prot · G809155 · 1984-12-31 00:00:00 — Leken med aktier ger inte ett enda jobb, Mellanfonden iBergslagen skapar inga arbetstillfällen utan satsar bara på aktier utanförBergslagen, Den har alltså ingen som helst regionalpoHtisk betydelse försysselsättningen. Omdet sker en reformering, så att fonderna aktivt medverkar till en långsiktigutbyggnad och industriell utveckHng, innebär det att de svaga regionernastärks. Fonden måste satsa på sysselsättning, investera direkt i nyindustriverksamhet, i stället för att hålla på att leka på aktiemarknaden. Dåskulle man verkligen få chansen atf spela en regionalpolitisk roll. Det är judetta som är poängen om man använder fonderna på rätt sätt och infe leker medaktier. För arbetarrörelsen ter det sig som ett spel med Mellanfonden, när denser dess köp av aktier i olika bolag i landet, men utan en enda konkret åtgärd tillBergslagens bästa. Det handlar om att sätta produktivt kapital i tjänst för attskapa sysselsättning. Då måste det ske en fullständig förändring av fondernasverksamhet. När det gällerutvecklingen i denna region får man inte glömma den totala Jagvill peka på atf i den rättvisa fördelningen ingår även en förkortning avarbetsdagen, som kan vara mycket framgångsrik när 104 det gäHer att skapa sysselsättning. Detta är kanske inte så mycket ett regionalpolitiskt medel,men det är en viktig åtgärd för att få alla i arbete. Närdet gäller andra insatser inom regionalpoHtikens område har jag i dereservationer jag har avlämnat tagit upp stödområdena. Om de nu har någonbetydelse - och det anser vi naturligtvis aft de har - tycker jag att de bordevara rättvisa och riktiga, och blev styvmoderligtbehandlade . För min del anser jag att de bör placeras i stödområdeC, Enannan kommun som. ligger nära min hemort, nämligen , har drabbatshäpnadsväckande hårt av utveckHngen, Även där borde insatser göras genom atthänföra till stödområde C, Detfinns också en motion om Mitfskandinavien, där man kräver en utvecklingsplanför området i , Samhället bör där ta ett ansvar. Utskottetsäger atf detta är en uppgift för gränskommunerna på vardera sidan, men vi somlever där menar att t, ex, tvärförbindelsen mellan och måste varanågot som hela samhället måste ta på sitt ansvar. Förövrigt vill jag säga att det är tur att det finns här i somkan yrka bifall till och ställa upp för bra socialdemokratiska förslag. Detfinns sådana som inte den socialdemokrafiska majoriteten funnit skäl att stäHaupp för. Tillsist, herr talman, vill jag poängtera den teknik och kunskapsspridning som skeri detta land. Vad skall den ske på för villkor? Def talas mycket om att detskall ske en spridning. Man är välvillig. Man viH göra den ena satsningen efterden andra. Det föreslås t, o, m, en teknisk högskola i , Men detavgörande för vad som händer med tekniken och var den skall hamna är varnäringsHvet kommer att expandera, I det här fallet spelar löntagarfonderna enoerhört stor roH, I annat fall kommer det s, k, fria näringslivet att självtutnyttja den nya tekniken, och då har samhället i dagens läge ingenting attsätta emot vad beträffar lokaliseringen. Det handlar om att utveckla denoffentliga verksamheten så att vi får ny teknik även inom de utsatta regionerna.Det handlar faktiskt om samhällelig styrning. Det handlar inte om att uppmuntradet s,k, fria näringslivet att eventuellt ta chanser. Det kommer att bli frågaom marginella chanser. Denstora och avgörande utvecklingsmöjligheten skapas genom samhällets styrning.Där har faktiskt löntagarfonderna en roH att spela. Meddet här, herr talman, yrkar jag bifall fill min reservation som fogats fUlarbetsmarknadsutskottets betänkande 13. 