prot · G809120 · 1984-12-31 00:00:00 — Dåhamnar också frågan om mänskliga rätfigheter på ett högre och bredare plan änden snäva ankdamm som har reducerat denna så viktiga fråga fill. Omnågon biståndsutredning bör komma till stånd, bör en sådan faktiskt ha dettasom huvuduppgift och inte de småfrågor som de borgerligas krav på enbiståndsutredning kommer att handla om. Det är glädjande att biståndet nu närmar sigenprocentsmålet. Det är nu en ökning med . Men hur den ökningenfördelas är vi inte överens om. Nära en halv miljard av ökningen används till insatser sominte kan betraktas som bistånd. Det gäller de s. k. u-krediterna. Vi motsätteross inte u-krediter som är avsedda för att underlätta inköp frånSverige. Det kan vara motiverat av både arbetsmarknadsskäl och handelspolitiskaskäl, eftersom andra i-länder ger sådana krediter. Men de bör inte hänförastill utvecklingsbiståndet, eftersom deras utvecklingseffekt är ringa elleringen. För att bli föremål för u-krediter skall dessutom u-ländernaskreditvärdighet beaktas. Det blir i realiteten de svenska exportföretagen somväljer mottagare, exempelvis , , , Sudanoch . Dessa länder gynnas av biståndsmedel, trots att de inte på någotsätt uppfyller de biståndspolitiska målen. Vi yrkar avslag på dessa 475 milj.kr. och anser att de skall användas för ökning av biståndet fill ett antalprogramländer samt några nya samarbetsländer som , Sydyemen ochSeychellerna. Vi föreslår dessutom att katastrofanslaget ökas till 644 milj.kr. I propositionen föreslås vidare ett nytt anslag, somkallas "betalningsbalansstöd", på 400 milj. kr. Denna nya post ibiståndsbudgeten har tillkommit just genom den oerhörda skuldbörda som mångau-länder har. Vpk har accepterat detta stöd genom att vissa begärdapreciseringar har tillgodosetts i utskottet. Detta stöd skall användas för attlätta på inte minst de fattigaste skuldbörda. I utskottetsskrivning sägs: "Betalningsbalansstödet är biståndspolitiskt motiverat ochbör som sådant självfallet underordnas de fyra biståndspolitiska målen. "Vidare sägs att utskottet "utgår från att regeringen övervägerbetalningsbalansstödets närmare utformning och redovisar sina slutsatser häravi den kommande budgetproposifionen" - alltså . Efter dessapreciseringar stöder alltså vpk detta betalningsbalansstöd. I propositionen läggs också en viss tyngd vid vikten avatt bättre uppmärksamma miljö- och markvård samt kvinnans situation iu-länderna. Detta är bra. Vpk hardessutom uppmärksammat detta i en motion. Men utskottets skrivning får intestanna vid fagra ord. SIDA och SAREC har begärt medel för ett antal nyatjänster just för att i biståndet bättre lyfta fram bl. a. miljö- ochkvinnofrågorna. Den sammanlagda summan uppgår till ca 3-4 milj. kr. Vi tyckeratt detta är väl använda pengar och har reserverat oss för att nämnda verkskall få den begärda summan. Det är en något märklig situation att ledamöter avSIDA:s styrelse ansluter sig till SIDA:s petita men sitter iutrikesutskottet och avslår delar av petitan. Så blir emellertid resultatet närman försöker sitta på två stolar. Situationen i södra har inte genomgått någon förbättring.Apartheidregimen skärper förtrycket och brutaliteten. Det är bra att dethumanitära stödet till de svartas organisationer, ANC och SWAPO, ökar. Det hadevarit ännu bättre, om också de svenska företagen upphörde med sin ekonomiskaverksamhet i . Ett sådant beslut skulle förkorta apartheidregimensexistens. Det skulle också möjliggöra för frontstaterna att använda sinaresurser till att bygga upp sina länder. Det är nödvändigt att frontstaternages ett fortsatt högt bistånd. För ett av dessa länder föreslår vi ett någothögre belopp än regeringen, och det gäller Mogambique. Närrasistregimen i uppmuntrar banditband inne i till illdådoch förstörelse, precis som man gör beträffande , då kommer i synnerhetmoderaterna men även och föreslår sänkningar av biståndet tillAngola, med hänvisning till säkerhetsläget. Störrecynism är svårt att tänka sig. Det är försåtliga angrepp