prot · G809105 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta är så att säga den ena pelaren i rättssäkerheten.Det andra fundamentet är att domstolar och förvaltningsmyndigheter har godaförutsättningar att sakligt och objektivt bedöma varje fall enligt lagen ochatt noggrant utreda varje fall. Det handlar här om utbildning, om bra förfaranderegler,om lämplig organisation och om lämpligt avpassade resurser. Allt detta är sådant som vi ständigt arbetar med. Men detär med rättssäkerheten som med demokratin: den måste ständigt värnas ochutvecklas. Och visst görs det misstag och fel i domstolar och myndigheter! Närsådant sker är jag lika besviken och upprörd som någon annan, vem felet ändrabbar. Men jag vidhåller att vi på det hela taget har bra domstolar ochmyndigheter. Det är där, i domstolarna och i myndigheterna, som man dagligenför kampen för rättssäkerheten. Där finns inte bara domare och ämbetsmän. , tingsrätt, länsrätt, hovrätt, kammar- Om lagstiftning och rättssäkerhet Om lagstiftning och rättssäkerhet rätt, länsstyrelse, lantbruksnämnd osv. finnsförtroendevalda lekmän från alla partier, också från moderata samlingspartiet. I tillät jag mig att tala om vad jag kallade entredje dimension i rättssäkerheten. Därmed menar jag att myndigheternabehandlar människor vänligt, värdigt och med inlevelse i deras situation, attmyndigheterna och domstolarna talar och skriver så att folk begriper det, attdomstolarna medger mer av muntligt förfarande, samtal, i processen och attmyndigheterna själva rättar sina beslut om de blir fel, utan någon byråkratiskomgång via överklaganden. Det här är för mig saker som också är viktiga. De skallskrivas in i en helt ny förvaltningslag, som vi kommer att föreslå till våren.Rättsväsendet skall naturligtvis dessutom vara effektivt i den meningen attbrottslingarna verkligen blir lagförda. Vi tycks vara helt överens om atttjuvarna skall lagforas. Jag är dessutom angelägen om att de som utför grovaekonomiska brott skall lagforas - jag tycker att jag tydligt har klargjort häri kammaren vad jag menar med ekonomisk brottslighet. Men effektiviteten skallaldrig överordnas rättssäkerheten. Det har jag aldrig påstått, och det är inteheller en ståndpunkt som socialdemokratin någonsin har företrätt eller kommeratt företräda. Anf.40 (): Det finns förvisso saker som vi är överens om, exempelvisatt vi har bra domstolar och bra myndigheter på det stora hela taget. Det ärinte det diskussionen gäller. Vi är säkert också överens om att tjuvar skalllagforas. Jag misstänker inte att justitieministern inte vill det. Men vad jag är intresserad av att få veta är om en tjuvsom bestjäl sin granne på . skall ha en mildare behandling än en tjuvsom bestjäl staten på . Det är det som hela den här debatten gäller.En tjuv som bestjäl en granne får ofta villkorlig dom, om han är enförstagångsförbrytare. Han får ca . i böter och skall betala igen detbelopp han stulit. Min fråga är mycket enkel - svara på den: Skall denstraffsatsen gälla också om tjuven bestjäl staten? Eller skall han då betala . extra till staten? Skall han då kunna åtalas efter det att hanbegått brottet, medan preskriptionstiden bara är om han bestjäl enmänniska, en granne? Det är ju detta hela den här debatten gäller, herrWickbom! På vilket område har jag tecknat en nidbild av vadjustitieministern sagt? Har jag gjort det är jag ledsen. Sådant skall vi inteägna oss åt. Hänvisa inte till valrörelsen, utan säg på vilket områdejustitieministern är felciterad! I så fall är jag mycket ledsen. Men det gårinte gärna att förneka vad man sagt i TV eller förneka vad man skrivit med egenhand t. o. m. i , på S.3. Finare kan man inte skriva, förmodar jag. Vad det gäller är inte bara tjuven utan också det som jagnämnde i . Är det meningen att man utan misstanke om brott skall kunnastövla in hos människor för att säkra bevis när det gäller brott mot staten?Det kan man inte göra när det gäller mord - där förutsätts det misstanke ombrott. Men när det gäller brott mot staten kan