82 (); Näringsufskottets betänkande 34 har föranletts av en vpk-motion.Utskottet har ansett aft ärendet bör behandlas i samband med regionalpolitikendärför atf fonderna enligt motionens krav borde få en regionalpolitiskinriktning. De borgerHga partierna har förenats i en gemensam reservafion medutgångspunkt i sin gemensamma syn att löntagarfonderna skall avskaffas. Löntagarfondernaär delfonder inom den allmänna pensionsfonden med särskilda styrelser, fem tillantalet! De krav som ställs på löntagarfondernas Regionalpolitiken m. m. medelsförvaltningär god förvaltning, långsiktighet och riskspridning. Avsikten är attlöntagarfondernas placeringar skall vara till gagn för svensk produktion ochsysselsättning. Den regionala anknytningen av fonderna sker genom rekryteringentill styrelserna. Därigenom sprids inflytandet, och fonderna får en näraanknytning tiH regionerna. Vid riksdagsbehandlingen framhölls vikten avstyrelsernas regionala anknytning, särskilt i arbetsmarknadsutskottetsyttrande. Riksdagsbeslutet innebar emellertid att fonderna inte skulle hanågra uttalade regionalpolitiska mål. Det är i stället genom sin regionalaanknytning som särskilda kunskaper om utvecklingsförutsättningar skall kunnavinnas inom fondema. Därmed skapas bättre förutsättningar för. satsningar iframtidsinriktade projekt ute i regionerna. Genom lönfagardominansen istyrelserna har fonderna en bred förankring också i regionernas arbetsmarknad. Frågan om inriktningen av löntagarfondemas verksamhetprövades ingående vid riksdagsbeslutet , Med hänsyn tiH detta ochtill att fonderna ännu inte fungerat så länge att slutsatser kan dras avverksamheten som skulle innebära behov av förändringar avstyrker yi motionen.Det bör ankomma på styrelserna att även i fortsättningen utveckla verksamhetentill landets och de berörda regionernas bästa. Detta bör ske enligt de grundersom angett genom sitt konstituerande beslut. När det gäller löntagarfonderna i skulle jag viljalämna några ytterligare kommentarer, är kanske det industriland som kraftigaste koncentrationen av privat ägande och makt i näringslivet. Ochkoncentrationsprocessen fortgår oavbrutet. Vi har kunnat se hur de stora privataförmögenheterna i miljonklassen ökat. handlar det emellertid inte längre - nu handlar det om mångmiljardbelopp som har placerats iaktier och fastigheter från de privata makthavarnas sida. Det är därför attdenna ägande- och maktkoncentration ligger utom räckhåll för demokratiskkontroll som vi genom löntagarfonderna har försökt få ett visserligen blygsamtinsteg i denna maktsfär. Den här ägande- och maktkoncentrationen är skadlig för densvenska ekonomin på flera sätt. Den samhällsekonomiska stabiliteten utsätts förstora påfrestningar när den enda säkra effekten av lönepolitisk återhållsamhetär att de största privata förmögenheterna blir ännu större. Nödvändiga vinsteri företagen, som skall ge motiv och finansiellt utrymme för investeringar,leder till ökade orättvisor. Konsumenternas och andra intressenters berättigadeinflytande över produktionen försvagas när ägande och makt koncentreras till enbegränsad krets stora ägare. Marknadsekonomins funktionssätt skadas när ettfåtal dominerande ägare har ett avgörande inflytande över olika marknader.Marknadsekonomin tar i själva verket död på sig själv, om den får fortsätta somden har gjort. Löntagarfonderna är ett verktyg för att i någon liten månundanröja dessa brister i ekonomins funktionssätt. De skall göra tillväxtensfördelningspolitiska förutsättningar mer acceptabla genom att nödvändigavinster inte bara tillfaller samhällets rikaste. De kan därmed också göramarknadsekonomin mer levande genom attbegränsa fåtalets inflytande. Den absurda beskrivning av löntagarfondernassätt aft fungera som vi har hört fidigare i debatten tar jag bestämt avståndfrån. Jag får kanske yrka bifall till utskottets hemställan, Anf.83 i (c) replik: Det är ju inte första gången som löntagarfondema diskuteras i dennakammare, men deras ställning blir inte starkare för varje gång de diskuteras,utan det går möjligen åt andra hållet. Enligt gjorda undersökningar harförtroendet för fonderna inte ökat jämfört med när de infördes. Det är välockså ett bevis för att de inte har den förankring ute bland människorna somsocialdemokraterna förmodligen har hoppats på. Olikaföreträdare sade beträffande regionalpolitiken