på två länder sområkar ha ett samhällssystem som inte passar de två partierna. Skulle er omsorgom säkerheten tas på allvar borde ni också ha intagit samma ståndpunkt när detgäller Sri Länka och . Men där tiger ni. Behovetav biståndet fill och är än mer angeläget, trotssäkerhetssituationen i vissa delar av länderna. Vietnamär det programland som inte lämnar de borgerliga partierna någon lugn stund.Aggressivitet och smutskastning av detta land står ständigt på de borgerligasdagordning. Jagtycker det är beklagligt att regeringen gett efter för de borgerligas kampanj,och sänker biståndet med 65 milj. kr. är ett av våra fattigasteprogramländer. Det är ett land som under de senaste årfiondena aldrig gettsmöjlighet att under fredliga förhållanden få utveckla sitt land. Detär bara nära nog lyckades bomba tillbaka till stenåldern.Verkningar av växtgiftspridning, bombkratrar, missbildade barn ochkrigsinvalider var vad lämnade efter sig vid freden . Vissthar arbetarna i Bai och på andra platser i det oerhört knapert.Kvinnornas situation är måhända ännu sämre. Visst regnar det in i de enklahyddor som är de flesta vietnamesers bostad. Men inte förbättrar man väl dessamänniskors situation genom att skära ned biståndet eller helt avveckla det? Hurskall ni, och de andra två borgerliga representanterna,förklara detta för kvinnorna i Vin Phu? har fortfarandestort behov av bistånd och kan också tillgodogöra InternationelUutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. sig detta på ett sätt somhelt överensstämmer med de av riksdag fasdagda biståndspolitiskamålen. Vi har i en reservation yrkat att biståndet till skall varaoförändrat 365 milj. kr. Vi har också yrkat på ett särskilt katastrofanslagtill , och , för forskning för att fastställa skadorna avUSA-imperialismens giftspridningar i samt för att reparera dessa miljöskador. Tillsist, fru talman: länder som slår vakt om sitt nationella oberoende, deländer som vägrar att låta de imperialisfiska företagen utplundra landetsnaturresurser, de anklagas av borgerligheten för att vara odemokradska. Våraprogramländer, med skiftande ekonomiska utvecklingsmodeller, angrips nualltmer av de borgerliga. Förmyndarmentaliteten breder ut sig. Villkoren skallbli hårdare. Man talar om effekdvitet. Jag vill fråga: Effektivitet för vem?För eller för u-landet? Hur mäter borgerligheten, främst ,effektivitet? På vad sätt skulle en ökad kommersialisering av biståndet göradet effektivare? För vilka och för vilka befolkningsgrupper iu-länderna? Visst är och marknadsekonomier, men anser deborgerliga representanterna att biståndet och dessa länders samlade tillgångarbidrar dll social och ekonomisk utjämning och alltså kommer alla människor därtill del? Medvilken måttstock mäter demokratiska rätdgheter i ?Vilken utgångspunkt har ? Vem anser hotar demokratin iNicaragua? Frågorna kan ställas också till . Vem, ochRune , är det som hotar den sociala och demokratiska utvecklingen iMozambique, , , och ? Vilken roll anser deborgerliga att de multinationella företagen spelar i ? Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall dll samtliga vpk-reservadoner i dettabetänkande. 10 ()replik: Jag skulle gärna vilja diskutera frågan om demokratiska rättigheter medBerfil Måbrink, men eftersom jag inte har varit inne på den frågan i mitthuvudanförande, anser jag inte att jag kan göra det här. Motbakgrund av Berfil Måbrinks tal om det imperialisdska kapitalets inflytande iu-länderna är det intressant att notera att han i detta majoritetsbetänkandestöder förslaget om att 400 milj. kr. skall användas för att rädda detinternationella kapitalets pengar i , för att nu använda hans egenvokabulär. Anf.11 () replik: Jag vill replikera dll Berfil Måbrink på två punkter. Den ena gällerbiståndet fill och den andra biståndet till . BertilMåbrink sade att dessa länder har ett samhällssystem som inte passar våravärderingar. Det samhällssystem som inte passar våra värderingar är främstrepresenterat av de främmande trupper som