prot · G809134 · 1984-12-31 00:00:00 — Det finns ettskatteutjämningsbidrag, som jag inte tror att någon i denna kammare menar attvi kan begränsa. Vi är överens om att det bör byggas ut, även om det inte skallske med de konsfiga metoder som regeringen just nu är i färd med att tillämpa.Det finns en rad statsbidrag som är så hårt knutna till ganska detaljeradebestämmelser om hur verksamheten skall utföras att det är mycket svårt att göranågonting åt de statsbidragen utan att gå direkt in i verksamheten. Vi sökte, kan jag avslöja, en möjlighet att i stället fördessa utpekade poster ta fram ett generellt procentuellt besparingsalternativpå de kommunala anslagen. Det visar sig emellertid vara mycket svårt renttekniskt att göra det. Däremot går det att peka ut några som inte behöverpåverka verksamhetens omfattning. Egendomligt nog har ingen här påpekat, att när det gäller särskolanär det ett lagfäst åliggande för landstingen att med eller utan statsbidragdriva särskola. Det står i omsorgslagen, och det kommer att stå iskollagen. skall den särskilda prorriulgationslagen gälla, omvi får tro propositionen och om den går igenom på den punkten. Landstingensskyldighet att driva särskola påverkas alltså inte ett dugg av om de fårstatsbidrag eller inte. Färdtjänsten är etablerad. Det finns, vilket jag ärmedveten om, väsentliga skillnader i kommunernas regler rörande färdtjänst,både när det gäller egenavgifter, hur många resor man får göra m, m. Men märkväl: Detta är alltså resultatet av statsbidragsgivning. Vi har hållitpå - som Omsorg om äldre och handikappade Omsorg om äldre och handikappade sade - med att gestatsbidrag till färdtjänst. Detta om något visar väl att vad statsbidrag änkan ha för effekt på kommunernas verksamhet, inte är det utjämnande. Det harinte heller varit så. Det är riktigt som säger att skillnadernakommuner emellan tenderar att öka att i stället för att minska medstatsbidrag. Det är också så, att med den utomordentligt snabba expansion avden komfnunala ekonomin som vi nu har haft är den friasektorn, den som uppskattar till -jag tror att den är , mendet kan göra detsamma- den del av den kommunala ekonomin som är obunden avsåväl lagar som statsbidragsbestämmelser, som växer i särklass snabbast. Det äralltså där kommunerna icke har statsbidrag och icke är bundna av lagar som deallra snabbast expanderar sin verksamhet. Jag är för min del övertygad om att de handikappade ärilla ute, om vi skall knyta deras framfida välfärd fill statens usla ekonomi.Om vi litar fill att de som lever nära de handikappade och som - både enligtomsorgslag och enligt socialtjänstlag - har skyldighet att tillse dessaförhållanden tar de tag som behövs, då tror jag att det finns större chanserför de handikappade än om den med nödvändighet snåla staten skall stå förfiolerna. 128INGEMAR (): Också kommuner och landsting måste hållatillbaka utgiftsökningar. Om man nu menar att besparing på de härstatsbidragen inte skall gå ut över färdtjänsten och särskolan, då tror jag får gå till väga på annat sätt än vad här har yrkat. Då behövsdet alldeles säkert en överenskommelse med landstingen och kommunerna för atten inbesparing eller ett borttagande av det här nämnda statsbidraget inte skallfå den effekten. Jag vin gärna tro att inte har önskat attstatsbidragets borttagande skall leda till en sämre särskola eller till ensämre färdtjänst, men jag är Hka övertygad om att om skulle ta bortstatsbidraget, och halvera det redan från nästa budgetår, då skulle detta gå utjust över färdtjänst och särskola. Det är ju inga marginella förändringar detär fråga om. Det handlar om en halvering av statsbidraget. Om det vore så, att man verkligen ville förändrastatsbidragsgivningen men försäkra sig om att färdtjänsten ochsärskolan inte träffades, då fick man nog försäkra sig om detta genom ensärskild överenskommelse med . Förslaget skuHe dessutom få den egendomliga effekt somBengt påpekade, att statsbidrag skulle utgå till de allra flestabarns utbildning, men inte till de utvecklingsstörda barnens utbildning. Dettaär en egendomlighet som vi inte kan medverka till. Det är bara att erkänna, herr talman, att vi har litetolika profiler på våra besparingsförslag. Sådana besparingsförslag som de factoskulle träffa svaga och handikappade i samhället kan inte biträda. 