att löntagarfonderna skapar enframgångsrik näringspolitik, och då stänker det litet även ute i regionerna,menade man. Men vad är det som säger aft löntagarfonderna skapar dennaframgångsrika näringspolitik? Vad har det för betydelse om fonderna köperaktier? Det finns ju tillräckligt med pengar ute i näringslivet. Man kan då frågasig om det är inflytande det är fråga om och inte kapitalet.Fackföreningsfondernas styrelser skapar inget större inflytande. Det är heltenkelt nonsens. Denregionala förankringen skapar enligt den nödvändiga lokalakontakten, om man kunde finna företag som var intressanta, osv. Kära nån -precis som om inte någon annan skulle känna till om det är ett intressantföretag, om t, ex, en styrelsemedlem i Mellemd skulle veta vad det är förföretag som är så intressant, Jag tror inte på den tesen. De här regionalastyrelsemedlemmarna har man planterat ut som en täckmantel för att visa att manhar skapat ett inflytande och att det är regionalt, som det heter. Jag trorinte att detta skapar något större inflytande för de vanliga medlemmarna. Detkorsvisa ägandet har ökat kolossalt på grund av löntagarfonderna, vilket ärnegativt. De tidigare aktiesparfonderna var en bra lösning. Därför bör manalltså så snabbt som möjligt avskaffa löntagarfonderna och återinföraaktiesparfonderna. Anf.84 (vpk) replik: . Först vill jag yrka bifalltill reservation 2 som är fogad till näringsutskottets betänkande 34, Jagvill instämma i den beskrivning av kapitalet som gjorde. Hansade att kapitalet har ett ohämmat vinstintresse och att man skapar enormarikedomar. Sedan säger atf löntagarfonderna i någon liten månskall ändra på detta förhållande. Är det målsättningen för socialdemokratin ocharbetarrörelsen atf i någon liten mån ändra detta? Omman först beskriver denna förfärliga utveckling som vi kan se mnf om i landet,i synnerhet när det gäller regionalpoHtiken, då är det väl infe små insatsersöm behövs; då behövs det ganska stora ingrepp mot dessa krafter. Då behövs enhelt annan samhällsekonomisk syn,. TyckerSivert att ägar- och maktkoncentrationen påverkas avlöntagarfonderna? Såvitt jag kan se är vinsterna och de likvida medlen störreän någonsin, och investeringarna är ytterst små med tanke på högkonjukturen.Investeringarna sker främst utomlands. Påvilket sätt påverkar löntagarfonderna? De påverkar infe ens i någon Hten mån.De kanske skapar dimbildning för aff arbetarrörelsen inte skall göra något -det är fritt fram för kapitalet aft fatta sina strategiska beslut, Har dagensfondhantering av den regionala förankringen betytt något när det gäUer den härbisatsen om regionalpolitiken? Tillsist vill jag fråga om han instämmer i atf det är helt orealistiskt att en löntagarfond skall taregionalpolitiska hänsyn. 85 ()replik: Jag ställde frågan: Vad är det för mening med att suga ut pengar urföretagen och därmed beröva dagens företagsledare en del av deras arbetsredskap- Hkviditeten, Jag fick inget svar på den frågan. Ävenföretag som får ta emot regionalpoHtiskt stöd får betala in fondavgifter. Dettaleder till rundgång med stora avbränningar för att finansiera den byråkrati somkrävs för att hantera systemet. Nej, industrin har inte brist på kapital menväl på lönsamma investeringsobjekt. Dethar inte framgått från något håll i den debatt som har förts i kammaren i daghur löntagarfonderna skall lyckas bättre. Löntagarfonderna innebär för detförsta betydande kostnadsökningar för näringslivet - dess internationellakonkurrenskraft försämras. För det andra: Vinstavgiften är så utformad att deninnebär en progressiv beskattning av lönsamma och expansiva företag.Vinstavgiften är en straffskatt på framgång och tillväxt, vilket försämrarföretagens långsiktiga utveckling. Fördet tredje: Genom att tillväxtföretag beskattas och företagens kostnader ökarinnebär fonderna färre arbetstillfällen och mindre investeringar i svensktnäringsliv. Fördet fjärde: Framtidsförefagen - de företag som med hög lönsamhet expanderarkraftigt tack vare nya, unika