finns i . , som tidigarehar fått svenskt bistånd, har skeppat trupper till en avlägsen kontinent och deltar istriderna inne i . Vi finner detta oacceptabelt, och vi anser att Cubasinblandning på ett avgörande sätt hindrar en fredlig Vihar samma syn på det överdimensionerade antal sovjefiska rådgivare somfinns i landet. Med utgångspunkt idetta anser vi inte att det finns kriterier för att ytteriigare öka biståndettill . Därför föreslår vi ett oförändrat BertilMåbrink sade att amerikanarna hade bombat tillbaka till stenåldern. Jagvill fråga Berfil Måbrink: Inte kommer väl det vietnamesiska folket ur dennastenåldersperiod genom att omgående efter fredsslutet starta ett anfallskrigmot ett grannland? Detär mycket svårt att inför våra egentliga uppdragsgivare, svenska folket,motivera att vi här i med u-landsbistånd stöder ett land som föranfallskrig mot ett grannland. innehöll nyheterna här hemmauppgifter om att vietnamesiska trupper var på offensiven på gränsen tillThailand. Denvietnamesiska insatsen i har inte bara skadat folk - krigetmåste ju vara en ohygglig påfrestning för vietnameserna - och folket iKampuchea, utan också skapat en betydande oro i hela denna del av Sydostasien.Ett sådant land som skall inte ha svenskt u-landsbistånd. InternationelUutvecklingssamarbete m. m. Anf.12 () replik: har läst den moderata modonen ganska dåligt. Om han hadeläst den litet noggrannare skulle han ha sett att vad vi påpekar är att det gårlitet bättre, glädjande nog, i de länder där den enskildes insatser uppmuntras,där man för en jordbrukspolitik som leder dll att småbönderna får glädje avökade insatser och där de får de varor de producerar sålda till rimliga priser. Däremot går det mycket dåligt i de länder somsatsar på tvångskollektivisering och central planhushållning enligt marxistiskmodell. Det är naturligtvis bittert för att behöva erkänna det,men våra slutsatser är annorlunda än de han dllskri ver oss. Vi säger fakdsktinte att vi skall upphöra med allt bistånd till de länder som för en sådan polidk,utan vi säger: Låt oss lägga .om vårt bistånd, och låt oss pröva vilka insatservi kan göra i dessa länder som verkligen hjälper folkflertalet. 13 (vpk) replik: Först några ord till . Det är ganska avslöjande att ni hargått emot och inte accepterat betalningsbalansstödet - detta stöd som ärunderordnat de fyra biståndspolitiska målen och alltså skall habistånds-politisk effekt. Vi har accepterat den biståndspolitiska motiveringenpå grund av den här preciseringen och på grund av att det skall avlastaskuldbördan för de allra fattigaste , bl. a. våra programländer. Vilkafrämmande trupper talar om när det gäller ? Jag måste få en.precisering. Vilka främmande trupper var det som kom först InternationelUutvecklingssamarbete m. m. Det skulle vara intressant att få höra det, eftersom intehar nämnt det. Hela södra provinsen i är ockuperad av sydafrikanskatrupper. Det finns också en banditrörelse i , UNITA, som får stöd frånSydafrika. Denna rörelse sprider död, förintelse och förstörelse i ochförhindrar att landet får använda sina resurser till utveckling i demokratiskriktning, osv. Är det dessa sydafrikanska trupper syftar på,eller är det några andra? har inte begärt att dessa trupperskall befinna sig i . Däremotfinns det kubanska trupper i landet, det är riktigt. Men de har kommit dit påuttrycklig begäran från den angolanska regeringen och inte av någon annananledning. När upphör med sin aggression mot , då kommer ocksåde kubanska trupperna att försvinna från . Jag tycker att det skall varanågon objektivitet också i agerande. Jagkan mycket väl hålla med om att socialistiska harbegått fel när det gäller jordbrukspolitik, att man har för mycket byråkrafiosv. Men dessa länder är inte sämre än att de kan rätta till dessa fel. Inteminst har rättat till sådana fel, vilket har resulterat i en merdynamisk utveckling. Men bara på grund av att länderna begått fel behöver deinte införa någon marknadsekonomi. Jagvill ställa en fråga till när det gäller