster mot 120 för reservation 1 av . Mom. 2 (möjlighet att övervaka upphandlingsförordningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (översyn av momsregler vid upphandling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBjörn m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (enhetlig redovisning för den kommunala egenregin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBjörn m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5(offentlig upphandling som styrmedel i arbetsmarknads- och regio- Nr 129 "'P°"'"") den Utskottetshemställan, som ställdes mot 25anriM985 delsreservation 5 av och , delsreservation 6 av i , Punkt 1(marknadsmässig finansiering av statsskulden) Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 68 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Lades till handlingarna. Punkterna 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(anslag till sparfrämjande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (kapitalsparfondernas beskattning) Först biträddes reservation 2 av m.fl. - somställdes mot reservation 3 av - med acklamation. Härefter bifölls reservation 2 av m. fl. med 146röster mot 121 för utskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4-6 (bostadssparandet m. Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 120 förreservafion 4 av m.fl. Mom. 7 (bosättningslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avLars m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 och 9 (stimulanser för sparande i aktier m. Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 121 förreservation 6 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 18 § Vissa bulvanförhållanden Föredrogs lagutskottets betänkande1984/85:25 om vissa bulvanförhållanden (prop. 1984/85:111 delvis). Talmannens förslag att betänkandetskulle avgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. 118PER-OLOF (): betänkande nr 25 om vissabulvanförhållanden behandlar de förslag som regeringen lagt fram i propositionnr 111. har här att på nytt behandla ett lagförslag som delvis ärbaserat på ett betänkande från den s. k. . Jag säger med avsikt"delvis", därför att regeringen ändå har visat det goda omdömet attden i flera avseenden avviker från kommissionens förslag. Att så skett framgår ännu tydligare i näringsutskottetsbetänkande nr 19, i vilket man behandlar förslag angåendekontroll av rådgivare. Där skriver ett enhälligt utskott bl, a,: "Omriksdagen antar regeringens förslag följer av den avsevärda skillnaden mellande båda lagförslagen att kommissionens betänkande inte kan få någon störrebetydelse som rättskälla," Även om omdömet inte fällts av lagutskottet känns det,herr talman, tillfredsställande att detta ändå har uttalats och att riksdagentidigare har bifallit utskottsbetänkandet på denna punkt. Till lagutskottets betänkande har fogats tvåmoderat-center-reservationer och en vpk-reservation. Jag skall helt kort berörade två förstnämnda, I reservation nr 1 ansluter vi moderater oss till encenterpartimotion, vari framhålls att det inte är en rimlig avvägning mellanolika intressen att en hel fastighet skall få försäljas tvångsvis om ettbulvanförhållande endast gäller en del av fastigheten. Det kan gälla ettenstaka hus, en tomtplats eller liknande, där det kan vara möjligt att avstyckaberörd del, Samma uppfattning har för övrigt framförts av lagrådet. Utskottets majoritet anser att en prövning av möjlighetentill fastighetsbildning av del som berörs av bulvanförhållande skullekomplicera förfarandet vid en tvångsförsäljning. Ja, utskottsmajoriteten harnaturligtvis rätt. Visst skulle det kunna bli mer komplicerat. Men kan det varaett rimligt skäl för att avstyrka ett motionskrav vari motionärerna försöker tarimlig hänsyn till båda parterna vid ett eventuellt bulvanförhållande? Vireservanter anser inte det, I propositionen föreslås också införandet av en ny 31 § i7 kap, jordabalken. Det gäller vissa upplåtelser i andra hand. Enligt dennaparagraf skulle bl, a, ett bulvanförhållande förefinnas om det "råderintressegemenskap mellan fastighetsägaren och upplåtaren". Vad som avsesmed uttrycket "intressegemenskap" är inte preciserat, men det kan gesen mycket vidsträckt innebörd. Enligt departementschefen skulleintressegemenskap vara detsamma som "i maskopi med varandra".Intressegemenskap kan enligt min mening vara ett uttryck för gemensamt intressei affärer, men det kan också vara ett uttryck som i sig rymmer betydligtvarmare mänskliga relationer. Tolkningen av uttrycket "intressegemenskap" kanfå stor betydelse. Enligt lagförslaget skall nämligen följden av att ettbulvanförhållande anses föreligga vara att ett nyttjanderättsavtal