produkter- drabbas särskilt hårt avvinstavgifterna. Fördet femte: Vinstskatten innebär en ytterligare försämring av företagensmöjligheter till självfinansiering. Redan som en följd av företagsbeskattningenär självfinansieringen kraftigt begränsad, vilket bidragit allt sämre soliditet. späds detta på genom fonderna. Fondernaskapar aHtså inga nya jobb. De stöttar inte heller pensionssystemet. Vad dethandlar om är makten och ingenting annat. Det har ju inte gått att forma motivför ett kollektivt fondsystem utan att kollidera med marknadsekonomin ellergöra våld på sanningen. Därmed förblir valsituationen entydig: för eller emotfonderna - ett marknadsekonomiskt system eller ett nytt med socialistiskaförtecken. Om man ser till vad somhar skrivits i de utlåtanden som har godtagits av LO:sresp, socialdemokraternas kongresser står det klart vilka yttersta mål som manvill förverkliga. Jag tror, herr talman, att var mycket närasanningen då han i sitt anförande slog fast aft def gällde makten överinvesteringarna. Makten skall användas för aft åstadkomma samhällelig styrning,sade , Han menade naturligtvis statlig styrning, Anf.86 () replik: Denna diskussion om löntagarfonderna är lika egendomlig somlöntagarfondsdiskussionen har varit alltsedan fonderna infördes. Fonderna hararbetat under en . Det har sfäHts förväntningar på och uttalatsfarhågor om hur dessa fonder skulle komma att fungera. Det är naturHgtvisalldeles för tidigt aff nu över huvud taget kunna säga hur det har gått. Vi kaninte yttra oss vare sig i den ena eller i den andra riktningen, Def tar sin tidinnan eft sådant här system kommer i gång ordentligt. Deuttalanden som har gjorts här är av samma kvalitet som uttalandena när vihösten 1983 diskuterade löntagarfonderna. De är alltså av en förskräckligtdålig kvalitet. Det finns över huvud taget ingen materia i krifiken motfonderna, Defär här fråga om atf skapa en motvikt till den starka maktkoncentrafion inomnäringslivet som väl ingen kan förneka existerar - faktiskt har ingengjort det heller i dagens debatt. Löntagarfonderna har fill uppgift att i debeslut som behandlar de stora ekonomiska frågorna i det svenska näringslivetföra in ett intresse, nämligen löntagarintresset, Lönfagarintressetspänner över ett långt vidare område än vad kapitalets intresse gör, I degemensamma löntagarinfressena ingår sysselsättning, miljöfrågor, inflytande ochmöjligheten att inom def svenska näringslivet ta fill vara de erfarenheter ochkunskaper som gradvis byggs upp ute i industrin. Sådana möjligheter kansuccessivt skapas genom uppbyggnaden av ett löntagarfondssystem där inflytandetdirekt är kopplat till i produktionen verksamma människor. Detta är avsikten. Närfondsystemet antogs 1983 var def fullkomligt klart att några särskildaregionalpolitiska uppgifter inte skulle filldelas fondstyrelserna. Påverkan påregionernas näringsliv skulle ske genom de särskilda förutsättningar representationeni fondstyrelserna ger och de kunskaper som kan byggas in i fondsystemet tillföljd av den representationsmetodik som används när styrelserna utses. 87 ()replik: Vi skall vänta och se hur det har gått, säger , Ja,visserligen är reglerna för uträkning av fondskatten mycket komplicerade, menallteftersom det kommer fram årsredovisningar gällande def första fondåret,1984, kan man faktiskt se aft det är fråga om en allvarlig dränering avvinstmedel, som försvårar uppbyggandet av en säker kapitalbas och ekonomi inomföretagen. Försvagad likviditet medför att företagen och dessas anställda blirmer utsatta för marknadens ofrånkomliga anpassningskrav. Under alla omständigheterförsämras tryggheten för de anställda Regionalpolitiken m. m. genomförsvagningen av den ekonomiska basen. Jag har i min hand ett tidningsurklipp från fidningenFolket , där P,G, , avgående ordförande iMefallklubben på i säger: "Löntagarfonderna är en snara omhalsen på alla som arbetar fackligt. Dagens fonder ger varken pengar iplånboken eller ett verkligt inflytande på arbetsplatserna," Han