prot · G80932 · 1984-12-31 00:00:00 — Man har vid mofionen häftat fast listor, där det står att man stödersträvandena i m.fl. motion om rätt att förvärva mindre jordbruk.Människor har gått runt i bygderna och samlat underskrifter. Hundratals namnhar skickats in från människor som uttalat sitt stöd för vad som står imotionen. Den stämmer alltså med vad människor ute på den svenska landsbygdenanser vara rätt och riktigt. Jagvill , herr talman, övergå till jordbruksutskottets betänkande nr 7 ochdärvid bara beröra den del som gäller vår mofion. När man läser ettutskottsbetänkande börjar man ju i regel med att se efter vad som står ihemställan. Det heter i utskottets liemställan att motionen lämnas utan vidareåtgärd. Vissa mofionärer skall kanske vara glada över att deras motioneravstyrks med så vänlig formulering, men det är ju fråga om en avstyrkan. Det ärbara vänlighet i formuleringen, och det lämnar jag därhän. Menskrivningen, som återfinns på s. 4, är delvis mycket positiv. Man säger att utskottet "kan instämma i motionärernas synpunkter rörande värdet av en levande landsbygd och den jordpolitiska prövningens betydelse i regional politiskt hänseende. vill utskottet påpeka att önskemålen i viss utsträckning redan tillgodosetts ." Längrened på sidan står det att jutskottet vill understryka att angivna bestämmelser"givetvis inte utesluter att fillstånd ges till nyetablering på en mindrebrukningsenhet. Det får förutsättas att berörda prövningsmyndigheter tillämparJFL på ett sätt som medger att alla befogade intressen beaktas i ettjordförvärvsärende." Det är vad vi har sagt i mofionen, när vi betonatvikten av att man gör en allsidig bedömning av förvärvsärendet sett ur helabygdens synpunkt och inte bara utifrån strävan att skapa s. k. bärkraftigaenheter. relativt positiva skrivning om motionen utmynnar inte i någon somhelst viljeinriktning från utskottet, eftersom man avstyrker motionen. Manhänvisar, som nämnts här i debatten, till glesbygdsutredningen, somremissbehandlas, och till den regionalpolitiska proposition som är underutarbetande. Men, snälla ni, det är ju som har att ta ställning tillmotionerna; det är som skall tycka någonfing och tala om förregeringen vilka förslag man vill att regeringen skall lägga fram och vilkeninriktning dessa skall ha, Imoderatresérvationen 2 tar man upp vår och motion.Reservafionens skrivning är något mer positiv; man säger att dessa synpunkterbör beaktas i samband med att propositionen om regionalpolitiken utarbetas.Reservanterna yrkar att som sin mening ger regeringen detta tillkänna, Idetta till sidantalet ganska tunna betänkande kommer det bästa på slutet. Detär det särskilda yttrandet av från och LennartBrunander från , som på ett positivt sätt gör - kan man nästa säga- ett koncentrat av de strävanden som motionsförslaget går ut pä. När jag förstsåg detta särskilda yttrande trodde jag att det var ett tryckfel och att Jordförvärvslagen m. m. det i stället skulle ha varit en reservation. Men, herrtalman, så är det tyvärr inte. Jag tycker alltså att det är synd att dettasärskilda yttrande inte i stället blev en reservation. Det hade varitkonsekvent, och det hade varit synnerligen välgörande för denna så viktiga sak. Jag ber att under moment 2 få framställaföljande särskilda yrkande, som utdelats till kammarens ledamöter: 2. att med anledning avmotionerna 1983/84:845 och 1983/84:2482 som sin mening ger regeringen till kännavad som jordbruksutskottet framhållit på s. 4 som börjar med "Utskottetkan" och slutar med "" samt vad som i motionen1983/84:845 anförts om nödvändigheten av att - förutom utveckling avbärkraffiga familjejordbruk - genom kompletteringar av jordförvärvslagen ellerdess tillämpningsföreskrifter förstärka förutsättningarna för förvärv ochinnehav av deltids- och kombinationsjordbruk enligt bruka-boprincipen, i syfteatt verka för en levande landsbygd och för ökat tillgodoseende av människorssträvanden att etablera sig på landsbygden. Detta, herr talman och äradekammarledamöter, är mitt yrkande. Jag hoppas att samtliga, oberoende avpartitillhörighet, vill vara med och stödja detta yrkande för att därigenom slåvakt om en levande landsbygd i vårt land. I detta anförande instämdeSven-Erik , , , , IngvarKarlsson i , , , ,och (alla c). 