prot · G80995 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:95 Omförmedlingen av arbeten inom transportsektorn 1§ Uppskov med besvarande av frågorna 1984/85:371, 398, 402, 405 och 410 Pågrund av att industriminister är sjuk måste besvarandet av JensErikssons, , , i och BoFinnkvists frågor uppskjutas till ett senare sammanträde. 2§ Meddelande om svar på interpellationerna 1984/85:97,98 och 100 Anf.2 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Interpellationerna1984/85:97, 98 och 100 kommer på grund av utlandsresor inte att besvaras inornföreskriven tid. De tre interpellationerna besvaras . 3 § Svar på fråga1984/85:404 om förmedlingen av arbeten inom transportsektorn 3Arbetsmarknadsminister : Herr talman! harfrågat mig hur jag ser på tillämpningen av lagen med vissa bestämmelser omarbetsförmedling inom transportsektorn och om jag är beredd att vidta åtgärderför att förbättra förhållandena. har ställt sin fråga motbakgrund av att det inom vissa branscher skulle ha vuxit upp en omfattandeolaglig arbetsförmedling. Iprincip skall all förmedling av arbete ske genom den offentligaarbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingslagen ger emellertid visst utrymme för attbedriva förmedling även i andra former. Tillstånd till sådan förmedling lämnasnormalt av (), som också sköter fillsynen av attlagen efterlevs. Det ankommer på AMS att anmäla misstänkta brott mot lagen tillallmänt åtal. Omförmedlingen av arbeten inom transportsektorn AMS har genomfört en utredning om olagligarbetsförmedling inom åkeribranschen i . AMS har funnitanledning att titta närmare på 33 företag. Av dessa har sju anmälts tillåtalsprövning och ett uppmanats att upphöra med verksamheten. Övriga ärenden ärännu inte färdigutredda. Jag förutsätter att AMS bevakar att lagen efterlevsäven i andra delar av landet. fingsrätt har i dom den 18 februari 1985ogillat åtalet mot ett av de anmälda företagen. Domen har inte överklagats. Självfallet måste olaglig arbetsförmedling beivras, mendet effekfivaste sättet att bekämpa den är enligt min mening att göra denoffentliga förmedlingen effektivare. Inom arbetsmarknadsverket genomförs ,inom ramen för det s. k. serviceprogrammet, en mängd åtgärder för att göraarbetsförmedlingen effektivare och mer serviceinriktad. Med en väl fungerandeoffentlig arbetsförmedling är jag övertygad om att det inte kommer att finnasnågon egentlig marknad för olaglig arbetsförmedUng. Regeringens åtgärder för att komma till rätta med olagligarbetsförmedUng inriktas därför mot att understödja den utveckling som pågårinom arbetsförmedlingen. Detta kommer fill uttryck bl, a, i att arbetsmarknadsverketstekniska resurser förstärks och att en långsiktig personalplan läggs fast. 4ING-MARIE (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det andastillförsikt och filltro till omorganisafionen och det arbete med atteffekfivisera arbetsförmedlingen som pågår och som naturhgtvis är oerhörtvärdefullt. Den fackliga organisationen inom transportsektorn harunder arbetat just med dessa frågor och bedrivit ett väldigt akfivtarbete för att komma till rätta med problemen. Det kan vara rikfigt att detfrån statsrådets sida så klart slås fast i svaret att en olagligarbetsförmedling måste beivras. Uppenbarligen är det svårigheter med att, trotsstort utredningsarbete, kunna så att säga komma åt de företag som man menar harbedrivit olaglig verksamhet. Det är naturligtvis vikfigt att man har enarbetsförmedlingsverksamhet som garanterar att de avtalsenliga villkorenuppfylls. Det är också viktigt att de anställda kan garanteras den kostnadsfriaarbetsförmedling som alla löntagare i vårt land har rätt till. Det finns vissasektorer där det kanske är särskilt svårt att organisera sådant, och dit hörden typ av verksamhet som råder inom transportsektorn, med ofta snabbtuppkommande behov, obekväma arbetstider och specifika krav påtransportresurser. Jag anser att det fakfiskt inte bara, som det framgår avsvaret, är en fråga om att effektivisera arbetsförmedlingarna. Verksamhetenmåste