man göra det. ställningi dessa frågor. Jag väntar ivrigt på ett besked. Sedan sade justitieministern att det är viktigt attdiskutera orsaken till brott. Jag håller med om det. Men då är det ju dubblabudskap att skriva en sak i till rörelsens medlemmar och sedan säganågot annat i kammaren. Det står ju i att man inte skall diskuteraorsaken till dessa brott. Självfallet förekommer det ekonomisk brottslighet ochbrott mot staten i alla länder, hur låg skattesatsen än är. Jag tror också attvi skall vara på det klara med att ju hårdare skattesatser, desto fler brott,ju fler regler och förordningar, desto fler överträdelser, ju svårare förmänniskorna osv. Justitieministern gjorde ett intressant konstaterande. Hansade att det inte alls är fråga om något annat än det kallhamrade, överlagdaoch uppsåtliga, där man skulle skaffa sig konkurrensfördelar. Det betyder attvi nu har fått en distinktion. Vi skall ta till protokollet att den svenskejustitieministern har sagt i kammaren att det när det gäller brott motstaten inte alls är fråga om vanliga människor som deklarerar fel eller så. Detär inte alls fråga om det, utan det är bara fråga om att man kallt, överlagtoch uppsåtligt skaffar sig konkurrensfördelar. Det var helt andra rekvisit ände som i övrigt gäller för brott mot staten. Jag ser fram mot de förändringar ilagstiftningen som skall följa detta uttalande, att den här strängare synen påbrott mot staten bara gäller dem som bedriver näringsverksamhet, medan den ialla andra fall inte gäller. Var det möjligtvis en felsägning? Hur blir det, , får vi samma regler förpreskriptionstid för brott mot staten som för brott mot människorna? Försvinnergeneralklausulen, bevissäkringslagen och angiverilagen? Skall vi diskuteraorsaken till brott även när det gäller brott mot staten? Eller tyckerjustitieministern alltfort att det är felaktigt, missvisande och farligt, somdet står i ? Skall vi få samma straffsatser? Hur blir det, det ärså enkelt att svara! Om lagstiftning och rättssäkerhet AnL 41 Justitieminister : Den beskrivning av en viss brottstyp som jaggjorde gällde inte brott mot staten, utan den gällde ekonomisk brottslighet.Definitionen har jag hämtat från ett riksdagsbeslut, där denna definition ärgjord. Om det viktiga i debatten ärhuruvida tjuven eller skattebedragaren skall fä det högre eller det lägrestraffet, sä är jag ledsen att jag nödgas säga till att den somhar den minsta erfarenhet av dömande och straffmätning vet att man inte iförväg kan ge ett generellt svar på den frågan. Man måste självfallet bedömavarje fall och omständigheterna i varje fall för sig, Pä samma sätt förhållerdet sig när det gäller frågan om man skall ha den ena eller andrapreskriptionstiden för ett visst brott. Även det får man bedöma från fall tillfall. 42ULF ADELSOHN (m): Det är alldeles riktigt att man skall bedöma från fall till fall. Slutsatseni den här debatten är att justitieministern inte på en enda punkt är bereddatt verka för att vi skall ha samma lagstiftning, samma lagtillämp- Om persontrafiken mellan och ning,samma diskussion, samma motiv, samma orsaksresonemang när det gäller brott motmänniskor som när det gäller brott mot staten. Inte med ett ord har den svenske justitieministern berörtdet faktum att myndigheter och företrädare för myndigheter har rätt att stövlarakt in i våra hem utan att det föreligger ens en misstanke om brott. Dethandlar då om brott mot staten. Detta förhållande har justitieministern inteberört med ett enda ord. Låt det bli en värdig slutpunkt på den svenskesocialdemokratiske justitieministern diskussion i kammaren. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 1984/85:101 om persontrafikenmellan och har med hänvisning till atttågtrafiken har försämrats mellan och frågat mig om jag ämnarvidta några åtgärder för att förbättra persontrafiken på nämnda sträcka. Jag vill först förklara att det är SJ som på egen handenligt de ramar som statsmakterna anger beslutar om hur trafiken skall se ut påsina olika linjer. Självfallet är det dock av avgörande betydelse attstatsmakternas krav och förutsättningar också främjar en bra järnvägstrafik. Den här interpellationen ger mig därför tillfälle att häri kammaren nämna att det i regeringens järnvägspolitiska proposition, somnyligen avlämnats, föreslås en rad åtgärder för att järnvägen skall kunna blimer konkurrenskraftig - åtgärder som också kommerresenärer mellan och till godo. De pågående omfattande arbetena isamband med utbyggnaden av spårkapaciteten i tillåter dock inga ytterligare direkta tågförbindelser mellan och Stockholm.Enligt vad jag erfarit kommer SJ att försöka motverka de besvär som resenärernadärmed får vid byten i . Jag vill också avslutningsvis upplysa om attSJ nu beslutat att på ett genomgripande sätt rusta upp devagnar man använder på sträckan . 44MARGARETA (): Jag får tacka kommunikationsministern försvaret på min interpellation. Enskilda resenärer, representanter för industrier ochkommunledningar har på olika sätt uttryckt sitt missnöje med den alltmerförsämrade persontrafiken mellan och . Flera personer hargenom brev och telefonsamtal beskrivit för mig hur en resa med tåg till ochfrån huvudstaden kan försiggå. Jag har också egna erfarenheter. För allt fler är det inte längre något alternativ att resamed tåg till , i synnerhet inte . Mot den bakgrunden ärkommunika- tionsministernssvar nedslående och bara att beklaga. Beskedet om fortsatt dålig persontrafikunder , en vinter till med detta usla förhållande, visar attansvariga myndigheter och personer saknar förståelse och vilja att inseproblemen. Jag skall med ett par exempel beskriva hur det kan gå tillatt förflytta sig med tåg mellan och . åkte jag med tåget frånCentralen och bytte tåg i . Tåget var något försenat, men allt tycktesför en gångs skull gå efter uppgjort mönster. Men mellan stationerna Vad och Söderbärkestannade tåget på grund av en stoppsignal före en bro. Telefon fanns på tåget,men den fungerade inte - den enda telefonkontakt som stod att få var med Frökenur i , upplyste konduktören. Resan gick då baklänges tillbaka tillstationen i Vad, där föraren lyckades få kontakt med någon somkunde beställa en landsvägsbuss. Vid bussens framkomst till fanns där enmycket ung flicka, som i över en timmes tid hade stått ute i kylaoch väntat på tåget till . Stationen var - som på så många andra ställenutmed banan - stängd, och något meddelande om förseningen hade givetvis intenått fram. Tågets ankomsttid till skulle vara 22.11, men bussensankomsttid var 23.45. Vid ett annat tillfälle var tåget från 20 minuterförsenat i . hade gått, och resenärerna fickfillbringa och i snöoväder utanför den stängda stationen iTillberga. Om detta vore enstaka händelser kunde man glömma dem. Såär det tyvärr inte, utan de hör till vanligheterna. Det är inte bara resenärernas situafion som är besvärlig.Minst, lika bekymmersamt är det för personalen, som ständigt skall försvara ochförklara allt detta trassel inför irriterade resenärer. Så gott som dagligenmöts personalen av missnöjda människor som kommer för sent till sammanträdenoch anslutningståg. Tror kommunikationsministern att rådande förhållanden gördet möjligt för äldre och handikappade att resa med tåg till ? Dessagrupper har det utomordentligt svårt att kunna resa. Västerbergslagen, som så hårt har drabbats avstrukturrationalisering inom gruv- och stålhanteringen, har genom denförsämrade persontrafiken drabbats av ytterligare en försvagning. Att se tillatt det finns fungerande kommunikationer till och från industriorterna är enviktig åtgärd inte minst från regeringens sida. Jag är medveten om att vi intekan utöka trafikutbudet - det finns det inga pengar till och inte hellerresandeunderlag. Men det kostar inte mera att se till att tågtrafiken fungerar,och en prioritering när det gäller vagnmaterielen måste gå att göra. Det äromedelbara insatser som behövs, herr kommunikationsminister. Lägger mansedan till att iskalla, smutsiga vagnar, toaletter nedsmutsade tilloanvändbarhet och obekväma skakande