106 () replik; När jag först läste detta utdelade yrkandeoch sedan lyssnade till muntliga framställning från talarstolen,kunde jag inte finna att någonting av detta inte var känt för oss när vibehandlade den mofion som undertecknats av fio centeriedamöter. Vi kände alltsåtill allt detta, och med de motiv som jag tidigare anfört här, avstyrkte vimofionen. Det finns ingen anledning att nu frångå det ställningstagandet. Dethar i det utdelade särskilda yrkandet inte framkommit någonting nytt ellernågonting som med ett enda ord avviker från det som fanns med i mofionen. Därför, herr talman, yrkar jag avslag på det särskildayrkande som framställt under överläggningen. Anf.107 () replik: Det förslag fill yttrande som har lagt fram skulle i högsta grad kunna anslutas till innehållet ireservation 2 från de moderata ledamöterna i jordbruksutskottet. Vad som nuhänder är förmodligen att yrkande kommer att ställas mot denmoderata reservafionen. Då ligger det makt uppå, som uttrycket lyder, att desom har röstat för förslag också fullföljer röstandet, dvs. päden moderata reservationen när den går vidare. Vi är tydhgen överens, åtminstonemed , med hans medmotionärer och med dem som har instämt i hansanförande här i kammaren. Det var centerpartisterna i jordbruksutskottet somuppenbarligen inte var på samma linje. Men ingenting är någonsin . Detsade redan statsrådet i kända bok och döden. Låt ossnu konstatera att det inte är för sent för alla dem som vill slå vakt om ochskapa framtidsmöjligheter för en levande landsbygd. Kravet är att gemöjligheter för människor att förvärva mindre jordbruksfastigheter som skall fåbestå. Det kan nu ske genom att man röstar på den moderata reservationen 2. Jordförvärvslagen m. m. 108MARTIN () replik: Jag vill inbjuda och samtligamoderater till att stödja det förslag som jag har lagt fram här och som avsevärtkraftfullare och mer tydligt än reservation markerar den strävansom finns i detta sammanhang. Det råder väl ingen tvekan härom, om man läserdet yrkande som jag har låtit dela ut. förvånade sig över att mitt förslag inteinnehöll någonting nytt. Enligt riksdagsordningen kan jag emellertid inte kommamed ett förslag, som är sä nytt att det måste utskottsbehandlas. Då skulle manha vägrat mig att ställa yrkandet. Det är väl allmänt känt att det finns ettberedningstvång här i . Därför är yrkandet ett koncentrat av motionen.Det går sä långt ett yrkande kan gå. enda motiv för att inte biträda dettayrkande är att det har diskuterats i utskottet och att man väntar på vadregeringen skall göra. Men såsom jag framhöll i mitt förra inlägg är detnaturligt att , som har det främsta ansvaret för utvecklingen av vårlandsbygd liksom utvecklingen över huvud taget i vårt land, skall våga tala omhur den vill att politiken skall formas. Vad är det för riksdag, som inte ärberedd att tala om för regeringen vilken utformning man vill ha avglesbygdspolitiken, regionalpolitiken, jordbrukspolitiken, strukturen på vårlandsbygd osv. Jag hoppas att även och hans partivänner, omde verkligen ställer upp på dessa krav, vill vara med och ge regeringentill känna att man önskar denna inriktning. 