också vila på ett förtroende mellan företagen inom branschen för att deaccepterar denna modell och aktivt deltar i arbetet att förbättraarbetsförmedlingens möjligheter genom att ge den underlag. Därför är detoerhört viktigt att åkeriägarna också ansluter sig till detta synsätt och påallt sätt bidrar till att underlätta för arbetsförmedlingarna att få kännedomom olika behov och krav för att dessa skallkunna sprida information och fungera i sin verksamhet. Jagvill fråga om statsrådet ändå inte anser att det finns anledning att följa uppdet här området och kanske också se över hur lagstiftningen ser ut ufifrån dekonkreta förhållandena i branschen. Jag tycker precis som att det är viktigt att deregler och bestämmelser som vi har kommit överens om för arbetsförmedlingarnahär i landet följs inom alla branscher. Vi vet av erfarenheter från många andraländer att den offentliga arbetsförmedlingen spelar en mycket stor roll och attprivata arbetsförmedlingssystem inte är till gagn för de arbetssökande. Sedanhar vi vissa undantag. är givetvis gränserna svåra att dra. I detaktuella fallet har man kommit fram till att det inte handlar om olagligarbetsförmedling utan om personer som är anställda och som under en mindre delav sin arbetstid har varit fillfälligt utlånade. Arbetsgivaren har dock betalatsociala avgifter och på annat sätt skött sig som man skall göra.. Detär också viktigt att betona att för att arbetsförmedlingen skall kunna fungerapå ett bra sätt både för arbetsgivare och för arbetssökande, måste kanskearbetsförmedlingen vara litet mer flexibel i sättet att jobba än man har varittidigare. Det har man börjat med . Det gäller bl. a. juståkeribranschen, där man i t. ex. har arbetsförmedlingar påSödermalm och på som öppnar väldigt för ätt kunnatillgodose de behov som finns. Jagdelar alltså uppfattningen att det är vikfigt att vi ser till att lagenfungerar och ingriper när det är befogat, men måste vi säga oss attdet behövs en väldigt bra offentlig arbetsförmedling för att klara det här. Detär bara den som garanterar att vi slipper olaglig arbetsförmedling. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1984/85:411 om sysselsättningen i Karesuandoområdet har frågat mig om iegeringen är beredd att vidta åtgärderi syfte att förbättra sysselsättningsläget inom och detill närliggande områdena. Karesuandofillhör ett av de besvärligaste områdena i hela landet när det gällersysselsättningen. Regeringen är också medveten om detta, och redan i november1982 beslöt regeringen att avsätta 3 milj. kr. för att stiftelsenSamhällsföretag skulle kunna utföra en ny verkstadsbyggnad för Formelprodukteri , beslöt ianledning av regeringens proposifion 1982/83:120 om 8 protokoll 1984/85:92-95 utveckling i Norrbottenatt bl, a, inrätta en särskild delegation - Af/i Malmfälten - för attta hand om övertalig personal från (), Bland deövertaliga kom några från Karesuandoområdet, och de återvände huvudsakligendit efter uppsägningarna från , Den särskilda delegationen har lagt nedmycket arbete på att hjälpa varje enskild person - även de från -fill arbete eller utbildning. Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 12 s. 115-116) föreslagitatt delegafionen skulle få förlänga sin verksamhet i högst . Delegationenföreslås få en delvis ny organisation och en delvis ny inriktning, Delegafionenbör kunna stödja utvecklingsprojekt även om de inte har någon anknytning tillLKAB-anställda, Delegafionens verksamhetsområde är ochmalmfältskommunerna . Om bifaller förslagetkommer delegationens arbete att ge goda utvecklingsmöjligheter även för kommundelarsom med omgivande trakter. Ansvaretför en framtida positiv utveckling i delas av de regionalamyndigheterna i och kommun. Regeringen är också klartmedveten om problemen i och följer därför noga utveckhngen. 