trorenligt artikeln aft fonderna kan förorsaka en borgerlig valseger , omsocialdemokratin inte tänker om. Nej, löntagarfonderna är inga oskyldiga AP-fonder, somSivert ville göra gällande i sitt anförande, vilka kan trygga landetspensioner. De utgör i stället eft hot mot hela samhället genom att deunderminerar grunderna för den fria företagsamhet som har byggt upp vårt landoch skapat ett väsentligt underlag för vårt välstånd. Nej, herr talman, den största sociaHseringsframstöfen imodern tid måste vändas i sin motsats, och det är också innebörden i de treborgerliga partiernas gemensamma avvecklingsförslag. LöntagarfondernasociaHserar , De skall användas för övertagande av makten överinvesteringarna, Def har vi hört alldeles , , Def är endastdoktrinära socialister som vill ha def så. Men fonderna skadar investeringar,nyföretagande och framtidstro, och så länge som fonderna finns kvar hotasmarknadsekonomin, välståndet och friheten. Fonderna måste bort, och den fråganbör stå först på dagordningen för en ny icke-socialistisk regering vid dessförsta sammanträde. 88INGVAR i (c) replik: säger aft denna diskussionär egendomHg, Men är den så egendomlig? Jag tror inte det. Debatten omlöntagarfonderna har förts , och man har sagt aft de är ettförsta steg. Ett första steg mot vad? Det finns inom rörelsen faktiskt personersom säger aft de är ett första steg mot ett annat samhälle. Nästa steg skallsjälvfallet tas , Då är def inte vi som styr och ställer, utan defär andra som gör det. Man har sått ett frö och lagt grunden för ett nytt system- def är det som det är fråga om, ingenting annat. Det är detta som skapar en viss misstro inom näringslivet.Det är trots allt näringslivet som skall skaffa fram arbetstiHfällen, Jag trorinte atf samhällets organ kan göra det. De är bra på att skaffa framberedskapsarbeten, men inte så väl lämpade för atf åstadkomma varaktig och brasysselsättning. Jag menar därför atf man skall vara mycket försiktig med affstöra de krafter som kan skapa de rätta arbetena. Det fattas inget kapital, och därför behöver vi intefonderna. Däremot fattas idéer om vad vi skall syssla med liksom även det rättaklimatet för att näringslivet skall kunna fungera på eft så bra sätt atfdrivkrafterna för att skapa de nödvändiga jobben kommer fram. Trots aftsocialdemokraterna har fört en politik som inneburit affman tagit från de fattiga och gett till de rika, tror jag inte attnäringslivets människor har det rätta förtroendet för socialdemokraterna. Detbehövs en klimatförändring. och denkan vi få om vi får en ny regering och socialdemokraterna får sittai opposition och ta igen sig ett slag. Det har talats mycket om att manhar tur och otur, men jag menar atf den oskickliga politik som socialdemokraternaför bör diskvalificera dem och förhoppningsvis . Jag tror inte att det är möjligt att svara på frågan omhur många jobb löntagarfonderna har skapat. Vi kommer aldrig att få något svarpå den frågan. I och med att det är aktier som fonderna köper går det infe attsvara på den frågan. Vad vi vet är att fyra välbetalda direktörer har fåttjobb. Det är möjHgt att socialdemokraterna nöjer sig med det. Regionalpolitiken m. m. 89 (vpk) replik: Vi kan konstatera att det infe saknas likvidamedel inom industrin . Men från det fria näringslivet framhåller manväldigt ofta att det saknas lönsamma investeringsobjekt. Denna brist är baseradpå att man inte har tillräcklig vinstmaximering. När nu dagens löntagarfonderhar sin placeringsverksamhet på aktiebörsen utifrån en strävan att garanterakortsiktig avkastning på sina fonder, baserar de sig just på det fria näringslivetoch dess sätt att investera. Då tycker jag atf det är mycket egendomligt att,som gör, säga att dessa fonder är en motvikt fill def frianäringslivet. De är i dagens situation närmast ett komplement, Def sätt påvilket de är representerade i regionerna är väl inte precis någonting atfskryta med, för det är väl inte de löntagare som befinner sig direkt påarbetsplatserna som är representerade