129 (): Det är uppenbarligen så, att vi har i grundenolika syn på hur den ekonomiska politiken skall bedrivas. sommoderaterna vill skära ned på viktiga insatser för utsatta grupper somhandikappade - det är uppenbarligen innebörden av de förslag som ligger framföross just nu - är man beredd att genomföra långtgående skattelättnader förhöginkomsttagare, att slopa förmögenhetsskatten och att genomföraskattelättnader på aktier, arv, gåvor etc. För oss socialdemokrater är detta en omöjlig kombination.Jag vill vidhålla att ett slopande av statsbidragen till färdtjänsten och tillsärskolan inte kan få någon annan följd - det säger all erfarenhet från arbetetpå fältet - än att verksamheten dels kommer att generellt bli sämre, i varjefall , dels kommer att bli ojämnare, med de orättvisor somdetta medför på områden som är av fundamental betydelse för människorsvälbefinnande. Omsorg om äldre och handikappade 130 INGA (vpk): Jag vill också konstatera att påett mycket markant sätt skiljer sig från övriga partier i frågan om statsbidragtill färdtjänst. Jag vill även markera att och vpk har diametraltolika synsätt när det gäller frågan om handikappades rätt till bl. Det är enligt min mening ett cyniskt och elakt spel mot dehandikappade som bedriver. När vill slopa statsbidragettill färdtjänsten i stället för att - som jag tycker vore naturligt - bygga utdet, befäster man att man värnar om dem som har det bra ställt här i samhället,om de resursstarka människorna, och slår emot svaga och handikappade grupper.Jag tycker att det finns anledning att fästa uppmärksamheten på det. I den tidigare diskussionen fördejag in frågan om en annan typ av skatt, en riksskatt, där man skulle kunnakomma ifrån uppdelningen i skatt och statsskatt, där man skulle förenade två skatterna till en skatt, där man kunde värna om alla medborgares likarätt till hjälp och service i olika situationer. 131NILS CARLSHAMRE (m): Det finns faktiskt ett specialdestineratstatsbidrag som har en i viss mån generell karaktär, nämligen lärarlönebidragettill det allmänna skolväsendet. Det är det som apostroferarnär han säger att det skulle bli enbart de förståndshandikappade barnen somskulle få sin utbildning utan statsbidrag. Just det statsbidraget har vid någratillfällen, om jag nu inte minns alldeles fel, använts som ett dragspel mellanstat och kommun. När det har funnits anledning att överföra pengar frånkommunen till staten som kompensation för att kommunen i något sammanhang harråkat få en icke avsedd inkomstförstärkning, då har det gått att hålla innelitet grand av lärarlönebidraget utan att någon människa har ifrågasatt att manför den skull skulle lägga ner eller ens minska på skolverksamheten. Det finns alltså inte ett självklart samband mellanverksamhetens innehåll eller omfattning och statsbidrag till olika ting. Detär faktiskt så att Omsorg om äldre och handikappade kommunerna har det bättre ställt än staten. Jag skullevilja påstå att t. o. m. de fattiga kommunerna har det bättre ställt än staten.Dessutom är kommunerna enligt all erfarenhet mycket mer generösa än staten. Detär ju staten som trots allt har lyckats hålla sin utgiftsökning tillbaka rättlänge . Men kommunerna har inte lyckats - och de tycks inte ha velat heller.Om det är generositet man skall lita till, så skall man inte lita till staten -då får de handikappade det kärvt. Det är väl också så, att vi har en viss värdegemenskap idet här landet. Vad är det som gör att vi har kunnat reglera såmånga viktiga områden, inte minst områden som gäller vård och omsorg, med s.k.ramlagar som nästan inte säger någonting? Vi har en hälso- och sjukvårdslag,som