vagnar är den miljö som erbjuds resenärernapå sträckan förstår man att resandefrekvensen sjunker. Jag delarkommunikationsministerns bedömning i propositionen om Om persontrafiken mellan och 5 protokoll 1984/85:105-106 Om persontrafiken mellan och riktlinjerför järnvägstrafiken att resandet med tåg kan ökas. Tåg är under normalaförhållanden ett bekvämt sätt att ta sig fram på. Men förutsättningen är attdet fungerar alla årstider och alla tider , att miljön är sådan inte behöver må dåligt under resan och att servicen uppfyller tidens krav.Tyvärr bär SJ prägel av monopolets adelsmärke - tröghet i organisationen ochbrist på servicekänsla. Den fråga som man ställer sig när man ser hur dåligtpersontrafiken fungerar mellan och är om skötseln är medvetetdålig, för att SJ långsamt skall strypa resandet på sträckan och så småningomfå lägga ner den. Jag vill ha ett svar på den frågan avkommunikationsministern. Jag är, som jag också sade i mitt svar,medveten om att vi just när det gäller sträckan har omodernamotorvagnståg. Det är därför som jag har sagt att SJ nu har beslutat att göraen upprustning och att den bhr klar . Visst kan man tycka att det tar sin tid innan vi klarardet här. Men det är också fråga om att man måste ha tid för att göra den härinsatsen. Jag skulle nog vilja föreslå att rösta med detsocialdemokratiska förslaget när det gäller investeringsnivån. Rösta inte pådet egna partiets förslag, för då får vi ännu mindre pengar till att klara dennödvändiga upprustningen. Naturiigtvis kan man alltid tycka att det är . Jagtyckte förstås också att man hade kunnat börja tidigare med upprustningen avspårutbyggnaden i , vilket i många stycken är avgörande föratt vi som kommer med fjärrtågen, framför allt från norr, har problem ochhamnar i förseningssituationer. Den upprustningen hade man också diskuterat iett tjugotal år. Det är först nu man, via den socialdemokratiska regeringen,har kunnat driva fram ett beslut - med socialdemokratisk majoritet i Stockholmmot i . Att göra denna utbyggnad och skapa de härförutsättningarna tar sin tid. Jag är också medveten om att det är på detsättet. Beträffande monopolet vet jag inte hur pass mycket monopoldet egentligen är. tillförde de ersättningsberättigade järnvägssträckorna1,, för att vi över huvud taget skulle kunna upprätthålla någontrafik. Jag har inte hört att någon enskild eller någon del av näringslivetskulle vara beredd att ta över denna trafik. Det är fråga om regionalpolitik,för att skapa förutsättningar för de människor som bor i glesbygder och för attkunna ha en någorlunda väl fungerande kollektivtrafik. skulle läggafast riktlinjerna och varken regering eller riksdag skulle bestämma hurtrafikstandarden skulle se ut. Jag är beredd att hålla med omatt det är viktigt att vi ser till att SJ har de rätta förutsättningarna. Jagblev litet ledsen när jag hörde att sade att det saknadesförståelse och vilja hos SJ. Jag tror uppriktigt sagt att det inte gör det. Vadmänniskor som arbetar hos SJ kanske har saknat är förutsättningarna, t. ex.att kunna satsa på persontrafiken. Den proposition som om enliten tid får tillfälle att behandla skapar just de förändrade förutsättningarsom behövs när det gäller regler för avskrivning, regler för avkastningskravoch samarbete rörande persontrafiken mellan länshuvudmännen och SJ. Jag troratt detta förslag skall ge människor som arbetar inom SJ förutsättningar ochfaktiskt en chans att verkligen kunna arbeta positivt. Jag tycker att vi som sitter som yttersta beslutsfattareskall vara mycket aktsamma att belasta våra myndigheter och de människor somarbetar inom våra verk med att säga att de saknar förståelse och vilja. Detkanske i själva verket är vi som måste tänka igenom de situationer som deställs inför och ge dem en ärlig chans att fullgöra den funktion som vi somstatsmakt har gett dem. Slutligen, , talar vi om att tidsfaktorn ärnödvändig för att vi skall kunna klara denna fråga. Vi hade mellan 1976 och1982, under de borgerliga regeringarna, faktiskt