bönderna på denindiska landsbygden: Har den indiska marknadsekonomin gjort situationen bättreför dem? och jag har suttit i utrikesutskottet ochfått en föredragning om detta. Av denna föredragning kan man dra slutsatsen attbönderna på den indiska landsbygden är nära nog livegna. Detta kan man intesäga om bönderna på kollektiven i . Anf.14 () replik: Beträffande de 400 miljonerna som betalningsbalansstöd vill jag sägaatt oppositionen avvisar dem därför att regeringen inte alls talar om hurpengarna skall användas. Majoriteten i utskottet, där ingår,försöker sig på att precisera användningsområdena, men man lyckas inte bättreän att man "utgår från att regeringen överväger betalningsbalansstödetsnärmare utformning och redovisar sina slutsatser härav i den kommandebudgetpropositionen". Vad här gör är alltså att han går medpå regeringens förslag och uttrycker förhoppningen att regeringen nästa årskall tala om hur dessa pengar skall ha använts det här året. Nej, anledningen fill att har gåttpå detta är att han i utrikesutskottet liksom i kammaren måste uppträda som ettstöd för socialdemokraterna; annars blir det ingen socialdemokratisk majoritetvare sig i utskottet eller i kammaren. 15 ()replik: frågar mig vilka ufländska trupper jag talar om då detgäller inblandningen i . Jag trodde att jag hade preciserat det Det var dekubanska trupperna, och det var överdimensioneringen av sovjetiska rådgivare iAngola. Jagförsvarar inte på något sätt agerande dels inne i det egna landet,dels gentemot sina grannstater. Det är en fara för freden och den fredligautvecklingen totalt i hela det här området - och det har vi klargjort i fleraandra debatter. Däremotkan jag inte förstå att kan försvara att har skeppat övertrupper till en annan kontinent och akfivt deltar i kriget där. Inte menar välBerfil Måbrink att de kubanska trupperna i bidrar till fred och polifiskbalans i landet? Är det objektiva syn på detta problem? Jagvill ha svar på den frågan. InternationelUutvecklingssamarbete m. m. Anf.16 () replik: Ja, jag tror att den indiske bonden har hjälpts av marknadsekonomin.Jag tror också att som nation har hjälpts av den. Man är numerasjälvförsörjande med livsmedel och behöver icke konkurrera med pålivsmedels- och spannmålsmarknaden. Däremot tror jag att kvardröjande feodalastrukturer fortfarande gör det svårt för den indiske bonden. 17 (vpk) replik: Det är bara att titta i utrikesutskottets betänkande som vi nubehandlar, , och i alla de reservationer som jag har avgivit där.Jag är ingen stödtrupp till någondera sidan. Men självfallet tycker jag att densocialdemokratiska biståndspolitiken i många stycken är bättre än den ni stårför. Det är ju bara att läsa era reservationer, som omöjliggör för mig att överhuvud taget tänka mig något stöd till den sidan. Närdet gäller betalningsbalansstödet har utskottet gjort följande precisering:"Betalningsbalansstödet är biståndspolitiskt motiverat och bör som sådantsjälvfallet underordnas de fyra biståndspolitiska målen." Det är en mycketklar precisering, och det tror jag erkänner om han nu är riktigtärlig. Vadär de fyra biståndspolitiska målen? De är resurstillväxt, ekonomisk och socialutjämning, ekonomisk och politisk självständighet samt demokratisk utveckling.Därför har jag ställt upp på det här betalningsbalansstödet. Detär bra, , att vi nu också fick klämma fram att taravstånd från aggressivitet mot . Det faktiska, historiska,förhållandet är ju att när MPLA lyckades erövra självständigheten för såkastade sig över detta sargade land och dess trötta människor. Debegärde då hjälp! De gick först till , de gick till och itredje omgången gick de till - och begärde hjälp för att kunna få behållasitt oberoende och sin självständighet. Därmed skall få svaret:Jag anser fortfarande att den kubanska närvaron, i är ett bidrag för attbevara självständighet och oberoende. Det krav man skall ställai detta sammanhang är att rasistregim InternationelUutvecklingssamarbete m. m. upphör med sin fruktansvärdaaggression emot , men också emot de andra frontstaterna. Det är detprimära och viktiga. När vi har åstadkommit det, då blir det också lugn ochstabilitet och fredliga förhållanden i hela södra , till välgång för allade människor där som så väl behöver denna fred för att bygga upp och utvecklasina respekfive länder. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 18 (): Efter mig på talarlistan står utrikesminister , och jag utgårfrån att utrikesministern kommer att redovisa den socialdemokratiska synen påbiståndspoUtiken i stort och situationen i tredje världen. Det finns för migingen anledning att göra detta - det räcker med att en talare från mitt partigör det. Jag kommer därför, fru talman, att inskränka mig fill att ta upp endel av de frågor som oppositionsföreträdarna har varit inne på, och jagpresenterar där utrikesutskottets syn. Nuär den här debatten, fru talman, litet förvirrad, därför att den gäller en långrad olika frågor och de tas upp av olika talare. Vi har en arbetsfördelninginom partierna, så att flera av de frågor som opposidonsföreträdarna tidigaretagit upp här i talarstolen kommer att behandlas av kolleger till mig i minutskottsgrupp. Jag tar sålunda av det skälet exempelvis inte upp Vietnamfrågan;den kommer senare att behandla. Om det alltså är punkter som jag inteberör, så kommer det inte an på oardghet mot oppositionens företrädare utan detkommer an på att vi har denna interna arbetsfördelning. Utskottettillstyrker i stort sett budgetpropositionen. Det föreligger två undantag. Enutgiftspunkt som heter Försöksverksamhet och metodutveck-Hng får en ökning med17 miljoner enligt utskottsbetänkandet, och till enskilda organisationeranvisas 12 miljoner mera än budgetpropositionen föreslagit. Det är i enlighetmed SIDA:s förslag. De pengarna tas från u-krediterna. Detta är de endaförändringar i budgetproposidonen som utskottsmajoriteten föreslår. Det betyderatt vi nu dllstyrker att för ett kommande budgetår skall anvisa 8 060milj. dll bistånd åt de fattiga människorna ute i världen. Närjag lyssnat på den här debatten har jag funnit att flera av talarna varit mjukai sin framtoning, med ett väsentligt undantag: . Hon gicktill ett frontalangrepp mot den socialdemokratiska regeringens biståndspolitikoch talade om kravlöshet, om för stor frikosdghet, om att vår politik på ettgenant sätt har kört fast osv. Detta föranleder mig att rikta några frågor tillMargaretha . Detär ju så att skillnaden mellan moderata samlingspartiet och de andra borgerHgaparderna i detta betänkande är större än skillnaden mellan detsocialdemokrafiska partiet å ena sidan och och å denandra sidan. Ni moderater vill minska biståndet , dra ner det med över800 miljoner i förhållande fill de andra partierna. Den första frågan är: Hurstort blir biståndet i nästa års budgetproposition, om vi får en borgerligregering efter valet ? Det är en stor och betydelsefull post, där svenskafolket har rätt att få veta vad som är regeringsalternativet jämfört med detsom gäller . Dettalas som sagt om kravlöshet och om frikostighet och om att vi har kört fast.Den andra frågan är då: Varför gjorde ni ingenting för att förändra vårbiståndspolitik som ni och de andra borgerliga partierna hadeinflytandet över den i regeringsställning? År det just , under de två årenefter regeringsskiftet, som kravlöshet, för stor frikostighet och fastkörandehar inträffat? Sanningen är ju den att ni allihopa var totalt handlingsförlamadeunder de sex borgerliga regeringsåren. Då hade ni chansen att dirigera om detsvenska biståndet, om ni inte tyckte att det var brä som det var. Men ni kördevidare, ni band oss för det stora , som var utomordentligt tvivelaktigt.Det förekom inte i vanlig ordning diskussioner, och biståndsmyndigheten varinte inkopplad, osv. Viföredrar att själva avgöra om vår polifik är genant. Vi för en konsekventbiståndspolitik, och vi är beredda att göra de justeringar i biståndspolitikensom kan föranledas av de erfarenheter som vi skaffar oss och den ökade kunskapvi