man nästan skulle kunna ersätta med en enda rad i en grundlag för hälso-ochsjukvården i riket. Det finns inga detaljregleringar längre, eftersom vi harutgått ifrån att vi i stort sett har samma uppfattning och samma värderingar.Det sitter lika kloka, begåvade och kunniga människor i kommuner och landstingsom i riksdag och regering. De är lika vänliga och lika generösa - ja,erfarenhetsmässigt mer generösa än riksdag och regering. Skall man då behövaknyta upp all viktig verksamhet till att just den skall betala som inte harnågra pengar, som måste låna till det han skall betala, i stället för den somhar en jämfört med staten god ekonomi? Vi kräver faktiskt att bli trodda påvårt ord, när vi säger att förslagen om minskning och, , indragningav statsbidragen till färdtjänst och särskola - och för övrigt en hel del andrastatsbidrag - icke har med verksamhetens omfattning att göra utan medprioriteringen i kommuner och landsting. Jag vägrar att tro att det sitter så egendomliga människoroch styr i kommuner och landsting att de skulle betrakta färdtjänst förhandikappade eller särskola för förståndshandikappade som en lågprioriteraduppgift, som man i första hand kan stryka om man får det kärvt med ekonomin.Jag tror inte på det. Jag tror våra kommun- ochlandstingsmänniskor om bättre än så. 132BENGT (): Jag tvingas konstatera att jag i grunden har olika uppfattning om vad som kommer att hända omstatsbidragen till färdtjänsten och särskolan slopas. Jag vill också erinra omatt utöver den ekonomiska politik som för här i pläderarman för ett skattestopp ute i kommunerna. Det gör att talet om att kommuner ochlandsting själva kan ordna det här klingar ännu mera ihåligt. Sedan vill jag gärna säga att ramlagstiftningen säkert haren hel del fog för sig när det gäller stora generella åtgärder. Men det finnsen inbyggd problematik i detta avseende. Det gäller minoritetsgrupperna ochderas möjligheter att hävda sig. Samma problematik gäller just i det här sammanhanget.Handikappgrupperna hör till de politiskt svaga i samhället. Det är inte likaintressant i varje kommun att tillmötesgå handikappades intressen, och det ärinte lika lätt för handikapporganisationerna att föra en kraftfull kamp ialla kommuner som det är att försöka få till stånd ett generellt uttryckt stödfrån statens sida. Jag tror att har anledning att ta till sig deproblemen också och att lägga dem till den analys som man gör när man läggerfram ett förslag med den här inriktningen. 133 (): Det fanns en gång en svensk partiledare somblev beryktad - hade han svårt att komma ifrån sitt rykte - för atthan i en radiosänd debatt om de mentalsjuka på våra psykiatriska sjukhus råkadesäga att de har ingen rösträtt, så dem är det ingen som bryr sig om. Vi skallväl inte tro så illa vare sig om oss själva eller om kommunalmännen eller om landstingsmännen,dvs. att man försummar så viktiga insatser som handikappomsorgen utgör därföratt de insatserna i många fall gäller små grupper som har liten statistiskbetydelse i valet. Om det vore så illa, borde de flesta av oss ägna sig åtnågonting annat. Men det är inte så illa. Nästan allesammans har vi bättresyften än så. och jag har i grunden så lika uppfattningom så väldigt mycket att vi skulle kunna leva med att vi på den här punkten -det gäller ekonomin i landsting, i kommuner och i staten - i grunden har olikauppfattning. Jag är beredd att leva med det. Omsorg om äldre och handikappade 134 (): Jag vill egentligen bara få till protokolletnoterat att jag inte har rätt till fler repliker. Låt mig ändå säga att även omNils Carlshamre och jag har samma uppfattning om mycket - det har vi haftanledning att pröva när vi utformade handlingsprogrammet i handikappfrågor -har vi i grunden olika uppfattning om hur den ekonomiska politiken skall föras,och, , det är inte oväsenfligt! Det vill jag framhålla. 