7 (): Jag skall be att få tacka arbetsmarknadsministern för det svar som jaghar erhållit på min som jag betraktar det svåra fråga. Denfrämsta anledningen till att jag ställde frågan var att jag ville väckaregeringens och uppmärksamhet beträffande den situation som råder påarbetsmarknaden i och närliggande områden utefter Lainio och Muonioälvdalar. Detfillhör kanske sällsyntheterna att man ställer en fråga om en enskildförsamling. Jag gör det dock mot bakgrund av att framfill 1971, då den sammanslogs med Kimna kommun, utgjorde en egen kommun.Arbetslösheten har varit kroniskt hög, men vid denfidpunkt då utgjorde en egen kommun vidtogs åtgärder i olika formerför att främja sysselsättningen. Kommunsammanslagningen har inneburit att denuppmärksamhet som fidigare rönte nära nog har försvunnit. Dettaområde är inget litet område. Till ytan är det lika stort som ett flertal avvåra befolkningsrikaste län. Området bebos endast av drygt 1 000 människor. Pågmnd av deras fåtal inom detta stora område, som därtill hgger så långt ute iperiferin, hörs sällan eller aldrig deras krav på arbete. Det kravet möter mandock när man besöker området. Få är de som sitter i den här kammaren somnågonsin hört talas om deras problem. Än färre är de som har besökt dettaområde. Iriksdagens protokoll har jag gått långt tillbaka i tiden och därvidlag kunnatkonstatera att har nämnts endast vid ett fåtal tillfällen iförbigående. Av de areella näringarnaär renskötseln rätt betydande, och den nyttjas fullt ut, I det närmaste saknasförutsättningar att bedriva de typiska glesbygdsnäringarna jordbruk ochskogsbruk. Tvåindustriella arbetsplatser av betydelse finns inom området, nämligen ettsågverk, med ett tjugotal anställda, och så Formelprodukter inom Samhällsföretagsgmppenmed 26 anställda och med sin inriktning på arbetshandikappade och annansvårplacerad arbetskraft. Formelprodukter är således den störstaindustriarbetsplatsen, och företaget har inom sin anläggning utrymme förytterhgare sex sju anställda utan att nämnvärda extra investeringar behövs. Detstora avståndet mellan Kirunaområdet och Karesuandoområdet -närmare ,dvs. nästan lika långt som mellan och -gör också att dagligarbetspendling är omöjlig. De två områdena är med andra ord regioner för sig,med egna lokala arbetsmarknader. Omarbetsmarknadspolitiska åtgärder i och Manhar till sitt förfogande i en frågestund. Anf.9 (): Jag vill avslutningsvis tacka arbetsmarknadsministern töt svaret på minfråga. Jagville med frågan markera nödvändigheten av att malmfältsdelegationen bevarasytterligare . Det finns onekligen arbetsuppgifter för denna delegafion. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1984/85:428 om arbetsmarknadspolitiska åtgärder i och har frågat mig vilka arbetsmarknadspolifiska åtgärdersom kan vidtas för att stödja Bergslagskommunerna . Bakgrundentill frågan är situationen vid som kan innebära att arbetstillfällenförsvinner i . Detsamma gäller för i . NågraMBL-förhandlingar om personalminskningar har dock ännu inte inletts. Enligtvad jag har erfarit har ett arbete inletts regionalt för att bl. a. bedömabehovet av insatser på de aktuella orterna. Länsmyndigheterna räknar med attdetta arbete skall slutföras . Dearbetsmarknadspolifiska insatser som då kan bli aktuella är för det första enintensifierad arbetsförmedling för att hjälpa enskilda personer att få nyaarbeten. Arbetsmarknadsutbildningen kommer därvid att vara ett vikfigtinstmment för att förbättra möjligheten att få ett arbete för dem som kan Om arbetsmarknadspolitiska åtgärder i ochHallstahammar komma attbli arbetslösa. Även andra arbetsmarknadspolifiska åtgärder kan komma attutnyttjas såsom AMI-insatser, beredskapsarbeten m. m. Jag vill vidare erinra om att regeringen i samband medpropositionen om strukturförändringar inom specialstålsindustrin m. m. beslötatt bemyndiga kursstyrelserna i Bergslagslänen att fastställa lokalaläroplaner. Därigenom har möjligheterna ökat att inomarbetsmarknadsutbildningens ram anordna kurser inriktade efter ett lokaltbehov. Efter regeringens förslag i samma proposifion avsatte 25 milj.kr. för särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen. Styrelsen för tekniskutveckling och statens industriverk