får om tekniken när det gäller biståndet. Det talas ju mycket om biståndetseffekfivitet. Tillsammans med flera av denna kammares ledamöter har jag,antingen som ledamot av eller som medlem av riksdagensutrikesutskott, sett biståndsprojekt ute i världen som är mycket dåliga, som ärskandalöst misslyckade. Det är klart att vi skall krifisera, om det finns skälatt göra det. Men vi har ju också många projekt som är mycket bra. Om det talasdet mycket litet. Någon nämnde bl. a. markvårds- och vatteninsatser. Mycket ärbra, men det är klart att när vi finner att en viss teknik inte har lyckats,skall vi revidera den. Det är vi också beredda att göra. Därför sker det ocksåen successiv förändring av biståndet. Kraven på mottagarländerna ökar ibetydande utsträckning, osv. Men det var ju under er regeringstid, Margarethaaf , som den famösa ananas-jos-fabriken i fick klarsignal. Därsläpptes det till 33 milj. kr. för byggandet av en fabrik, som står där utanatt kunna användas. Man glömde nämligen att ta reda på om det fanns råvara. Sånära i tiden har sådana skandaler på u-hjälpens område kunnat inträffa, utanatt ni har sagt ett ord om saken: det var bäst att hålla tyst så länge sommöjligt, eftersom det skedde under den borgerliga regeringsfiden. Fråganom landramarna har en stor tyngd i debatten. Jag förstår det, eftersom det härfinns utrymme för diskussion. Jag har aldrig sagt att en viss teknik skallgälla . begärde också att få se över fråganom landramarna för att man om möjligt skulle kunna åstadkomma ett flexiblarelandramssystem. SIDA gjorde en utredning, varefter det också har företagi.tsvissa justeringar. Landramssystemet är därför mindre låst . biståndspolifisk utredning har också varit föremål för diskussion. Jagvill, fru talman, inte utesluta att det kan bli nödvändigt med enövergripande biståndspolifisk utredning. En sådan utredning har gjorts ungefärvart tionde år, och det är väl inte fel att fortsätta på det sättet. InternationelUutvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Jag villemellertid erinra om att flera av de saker som skulle utredas i den storautredningen redan har utretts i separata utredningar, bl. a. frågan omlandramarna, frågan om biståndsadministrafionen och frågan om de enskildaorganisationernas kapacitet att ta emot bistånd. När det gäller den senarefrågan pågår det en utredning. Vi har valt tekniken att utredadelar av biståndet i stället för att ha en stor biståndspolifisk utredning. Närni driver den här frågan så hårt är det bara därför att ni måste försöka hittanågra punkter där ni är överens. Det gäller hela den svenska politiska debattenjust . När de borgerliga partierna är djupt splittrade försöker de att plockafram detaljer där de är överens. Det är naturligtvis lysande att kunna varaöverens om att man vill ha en biståndspolifisk utredning. Därmed har jag - jagupprepar detta - inte för all framfid tagit avstånd från tanken på en sådanutredning. När det blir nödvändigt med en utredning skall vi naturligtvistillsätta en. Det görs också stor affär av frågan om den tidigareanslagsbeteckningen Miljö, markvård, energi. fanns alltsåtidigare, men har ersatts med andra beteckningar. Det är klart att jag intekan säga att den absoluta sanningen ligger i en viss beteckning på ett anslag.Det finns möjligheter att döpa anslagsrubrikerna på olika sätt. Det viktigasteär, och det kunde vi väl vara överens om, att pengarna verkligen går till deinsatser som döljer sig under anslagsrubriken. Det satsas i stor utsträckningpå markvård, på energifrågorna och på miljöfrågorna. Vi fäster stort avseendevid dessa frågor och använder pengar från andra anslagsrubriker till detta,främst landramarna, men härutöver finns pengar under den nya anslagsrubrikenFörsöksverksamhet och metodutveckling. När vi sålunda inte behåller dentidigare anslagsposten är det inte ett uttryck för en nedvärdering av deproblem som döljer sig under den rubriken. Det har också talats om samordning av biståndet för att fådet mer effekfivt.