uppkommerdirekt mellan fastighetsägaren och andrahandshyresgästen. Detta skapar enrättsosäkerhet och oklarhet som vi moderater inte accepterar när det gällerexempelvis nyttjanderättsavtalet mellan fastighetsägaren och den som ärförstahandshy-resgäst. Lagrådet har förordat att frågan om tolkningen skallöverlämnas till rättstillämpningen. Det anser vi reservanter inte godtagbart.Denna uppfattning kommer för övrigt till uttryck även i folkpartimotionen2828, I årets moderata partimotion om ökad rättstrygghet anfördevi bl, a,: "Makten att stifta lag är enligt regeringsformen förbehållenriksdagen, I verkligheten har emellertid lagarna givits en allt allmännareutformning, vilket lett till att deras innehåll till stor del bestäms avdomstolar och myndigheter. Den reella normgivningsmakten måste i högre gradåterföras till den lagstiftande församlingen," Den princip som där fastläggs innebär att vi säger nejfill det oklara lagförslag som framlagts när det gäller 7 kap, 31 § jordabalkengällande vissa upplåtelser i andra hand. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservafionerna 1 och 3 samt i övrigt till utskottets hemställan. 119PER (vpk): Betänkandet 1984/85:25 från lagutskottetbehandlar vissa bulvanförhållanden, i anknytning till en proposition frånregeringen, I betänkandet bemöts motionen 1984/85:1665 av m, fl.med krav på ändring i jordabalken med avsikt att förstärkaandrahandshyresgästers ställning. Motionen har avstyrkts av utskottets majoritetoch har därför följts upp med reservation nr 2 till betänkandet. Hur kan då en motion om förstärkande avandrahandshyresgästers ställning hamna i ett betänkande om bulvanförhållanden?Jo, det är fullt tänkbart att en hyresvärd kan sätta in en förstahandshyresgästmed kontrakt som i verkligheten bara företräder värden men utåt framstår somvilken hyresgäst som helst. Denna bulvanhyresgäst kan sedan hyra ut lägenheteni andra hand. Eftersom andrahandshyresgästens ställning är svag, kan hyresvärdenbli av med honom om kontraktsinnehavaren, som är bulvan för värden, bringarsitt kontrakt att sluta gälla. Om kontraktshavaren inte är bulvan, blir detsvårare för värden att göra sig kvitt hyresgästen. Från vpk här vi försökt stärkaandrahandshyresgästernas ställning, vilket vi anser viktigt för hela landet menkanske särskilt viktigt i storstadsområdena med sina speciella hyresmarknader:Vi har i det här syftet anslutit oss till den lösning som anvisats avhyresrättsutredningen. Den är ändå inte särskilt långtgående men innebär enförstärkning av andrahandshy- resgästernas svaga ställning. Förslaget innebär attandrahandshyresgästen får en rätt att överta hyresavtalet och få det förlängt,om förstahandshy-resgästens rätt till bostadslägenheten upphör sedanandrahandshyresgästen bott i lägenheten . Rätten att övertaavtalet gäller dock bara om det inte är uppenbart obilligt mot hyresvärden ochandra bostadssökande. Dessutom krävs att andrahandshyresgästen skäligen kangodtas som hyresgäst. Lagtekniskt föreslår vi att andrahandshyresgästernasställning stärks genom ändring i 12 kap. 39 § jordabalken. De här nu redovisade kraven har, som jag redan nämnt,rests tidigare och när bostadsutskottet behandlade proposition1983/84:137 om ändringar i hyreslagstiftningen. Kraven avslogs då niedhänvisning till att de avvisats i propositionen. Skälen för att avvisa enförstärkning av andrahandshyresgästernas ställning var bl. a. att kommunernasambitioner att styra bostadsförsörjningen kunde naggas i kanten,bostadsanvisning från bostadsförmedlingen kringgås och en möjlighet öppnas attta sig förbi bostadskön. Vidare pekades på att det också kan tänkas upplåtelseri tredje hand och att då denna tredjehandshyresgäst ändå hamnade utanförrättigheterna att kvarbo. Jag tror för min del att dessa betänkligheter inte ärsärskilt vägande och att angelägenheten att stärka andrahandshyresgästernasställning bör få väga över. Med de modifierande reglerna - att rätten attöverta hyreskontrakt inträder först , att det inte är obilligt mothyresvärden och att hyresgästen skäligen kan godtas - borde betänkligheternainte vara så stora mot att anta den föreslagna ändringen i jordabalken ochandrahandshyres-gästerna få en välbehövlig förstärkning av sin mycketsvaga ställning. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 2, som jag fogat fill lagutskottets betänkande 25. 120LENNART (): Som ett led i regeringens kamp mot denekonomiska brottsligheten föreläggs nu förslag till lag om vissabulvanförhållanden. Från utskottsmajoritetens sida hälsar vi medtillfredsställelse den stora aktivitet som den nuvarande regeringen visar föratt med olika åtgärder effektivt bekämpa ekonomisk brottslighet.