135 (): Jag vill bara till protokollet få antecknatatt faktiskt inte bara har rätt till så många repliker han villutan också till så många anföranden har vill så länge jaggår upp och svararhonom. Det gläder mig att han faktiskt också tog den chans han hade. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 19 Punkt 2 Mom. 4(thoraxkirurgisk verksamhet i ) Utskottets hemställan bifölls med265 röster mot 45 för reservation 1 av . 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 6(utbyggnad av yrkes- och miljömedicinska enheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avInga Lantz -bifölls med acklamation. 10 protokoll 1984/85:133-134 Nr 134 Mom. 7 (medelsanvisningen) den Utskottetshemställan bifölls med 232 röster mot 79 för reservation 3 av GöteJonsson m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (sex- ochsamlevnadsinformation för handikappade) Utskottetshemställan bifölls med 296 röster mot 16 för reservation 1 av . Mom.6 (kostnadsfria preventivmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av -bifölls medacklamation. Mom.7 och 8 (information om sjukdomen AIDS och medelsanvisningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (utbildning avhemvårdens personal) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.2 (statsbidrag till ålderdomshem) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 143 för reservation 2 av IngemarElisasson m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.4 (den enskildes ställning inom äldreomsorgen) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 79 för reservation 3 av . Mom.5 (behovet av god akutsjukvård för äldre) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.6 (fristående vårdalternativ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 av 146 m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7(äldre invandrare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (anhörigvård) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 67 förreservation 7 av m,fl. Anslag tdl film och kulturtidskrifter Mom. 9 (hemtjänsttaxor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 10 (bidrag till färdtjänst) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 79 förreservation 9 av m, fl. Mom. 11 (färdtjänsttaxor) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 17 förreservation 10 av ,-1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 14 (bidrag till särskolan) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 78 förreservation 11 av m,fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, 1984/85:13om anslag till film och kulturtidskrifter, m, m, (prop, 1984/85:100 delvis) samt 1984/85:15 om förbud att använda metallsökareför s, k, skattletning, m, m, (prop,1984/85:128), betänkanden 13 och 15 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså kulturutskottets betänkande 13 omanslag till film och kulturtidskrifter, m, m. Anslagtill film och kulturtidskrifter 137LARS (): Filmen - visad på biografer har möjlighetatt återta en del av förlorad terräng. Det är en förhoppning man möter när manläser kulturutskottets betänkande nr 13, Anslag tid film och kulturtidskrifter Vi har i utskottet behandlat någramotioner i ärendet, av vilka några har varit smått lyriska, när det gällt attbeskriva fördelarna med att se film på bio, "Gemensamhetsupplevélser ibiografsalongens mörker kan aldrig någonsin flyttas över till vardagsrummetdärhemma", sägs det bl, a, i en av motionerna, vilken också är citerad iutskottsbetänkandet. Vad man med all rätt oroas över är vilken framtidbiograffilmen har med ett ökat utbud av andra medier, främst TV och video. När kulturutskottet studerade bl, a, dessa frågor i Canada1983 fick vi information om biografsituationen där, I har man sedanflera år tillbaka egna , och på grund av närheten till ärTV-utbudet nästan obegränsat stort. Vad vi fick reda på var, att biograffilmen har överlevtden hårda konkurrensen från andra media. Men det beror inte på en statligfilmpolifik med fraktstöd och spärravtal, utan på att ungdomen träffas på bio.Biobesöket ingår i ett socialt mönster. Det är ju också