109 () replik: Jag måste be att få fråga ; Vadkan vara kraftfullare i ett ställningstagande än ett bifall till enmotion, som är så pregnant som den som har satt sitt namn under?Den moderata reservationen innebär - jag upprepar det - detsamma som ett bifalltill såväl de moderata motionerna som till m. fl. Detborde vara onödigt att göra extra skrivningar och komma snett i detta ärende.Jag beklagar att inte har fått stöd från sina partikamrater iutskottet. Men, som sagt, ett bifall till den moderata reservationen 2 ärdetsamma som ett bifall också till motion. Jordförvärvslagen m. m. 110 () replik: Jag förutsätter att de som lyssnar även hartillgång både till den moderata reservafionen nr 2 och till det av migframställda yrkandet, som har delats ut här i kammaren, I mitt anförande betecknade jag reservationens skrivningsom varande bättre än utskottets, men jag sade atrdet särskilda yttrandet vardet som bäst uppfyllde de önskemål man som motionär kunde ha, eftersom detnästan var ett positivt koncentrat av motionen. Det är tråkigt om jag skall tvingas att analyserareservafion 2, men den är otvetydigt inte så klar som det yrkande jag harframställt. Man säger t. ex,; "Vidare förutsätter utskottet attdelegationens synpunkter beaktas i samband med den proposifion omregionalpolitiken som enligt uppgift kommer att läggas fram under våren1985," Det är bra, I föregående mening säger man: "Utskottet anser detönskvärt att delegationens synpunkter blir vägledande förprövningsmyndigheterna vid fillämpningen av JFL," Det är också bra. Sedan heter det att bör ge regeringen till kännavad utskottet anfört. Visst är det på sätt och vis positivt, men vad jag haryrkat är att med anledning av motionerna skall ge regeringen tillkänna vad jordbruksutskottet anfört på s, 4, för även det är relativt positivtoch visar förståelse för motionskraven. När man ger det till känna blir det såatt säga en framställning till regeringen om att den skall se till, att dettakommer att beaktas i tillämpning, i lagstiftning och i olika former av beslut. Det andra jag yrkar är att utskottet i enlighet med vårmotion 845 skall för regeringen påtala "nödvändigheten av att - förutomutveckling av bärkraftiga familjejordbruk - genom kompletteringar avjordförvärvslagen eller dess tillämpningsföreskrifter förstärkaförutsättningarna för förvärv och innehav av deltids- och kombinationsjordbrukenligt bruka-boprincipen, i syfte att verka för en levande landsbygd och förökat tillgodoseende av människors strävanden att etablera sig pålandsbygden". Vi betonar alltså där klart att det självfallet skallfinnas bärkraftiga jordbruk men att det även skall finnas plats för de mindrejordbruken. Vi anger att bruka-boprincipen är ett krav i jordförvärvslagen närdet gäller förvärv av bärkraftiga enheter och att det inte finns någonanledning att inte samma regel skall gälla vid förvärv av mindre fastigheter,eftersom strävan är att få en levande landsbygd. Människorna skall ju bo päfastigheten, om bygden skall bli levande. Om man analyserar det mycketkortfattadeyrkande som jag har framställt - som ordningen är kan man inte ha en hel sidamed text -hoppas jag att man allmänt inser att man kan stödja det, om man villstödja strävandena. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 111 (): Det kanske är litet ovanligt att nyansen mellan en s. k.stark utskottsskrivning och därav följande tillkännagivande ger en så intensivoch engagerad debatt. Jag vill gärna uttrycka min respekt och förståelse fördetta, eftersom det här är ett så pass svårt ämne; det är svårbedömbart ochmedför ofta svåra avvägningar. Jag vill spara tid genom att säga att av jordförvärvslagens funktioner och konstruktion är mycketkorrekt, och jag kan bara ställa mig bakom hans funderingar. Till det vill jag lägga att det naturligtvis i varje fallför oss centerpartister var en väldig glädje när vi i stor enighet kunde ta enjordförvärvslag, där man också skrev in en paragraf om möjlighet tilldeltidsjordbruk, en paragraf om möjlighet till kombinerade företag, en paragrafom rätt till successiv uppbyggnad av ett företag och en paragraf omregionalpolitik. Vi förstår att det här är fråga om svåra avvägningar ochatt tillämpningen därför tyvärr varit