i fonderna. Det behövs en avgörandedemokratisering av löntagarfonderna för att de skall kunna spela någon annanroll än att köpa aktier. De skall kunna investera i objekt som inteär strikt företagsekonomiskt lönsamma. Det är det som def egentligen handlar omframför allt i regionalpoHtiken, För vpk:s del handlar fonderna om dearbetandes makt. Den satsning som fonderna skall göra skall stämma överens medde arbetandes intressen. Det skall inte vara någon statlig styrning, utan defär de arbetande det gäller, de arbetande som vill ha jobben kvar i , desom vill bo kvar och ha jobb i sin egen region. Det är ju helt andra fonder ände som talar om och de som försöker framställa somen motvikt fill def fria näringslivet, det näringsliv och de marknadskraftersom utarmar större delen av svensk industri. 90SIVERT () replik: Löntagarfonderna är inga oskyldiga AP-fonder,sade , utan de är def största socialiseringshotet i modern tid,Def är inte så förskräckligt länge sedan en av de borgerliga partiernas ledarestod här i och uttryckte sig på precis samma sätt, men då gällde detfjärde AP-fonden, den fond till vilken de borgerliga tillsköt ytterligarekapital när de kom i regeringsställning. Det finns kanske anledning att erinrasig hur de borgerliga partierna har betraktat socialiseringshoten genomtiderna, Def har varit både det ena och det andra som har varit detallvarligaste hotet mot marknadsekonomin i det härlandet - är det löntagarfonderna. Jag vill bestrida attlöntagarfonderna är det hot som man här gör gällande att de är. De är i ställetett medel atf göra marknadskrafterna mer levande genom att def blir en motviktmot den ensidiga maktkoncentration som pågår inom svenskt näringsliv.Anställda och representanter för olika intressegrupper ute. i samhället kan fåen möjlighet att bygga upp ett inflytande genom löntagarfonderna. Jag säger"bygga upp", för det ärju mer än slarvigt att räkna med attlöntagarfonderna efter sitt första år skulle kunna visa på sådana effekter somman här har talat om, i använde uttrycket "jag tror" mycket ofta. Inteför att jag vet vad han tror på, men en sak vill jag säga: De eländesprofefiorsom ni trodde på före beslutet om löntagarfonderna har ju kommit på skam. Varär eländet i svenskt näringsliv ? Var är allt det som skulle gå snett,alla som skulle tappa sugen? Hela skulle bli fullt av "tappadesugar" om vi införde löntagarfonderna. Ja, var och en kan ju konstateraatt så ingalunda har blivit fallet, I själva verket är det så, attlöntagarfondssystemet kommer att vitalisera den svenska ekonomin, och def varju det som var avsikten. 91 (): Arbetsmarknadsläget i och östra är alltfortsärdeles bekymmersamt, med en sysselsättningsfrekvens som Hgger långt undergenomsnittet för landet och länet som helhet. Efter avslutad skolutbildning ärdet därför ett fåtal Tornedalsungdomar förunnat att kunna få förvärvsarbete ihembygden. Helaårskullar av ungdomar hänvisas till befintliga arbeten i storstadsområdenhundratals mil från hemkommunen. Därvid splittras familjer fidigt och släktbandbryts, I avsaknad av det sociala skyddsnät som närhet till anförvanter innebär,och utan ordnade bostadsförhållanden, upplevs det ofta atf ungdomarna kastas utfill en främmande, hård och skoningslös miljö. Så säger kvinnor i östraNorrbotten, Isöndags fanns i en kvällstidning en stort uppslagen artikel med en bild av 46ungdomar på en skolgård i , "Bara en av oss får jobb" lödrubriken. Enbart en av 46 i avgångsklass får jobb i , övriga måste flyttaför atf få förvärvsarbete. Avbefintlig statistik framgår att arbetsmarknadssituationen är särskilt svår förflickor/kvinnor i östra , Imin valkrets - östra - finns 2 000 färre kvinnor än män, I helaNorrbotten finns 4 000 färre flickor/kvinnor, medan det i Stockholmsområdetfinns 45 000 fler flickor/kvinnor än män, I är det 75 kvinnor på 100män. Vadberor det på? Jo, på arbetsmarknaden. Det är främst unga kvinnor -flickor- somflyttar söderut, I , , och ärförvärvsfrekvensen den absolut lägsta i landet.