något som vi kännerigen från vår egen ungdom, vi som är litet äldre . Andra grupper i - särskilt barnfamiljer - utnyttjarTV, när de vill se långfilmer. Man köper sina filmer via kabel-TV ellerbetal-TV, När utskottet diskuterar olika former av stöd och förbud,saknar jag en analys av skilda filmers möjlighet att klara sig på marknaden.Det är ju faktiskt så att bra film ses av många. Jag kan ge två aktuellaexempel för att visa vad jag menar: den amerikanska filmen , som harblivit en stor publiksuccé också i , liksom den svenska filmen . Den filmen har setts av massor av barnfamiljer, som utan vidarebetalar . för att hela familjen skall kunna gå och se filmen. Med dessa exempel, som kan göras betydligt mera utförliga,tycker jag att man kan konstatera att publikens efterfrågan, även här, är detviktigaste styrmedlet. Dessutom är det ju faktiskt så, som jag sade tidigare,att publiken efterfrågar bra filmer, filmer av hög kvalitet - med högtkonstnärligt värde, om man så vill. Skolankan öka efterfrågan på kvalitetsfilm, genom en brautbildning. Jag hörde en konstnär säga för sedan: Det finns i skolanA-språk och B-språk och t.o.m. C-språk. Men för bildspråket finns ingabokstäver i alfabetet. Filmkunskap borde annars ingå som ett naturligt moment ibildundervisningen. Film kan ju också tjäna som en inspirationskälla för andraämnen, t. ex. historia, samhällskunskap och religion. I detta störresammanhang spelar det s. k. fraktstödet en mycket blygsam roll. En enda familjsom går på bio bidrar med ett betydligt större stöd. Från moderat håll är videssutom tveksamma till den här typen av bidrag. Systemet skapar byråkrafi ochföder en omfattande pappersexercis. Frågan är också om man skall styrafilmutbudet på det sätt som fraktstödet förutsätter. Liksom säger vi därför nej till den dryga miljonsom föreslås i budgetpropositionen. Med detta yrkar jag också bifall tillreservation nr 1. I ett särskilt yttrande har vi moderater anfört en visstveksamhet mot s. k. spärravtal. Ett viktigt skäl för vår tveksamhet är attmånga människor genom dessa spärravtal inte får någon möjlighet att över huvudtaget se vissa filmer när de är aktuella. Särskilt tvivelaktigt är det när detgäller filmer som har hög aktualitet . Men vi villsamtidigt betona att det finns anledning att fundera vidare, varför vi ställeross bakom utskottets uppfattning om fortsatta överväganden i denna fråga. 138 INGA (vpk): Jag skall bara be att få yrka bifall tillvänsterpartiet kommunisternas reservation i kulturutskottets betänkande 13. Ans lag tid film och kulturtidskrifter 139TYRA (): betänkande som behandlas gäller flera olika anslagsposter i budgetpropositionen liksom fleramotioner. För tids vinnande kommer jag att koncentrera mig på de frågor därutskottet inte har varit enigt, varför det lagts fram reservationer och ettsärskilt yttrande. beslutade att fraktstöd för filmskall inrättas permanent efter den försöksperiod som pågått . Dessutomskulle det gälla hela landet. Det är nämligen en viktig filmpolitisk uppgiftatt på olika sätt verka för att de kvalitetsfilmer som finns tillgängliga ivårt land når sin publik även utanför de största städerna. Såväl som iår reserverar sig mot detta fraktstöd. Låt mig då säga att detta fraktstöd är viktigt trots attdet är litet. Många biografer lever med så små marginaler att även ett sålitet stöd påverkar möjligheterna att överleva. Orter med över 50 000 invånaresvarar för av omsättningen och av biobesöken. Det handlar alltså om 36kommuner. I övriga kommuner är det totalt få besök, men ofta drivs verksamhetenideellt, och där betyder då fraktstödet mycket. Likaså har man där nytta avstöd till fler kopior. Mestadels är det biografer inrymda i och skötta avFolkets hus och av ordenshus, dvs. Utan derasinsatser skulle biografverksamheten dö ut på många platser, och det vore enkulturpolitisk olycka. Det är tyvärr inte så väl, , att publikengenerellt går mest på kvalitetsfilmer, Amadeusfilmen kan sägas vara ettundantag. Jag