moderatakommunikationsministrar . Detta är inget man kommit pånu. Alltid frågar vi vid sådana här tillfällen: Varför gjorde moderaternaingenting de själva hade makt och myndighet att bestämma ominvesteringar, att bestämma om insatser för att bl. a. klara en sådan härsituation? Om persontrafiken mellan och 46MARGARETA (): När det gäller det jag sagt om viljan attförändra stöder jag mig på vad jag läst i ortstidningarna. Journalister ochandra personer har tagit kontakt med SJ och fått svaret att sträckan ärolönsam, varför det inte är så intressant att rusta upp den. När man ger ettsådant svar kallar jag det för ovilja. Det är många människor som bor utefter den här sträckan.Jag försökte göra ett överslag och kom fram till ca 60 000, med risk för attdet så att säga bara är mellan tummen och pekfingret. Det är ganska mångamänniskor. Kommunikationsministern är väl inte helt omedveten om attdet har blivit större intresse för tågresande sedan bensinpriserna höjts ochpendlingen mellan bostäder och arbetsplatser ökat. Situationen är alltså nuenhelt annan än fidigare. Så till frågan om monopolet. Jag vill inte säga att vi plötsligt skall sälja ut SJ, trotsatt jag när jag stått i snöoväder på Tillbergastation sagt att det nu är dags att sälja ut SJ. Jag tror emellertid inte attdetta är så enkelt. Men jag vill ändå påstå att hela maskineriet präglas avtröghet. Om jag förstått det föreliggande propositionsförslaget rätt kommer SJatt delas upp på två olika enheter. Jag vill fråga kommunikationsministern omman för uppgiften att sköta driften har tänkt sig någon person som likt JanneCarlzon i SAS och tidigare i Linjeflyg kan komma med nya idéer och litet nyagrepp. Vi skulle då kanske kunna få det litet annorlunda på tågen också. Jagtror faktiskt att det är något sådant som skall fill. Jag hoppas att det gläder kommunikationsministern när jagsäger att jag tycker att det är väldigt bra att åka tåg. Det är trevligt, ochdet är ett bekvämt Om persontrafiken mellan och sätt attta sig fram. Det tycker många människor. Men tyvärr har vi fått en sådansituation på sträckan mellan och huvudstaden att det snart är omöjligtatt resa där. Kommunikationsministern frågade varför man inte gjordenågonting under de borgerliga åren. Men det har ju blivit så mycket sämre nu ändet var då. Försämringen har varit särskilt påtaglig . Vad detberor på kan jag inte riktigt säga, men jag hoppas att kommunikationsministernvill utreda det litet närmare. Jag hoppas ändå att det, trots attansvarsområdet är delat, finns kommunikationer mellan SJ och departementet. Vi behöver få bättre vagnar - det ärhelt säkert. Jag tror att detta mera är en prioriteringsfråga än en fråga ompengar. och jag har nog ganskalikartade uppfattningar om hur man bör ge SJ de förutsättningar som behövs.Men jag kan inte komma förbi, , att om vi skulle rätta oss efterdet moderata förslaget så skulle vi få mindre pengar till dessa insatser inomSJ. Det är beklagligt att det skall behöva vara på det sättet. Framför allt närdet gäller det ersättningsberättigade nätet konstaterar jag att man imoderaternas partimotion prutar 43 milj. kr. Jag vet inte om det är just som detvarit en speciellt stor nedgång i SJ:s service. Vi har haft en besvärligvinter. Det har varit kallt, och det har kommit mycket snö. Jag vet att man påmånga håll haft det besväriigt med förseningar och svårigheter med sittmaterial på grund av dessa klimatiska förhållanden. Vi är säkert överens om attSJ liksom andra transportföretag ställs inför problem under sådanaförhållanden. Jag har dock givit beskedet att man avser att göraen upprustning. Den skall starta och vara helt klar . Vid de kontakter som vi från departementets sida haft medSJ - jag kan försäkra att vi har mycket goda kontakter medvarandra; trots att har sagt att SJ skall avgöra saker och tingsjälvt har vi faktiskt tagit oss friheten att diskutera olika problem med varandra,och det tycker jag har varit en framgång- har man även när det gällerstädningen sagt att man avser att förbättra