har fått regeringens uppdrag att medverka iutveckhngsarbetet i Bergslagen. SIND skall bl.a. initiera och samordnalänsövergripande projekt, särskilda branschinsatser och företagsutvecklandeaktiviteter. STU skall bl. a. samordna och initiera åtgärder förteknikutveckling och teknikspridning i regionen. De båda myndigheterna disponerar10 milj. kr. vardera av de medel som avsatte. har besluttagits för ca 12 milj. kr. a. avseende företagsvisa insatser samt generellateknikspridningsprojekt. Vidare har ett investmentbolag - -bildats i Bergslagen med 100 milj. kr. till sitt förfogande. Tyvärr måste jag upprepa den kritik som jag i enfrågestund gav uttryck för här i kammaren av hur arbetetmed Bruksinvest hitfills har skötts. Det är klart ofillfredsställande att demedel som står fill förfogande för att skapa nya arbetsfillfällen i Bergslageninte utnyttjas. 11THURE JADESTIG (s): och är tvåBergslagskommuner som har drabbats mycket hårt. Desenaste inskränkningarna inom kommunernas basindustrier känns naturligtvismycket oroande. Orterna har mist ungefär 3 000 arbetstillfällen vardera underden nämnda perioden. Jag är naturligtvis medveten om att det krävs båderegionalpolifiska och näringspolifiska insatser, och vi har stora förväntningarpå regeringen i dessa avseenden. Det finns också ett flertal projekt iFagersta, men byråkratin lägger här hinder i vägen. Jag delar den krifik somstatsrådet riktar emot Bruksinvest. Men jag vill också säga att och Fagerstainte är de enda kriskommunerna. Dit bör också och Skinnskattebergräknas. Längs finns ett bälte av orter som har det mycketbesvärligt. I har vi ett bärande industriprojekt,Mälarply. Om man vill föra en aktiv näringspolitik har det här projektet storaförutsättningar att ingå i en sådan. Enligt vår mening måste regeringen användade näringspolifiska medlen så att projektet kan komma i gång. Vi kommer attkämpa hårt för att även införlivas i den s.k.Bergslagskommunsorganisa-tionen. Statsrådets svar, där hon till stor deluppehåller sig vid Bergslagspropositionen, tolkar jag så att förhoppningsvisbåde och skall kunna ingå i den organisafionen.Regeringen har ju möjligheter att ta initiafiv i det sammanhanget och behöverinte avvakta ställningstagande. Kortsikfigtmåste vi förhta oss på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Jag hoppasverkligen att utbildning, vägarbeten o.d. kommer till stånd. Närdet gäller MBL-förhandlingarna om personalminskningar vill jag nämna att dessahar inletts. Det är inte bara i som har angett klarariktlinjer för att man skall minska personalen med 200 personer. I landsfingetsinrättningar har man MBL-förhandlat om 200 jobb, och KF har permitterat 40personer vid sin fabrik. FörHallstahammars del är det trots allt glädjande att arbetsmarknadssitu-afionenvid i är bra. Det löser enskilda problem, men de kommunalpohtiskastår kvar. Därför behövs det näringspolitiska åtgärder i de här regionerna. Omökad utbildning av tekniker för tekoindustrin Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1984/85:454 om ökad utbildning av tekniker för tekoindustrin har frågat mig om jag är beredd att föreslå snabbaåtgärder för att öka utbildningen av tekniker för tekoindustrin. Tekobranschensutveckling och personalsituation bevakas kontinuerligt av en arbetsgrupp inomregeringskansliet. Branschen har fått olika slag av statligtstöd. Isamband med statsmakternas beslut att trappa ner det s. k. äldrestödetbeslutades om särskilda medel fill arbetsmarknadsutbildning för utbildning avnyanställda inom branschen. Såväl för föregående som för innevarande budgetårhar 7 milj. kr. avsatts för sådan utbildning. I årets budgetproposition harregeringen föreslagit oförändrat belopp. Nyrekryteringen underlättas ocksågenom en rad olika AMU-kurser med inriktning mot tekoindustrin. Inom ramen fördessa medel bör även kompletterande utbildning för nyanställda tekniker kunnaanordnas. Föratt vidareutbilda de redan anställda kan den s. k. flaskhalsutbildningenanvändas. Vid flaskhalsutbildning kan bidrag lämnas för