mycket ojämn i landet. Det kan man iblandbeklaga. Där vill jag starkt understryka att regeringens prejudikat i detsammanhanget är av mycket stor betydelse. Jag vill erinra om de fall - och deär inte få - där dåvarande jordbruksministern hade att rättatill alltför ojämna tillämpningar. Han hade möjlighet att ge rättelse för demsom anfört besvär, så att tillämpningen verkligen bringades i överensstämmelsemed lagens anda. Det har vi redovisat i utskottets gemensamma skrivning. Jag kan gärna medge att det skulle ha varit mera logik iskrivningen om den utmynnat i ett förslag om tillkännagivande. blev det inteså. Jag har personligen en känsla av att jag redan givits tillfälle att görarätt stora ingrepp i skrivningarna, och under sådana förhållanden är det inteså vanligt att man reserverar sig. framställer under överläggningen ettsärskilt yrkande som går ut på det som utskottet skrivit, men utmynnar i ettförslag om tillkännagivande. Jag har naturligtvis inte någon anledning attmotsätta mig att skulle fatta ett beslut i enlighet med detta. Detgår i precis samma riktning som utskottsskrivningen, och vi drar åt samma håll. Sedan ett par små anmärkningar beträffande . Nej, , vi är litet misstänksamma tillmoderatreservationen 2. Det är anledningen till att inte kan ställa upppå den, inte ens om rnoderaterna skulle rösta så att det särskilda yrkandetinte kommer till slutomröstningen. Anledningen till detta är att jag starktmisstänker att kommer att rösta också för reservation 1. Om såinte är fallet förändrar det saken. Reservation 1 innebär nämligen dels en radurholkningar av det som är väldigt viktigt i jordförvärvslagen, dels ändringari reglerna om bosättning. Det är, , detta som leder fill de tommaoch svarta gårdarna, som talade om här. Det är den viktigasteanledningen till att vi inte kan ställa upp pä sädana urholkningar. Om det verkligen är ambition att arbeta fören mera levande landsbygd - jag har ingen anledning att på något sättmisstänkliggöra ambitioner-kommer , det kan jagförsäkra. Jordförvärvslagen m. m. Nr 32 redan under det närmaste halvåretatt ha en läng rad tillfällen här i den " """ ° " levande landsbygd där det finnsfolk som bor på gårdarna. " '" säkert att dessa finnskvar om man skulle rösta på reservation 1. Jordförvärvslagen m. m. 112GÖTHE () replik; Jag är glad över att sig så att det framgår att han inte hyser misstro till mina ärligaavsikter. Dessa har jag dokumenterat, bl. a. genom att sätta dem på präntåtskilliga gånger. När man bor i ett län där landsbygden avfolkas, så som dessvärre sker i ,har man förvisso ärliga avsikter. Det underströks juockså av . Beträffande frågan om reservationerna är det verkligenbeklagligt att nu måste hoppa över till ett yrkande som framläggsmitt under debatten. Det hade varit bättre om man skapat enighet på denborgerliga sidan, dä det dessutom har sagts här av att det bästakommer på slutet, nämligen i ett särskilt yrkande. Nog måste det väl ha varitmöjligt att skapa enighet kring det som tas upp i reservation 2. Jag tycker att det är olyckligt att vi skallhamna på två olika linjer, när vi nu är så överens. Det är därför som jag i allenkelhet föreslagit att man skall ställa upp för reservation 2. Beträffande reservation 1, som berörde, kandet omöjligt vara så att avfolkningen hejdas av bosättningsskyldighet. Jagförstod inte logiken i yttrande på den punkten. Dennabosättningsskyldighet existerar ju i lagen, och ändock avfolkas landsbygden. Beträffande prisprövningen vill jag tillägga att det ärytterligt sorgligt att ett jordbrukarpar som har strävat ett helt liv, somjordbrukare gör, när de avyttrar sin fastighet inte skall kunna få det pris somen köpare vill betala, utan att myndighetspersoner skall sätta ned priset påjordbrukarfamiljers livsverk. Det är detta vi moderater vänder oss emot. Låtdet bli rättvisa för jordbrukarna och de äldre också på landsbygden! 