vagnstädningen. På längre siktskall det som sagt bli fler direktvagnar mellan och , men påden punkten måste vi avvakta de insatser som görs inom - detär ofrånkomligt; det går helt enkelt inte att klara det på annat sätt. Jag har respekt för insats när det gällerSAS, men jag vet inte om han skulle ha någon speciell medicin att ordinera förjust det ersättningsberättigade järnvägsnätet. Jag har svårt att föreställa migatt han kan förfara på något annat sätt än vem som helst eljest, nämligen frågariksdagen: Hur mycket pengar får jag för att fortsätta trafiken? Det äravgörande för den standard och den klass som man har att erbjuda resenärerna.Det är alltså upp till oss att se till att ge SJ de förutsättningarna. Då gårdet inte att pruta, att komma med partimotioner och säga att man skall dra indet ena och det andra. Man måste vara konsekvent här i kammarenoch på hemmaplan. Då får man också på hemmaplan säga: Mitt parti är inte berettatt satsa på det här. Det skall vi ha klart för oss när vi diskuterar det här.Vi skall se till att vi skapar förutsättningar för våra affärsverk, som har endel av den regionalpolitiska hanteringen - för det har SJ utan tvivel; det ärinte svårare än så. 48 (): Jag är mycket tacksam för det besked jag harfått om att det ändå blir bättre, kommunikationsministern. Att det blev så mycket sämre hos oss berodde på att vifick överta TGOJ-vagnar, som var mycket dåliga - i synnerhetförstaklassvagnarna. De är smutsiga och de fungerar dåligt. Det var när vi fickdessa vagnar till som den stora standardsänkningen skedde. Det är ocksådärför jag säger att jag tror att det är en prioriteringsfråga. Jag har i minframställning inte begärt mera pengar, men jag tycker att man skulle kunnaprioritera Västerbergslagen, som har det så svårt på det industriella områdetoch sysselsättningsmässigt. Kommunikationsministern vet väl lika väl som vi andrapolitiker att det är mycket viktigt för det regionalpolitiska området att vihar fungerande kommunikationer. Det är bra att kunna säga till företag someventuellt vill komma att vi har goda förbindelser och bra tåg. Min strävan idetta sammanhang är att försöka medverka till att förbättra ävensysselsättningsläget i , och orterna som ligger däromkring. Det är Stålbältet och Gmvbältet som har drabbats så hårt av denförsämrade persontrafiken. Om persontrafiken mellan och 49Kommunikationsminister : Herr talman! Vi är ense också om atttransporterna är mycket viktiga när det gäller att skapa regionalpolitiska ochindustripolitiska förutsättningar. Där är vi inte alls oense. Jag skulle vilja vara ofin nog att ställa en fråga tillMargareta - jag vet inte om jag får göra det, säger att manskall prioritera. Jag skulle då vilja fråga: Vem skulle då få vagnarna som nugår mellan och ? Jag är övertygad om, att om SJ flyttar överde vagnarna till låt oss säga mitt eget hemlän, , kommer det någondärifrån och frågar mig varför i fridens namn man sätter in dem där. De härvagnarna måste ju vara i drift - i annat fall skulle de ju ha ställts utanför, 50 (): Jag tycker faktiskt att dessa vagnar kunde gåpå kortare sträckor, eftersom det är mycket obekvämt för oss som skall åka såpass långt. Dessutom skulle städningen kunna vara bättre. Människor som resermår illa av den smuts som finns och att de t. ex. inte kan använda toaletterna.Detta är inte särskilt bra. Jag anser därför att städningen skall förbättras.Jag är egoistisk, men jag tycker att vi som bor så pass långt bort och skallresa så långt skulle kunna få litet bättre vagnar. Om persontrafiken mellan och Jag tror att vi kan sluta den här debattenmed att jag upprepar det jag har sagt två gånger tidigare, nämligen att SJskall förbättra städningen. Jag håller gärna med om att det intekan vara speciellt roligt att sitta eller ligga i vagnar under en längre resadär det hygieniska inte fungerar. Men SJ har sagt att man skall förbättra detta. Vi har i den här kammaren beslutat att SJ självt skallsköta tågtidtabellhållningen och organisationen av sammansättning av tåg.