både utbildnings-ochlönekostnader. Behovetav tekniker inom data- och elektronikområdet är dess värre inte enbarthänförbart fill tekoindustrin. Bilden av bristen på tekniska tjänstemän är dockoklar. Regeringen har uppdragit åt Ingenjörsvetenskapsakademinatt allsidigt belysa teknikerbristen. En redovisning skall lämnas i augusfimånad 1985. Underde har dock antalet utbildningsplatser för både gymnasie- ochcivilingenjörer ökat kraftigt. Det tar emellertid fid innan detta får någon merdirekt effekt på arbetsmarknaden. Teknikerutbildningmed direkt inriktning mot tekoindustrin ges, efter vad jag har inhämtat, delsvid högskolan, dels vid gymnasieskolan i . 9 protokoll 1984/85:92-95 Omökad utbildning av tekniker för tekoindustrin Vadgäller frågan om ett centrum för tekoutbildning har jag erfarit attlänsarbetsnämnden i , inom ramen för tilldelade medel från det s,k. 100-miljonersanslaget för åtgärder som syftar fill att stimulera rekryteringtill industrin, har avsatt medel till en utredning om behovet av ett sådantcentrum. Samtliga länsarbetsnämnder skall redovisa resultaten avsina åtgärder inom nämnda anslag. Anf.13 (): Jag tackararbetsmarknadsministern för svaret. Bakgrundentill frågan är de problem som tekoföretagen har när det gäller att få tag påutbildad arbetskraft när man har behov av sådan. Tekoindustrin är ju enindustri i utveckling, där det har hänt och händer ganska mycket. Därför krävsdet rätt avancerade tekniker och ganska många sådana. Åldersstrukturen inomtekoindustrin är också sådan att en hel del kunnigt folk försvinner frånbranschen, och då behöver man naturligtvis få in nya krafter. Isvaret sägs att man skall utreda om det finns behov av ett sådant centmm somjag nämnt i min fråga. Jag skulle vilja påstå att det är dokumenterat att detkrävs ett centrum för utbildning inom tekobranschen. Att detta centrum börligga i och anser jag vara självklart, eftersom det ärdär vi har det största kunnandet och den mesta verksamheten på detta område.Ett centrum för tekoutbildning skulle vara till nytta för högskolan ochgymnasieskolan men också i hög grad för , som inteligger så långt ifrån . skulle ocksåha nytta av detta. Det är alltså många intressen som skulle gagnas. Manhar en gammal maskinpark som inte alls är fill fyllest och som inte svarar motkraven i en modern utbildning. Som framgår av svaret ges teknikerutbildning medinriktning mot tekoindustrin vid högskolan i , Men om de förhoppningar somkan finnas på denna utbildning skall kunna infrias krävs det att man får enmodern teknisk utrustning, I annat fall kommer de som utbildats där inte attkunna vara till den nytta för industrin eller för sig själva som de borde vara.Det finns 90 utbildningsplatser och 135, men det krävs också att manhar teknisk utrustning som gör det möjligt att förmedla de kunskaper ochfärdigheter som behövs för att eleverna sedan skall kunna fullgöra sina jobb.Om textihndustrin skall ha en framtid måste denna utbildning ges det innehållsom krävs. Utbildningen är utan tvivel ett nålsöga för textilindustrin. Detsägs i svaret att skall få medel till en utredning från100-miljonersanslaget. Kan vi få en tiondel av dessa hundra miljoner förinvesteringar i en högskola skulle vi kunna skapa förutsättningar för enrekryteringsbas. Jag tycker att det är klart dokumenterat att det finns ettbehov av utbildning och skulle vilja fråga arbetsmarknadsministern om hon ärberedd att hjälpa till att skaffa fram de resurser som krävs för en tekniskutbildning i ett sådant här centrum, som då förläggs till . 14Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Det är alldeles riktigt,som säger, att utbildning är något av det viktigaste somfinns för att den här branschen skall kunna utvecklas. Det gäller också mångaandra delar av vårt näringsliv. Det är också därför som den socialdemokratiskaregeringen har lagt om tekostödet från det gamla mer passivt inriktadeäldrestödet till att bli ett mer framåtsyftande stöd med bl. a. möjligheterfill utbildning. Utöver detta gör vi också andra insatser. Glädjande nog kanman säga att möjhgheten att utbilda redan anställda - den s. k.flaskhalsutbildningen, som just är avsedd för att utbilda personal inom deyrkesgrupper där det råder brist på utbildat folk - i ökande grad utnyttjas avtekoindustrin. 