har själv sett den två gånger, trots att den kostar mig ,per gång. Det är inte lätt för barnfamiljer att gå på en sådan film, t, ex, medfyra personer. Den kostar ,, därför att den är så lång. Kvalitetsfilminnebär alltså inte alltid publikfilm. Det tror jag att också ärmedveten om. Av landets 284 kommuner finns det biografer i 279 - totalt1 146 biografer i det dagsaktuella läget. Det innebär en nedgång sedan juni1984 från 1 220, Det är kanske rättare att tala om antalet "dukar",eftersom en biograf ibland har flera salonger och kan visa flera filmersamtidigt. För jämförelsens skull vill jag också nämna att antalet 1983 var 1 253, Det är således en ständig nedgång. Minskningen är snabbasti de mindre orterna. Detta innebär att allt måste göras för att stoppa dennanegativa utveckling. För alla som är intresserade av kulturfrågor i allmänhetoch av film i synnerhet vill jag gärna rekommendera läsning av de bådautredningar som lagts fram av dels 11 protokoll 1984/85:133-134 Anslag tid film och kulturtidskrifter Folkets hus, dels Våra gårdar. När Bonnierföretagen köpte Film gjordes ett avtalmed , för vilket det redogörs i vårt betänkande. Denintressanta frågan är nu vad som har kommit ut av detta avtal. Det får ju intebli en tom överenskommelse, och jag tror att det är av intresse förkulturutskottet att följa upp detta. I sin nya skepnad har ,, av marknaden. Näst störst är som har . Det innebäratt två bolag står för av hela marknaden. De fem kommuner som inte har någon biograf alls ärförortskommuner till storstäderna och , Det är stor risk att detblir en liknande situation i , Det är allvarligt, förbiografen är en viktig träffpunkt för människan, allra mest för ungdomar, I dagär hälften av biobesökarna . Det är således kulturpolitisktoch socialt av betydelse att vi kan behålla biograferna ute i kommunerna. Vi säger i vårt betänkande att det behövs många olikaåtgärder, och vi nämner också möjligheten med spärravtal. Det skulle innebäraavtal om att filmer inte skall få visas i andra medier - ensorts karenstid för nya filmer. Även detta är negativa till, ävenom de inte gått så långt som fill reservation på den punkten utan baraframställt ett särskilt yttrande. lägger inte fram några egnaförslag för att befrämja biograffilmen. Jag kan inte tolka deras agerande i dessafrågor på annat sätt än att de negligerar det kulturvärde och - som jag förutpåpekat - också det sociala värde som ligger i att varje kommun har enbiograflokal. De övriga partierna i utskottet har ansett detta så angeläget attvi gör ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Vi brukar vararestriktiva med tillkännagivanden, och därför är det från vår sida en kraftigmarkering, I en annan proposition föreslår regeringen att dennuvarande granskningen av film som skall visas offentligt skall utökas tillatt omfatta även de videogram som är avsedda för offentlig förevisning. Dettainnebär att biografbyrån behöver anskaffa extra utrustning, I propositionen haranslagits en sorts symbolsumma på . Kontot får emellertid belastasefter prövning av regeringen. Vi utgår från att biografbyrån härigenom kanbörja sin anskaffning för att stå klar att ta hand om ävenvideogrammen när lagen trätt i kraft. Den andra punkt där vi skilt oss åt gäller stödet tillkulturtidskrifter. Där föreslår kommunisterna i en reservationett högre belopp. är ett mycket viktigt inslag i denkulturella debatten i landet. De betyder mycket för informationen tillallmänheten om vad som sker inom kulturområdet och ger tillfälle för kulturarbetarnaatt bli presenterade för allmänheten. En viktig del utgörs avkvalitetstidningar för barn och ungdom. Med den kommersiella flod som sköljeröver oss, framför allt över barn och unga, är det ytterst viktigt med ettmotutbud av kvalitetsalster. Vi ser från utskottets sida allvarligt på detta.Som framgår av propositionen gör även regeringen det. Det skall därför i ensnar framtid tillsättas en allsidig utredning som skall stå för.