80 företag i har prövat på den här utbildningenunder detta år, och flertalet av dessa företag är just tekoföretag. Jag tyckeratt det är en alldeles riktig utveckling. 100-miljonersanslagetsom är avsett för att sfimulera rekrytering, intresset för industri m. m. harredan utnyttjats. Det finns alltså inte någon möjlighet fill ytterligareutdelning därvidlag. Inom ramen för de medel som tilldelats harman, som sagt, gjort en utredning om behovet av ett tekocentrum. Inomregeringskansliet förväntar vi oss att under den här månaden få in bedömningaroch rapporter från alla län, även från , av vilka framgår vad mandragit för slutsatser när det gäller de här pengarna och de utredningar ochandra insatser som har gjorts. Vi har alltså ännu inte fått in några sådanarapporter. Det är ju tänkt att ett sådant här centrum skall bidra till attanställda inom tekobranschen får en kompletterande utbildning. Vidare är detavsett för att tillhandahålla en viss gemensam service och för att förmedlakunskaper och information. Vi får väl när vi får inredovisningarna i fråga se vilka bedömningar regerings-kanshet kan göra. Omökad utbildning av tekniker för tekoindustrin 15 (): Jag tackar för beskedet från arbetsmarknadsministern om att vi ändå äröverens om att utbildning är någonfing viktigt och att den är nödvändig för attvi skall kunna utveckla vår industri och kunna konkurrera. Men sedan sägerarbetsmarknadsministern att regeringen har lagt om stödet fill tekoindustrin.Ja, man har dragit ned på stödet till tekoindustrin. På utbildningssidananvänder man sig av vissa AMS-resurser, och det är naturligtvis väldigt bra.Även den s.k. flaskhalsutbildningen tycker jag är bra. Men det räcker inte meddessa stödformer utan det måste också finnas en bas för det hela. Det måstefinnas en samlad teknisk utbildning på tekoområdet. Det räcker inte medtextilinsfitutet och högskolan. Det behövs en förstärkning. Det behövs heltenkelt större resurser, och det är det som jag är ute efter. De100 miljonerna är redan slut, säger arbetsmarknadsministern. Ja, det var välvad jag trodde. Det ser ju väldigt bra ut om det i svaret sägs att det finns100 miljoner. Men de pengarna är alltså inte tillgängliga. Är arbetsmarknadsministernberedd att hjälpa till, så att vi får nya pengar? 16Arbetsmarknadsminister : Herr talman! De hundra miljonerna har- det framgår mycket klart av svaret - använts de år under vilka de är avseddaatt användas. I har pengar, bl. a. inom ramen för nämnda anslag,gått till att utreda just frågan om ett tekocentrum. Det måste ju vara ettväldigt bra sätt att använda pengarna på - åtminstone om man tycker atttekoindustrin är viktig. Jag upprepar att man ännu inte redovisat sinabedömningar av den utredning som gjorts på detta område. Vi måste självfalletvänta tills vi har en sådan redovisning. Detär riktigt att vi har dragit ned på det s. k. äldrestödet till tekoindustrin.Det är en alldeles nödvändig utveckling. Det som skiljer äldrestödet från denya stödformerna är just att de senare syftar till att utveckla den del avtekoindustrin som har framfiden för sig, som kan stå på egna ben och som inteförutsätter ett ständigt subventionerande från statens sida. Den politikentrodde jag att vi här i kammaren var överens om - dvs. att det är de industriersom kan klara sig själva både på exportmarknaden och på hemmamarknaden som viskall stödja. Anf.17 (): Egentligen är det väl inte en debatt om äldrestödet som vi skall ha . Jag måste dock göra ett tillrättaläggande. Arbetsmarknadsministern troddenämligen att vi var överens här i kammaren om en minskning av äldrestödet föratt på det sättet minska stödet till tekoindustrin. Det har vi faktiskt intevarit överens om. Det finns ju många små företag, och de är betjänta av den härtypen av stöd.