113EINAR () replik: Det var litet grand som jag misstänkte. GötheKnutson är inte beredd att ta avstånd frän vad hans parfikamrater säger ireservation 1, nämligen att bosättningsplikten skall tas bort. Det är en mycketviktig punkt. Jag skall gärna erkänna att man hade kunnat förvänta sigen hårdare tillämpning, så att det skulle ha varit färre tomma och svartagårdar än vad som tyvärr är fallet. Men det blir inte mindre av tomma ochsvarta gårdar om reservation 1 skulle drivas igenom, så att man tar bort resternaav bosättningsplikten. Jag tycker inte det skulle vara särskilt svårt attförstå hur det förhåller sig. Därför är det inte riktigt korrekt när till en möjlig enighet. Jag har inte träffat någonlantbruksstuderande, någon lantbrukselev, någon som tänker sig att blijordbrukare eller någon nystartad jordbrukare som har haft invändningar attgöra mot priskontrollen. Det var egentligen för deras skull den tillkom. EftersomGöthe vidgade ämnet för sin replik till att gälla dem som lämnarjordbruket, när han inte ville gå in på att beskriva varför reservation 1 är säfarlig för de tomma, svarta gårdarna, vill jag bara säga att det inte är statensom tar pengarna ifrån den som får ett pris enligt priskontrollerat värde. Menom han får ett skyhögt pris, som tillträdaren har mycket svårt att betala, dåtar staten en betydande reavinstsskatt. Det var detta vi tyckte var litetonödigt. Det är egentligen bättre att fillträdaren får betala det pris som detär möjligt för säljaren att behälla. Jordförvärvslagen m. m. 114 () replik: Jag måste faktiskt säga, i motsats fill EinarLarssons vittnesmål, att jag träffar massor av människor på landsbygden somtycker att det är totalt fel med denna myndigheternas prisprövning påjordbruksfastigheter. Sedan vill jag markera och i all vänlighet tala om försärskilt att jag aldrig tar avstånd frän en bra polifik. Och denmoderata politiken är bra - så även på jordbrukets område. Jag ber att fåhänvisa till det anförande som har hållitbeträffande den del som därvid åsyftar. Jag skall också be att få påpeka att detfinns en bruknings-skyldighet inskriven i lagen. De människor som inteomedelbart kan bosätta sig på en jordbruksfastighet är ändå skyldiga att skötaden. Självfallet gör de också det, eftersom de har lagt ned pengar påfastigheten. De upprustar gården, som därmed blir en del av den levandelandsbygden - till skillnad från de mangårdsbyggnader som blir stående tommaoch öde vid sammanläggningar, I de senare fallen är ofta anledningen att maninte får göra avstyckningar pä större tomter, vilket vi moderater häromdagenkrävde i en reservation, som vi dess värre blev ensamma om att stödja, 115 () replik: Jag avser inte att nu ytterligare förlängadenna diskussion. Jag vill bara kort konstatera att tydligen stårfast vid sin inställning att vi inte behöver någon bosättningsplikt. Det ledertill att fler gårdar än tidigare blir tomma och svarta. Det är ganska lätt attdra den slutsatsen. Det är också anledningen till att vi inte vågar oss på detdjärva experimentet att följa när det gäller jordbrukspolitiken. vice talmannen anmälde attGöthe anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 14 §Anmäldes och bordlades Proposition 1984/85:58 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:610) om inrikes vägtransport, m.m. 8 protokoll 1984/85:32-33 Nr 32 15 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:146 av 1984/85:141 a\ m.fl. Förslagtill lag om internationell järnvägstrafik m. m. 1984/85:33) 1984/85:148 av och /85:149 av Per m.fl. Vuxenutbildningslag (prop. 1984/85:37) 1984/85:150 av m.fl. 1984/85:151av KjeU m.fl. Preskriptionshindervid skattebrott, m. m. 1984/85:47) 1984/85:153 av 1984/85:154av i 1984/85:155av m.fl. 1984/85:156av m.fl. 1984/85:157av och 1984/85:158av m.fl. 1984/85:159av m.fl. Familjeplaneringoch abortvård (prop. 1984/85:48) 1984/85:160 av i Ändring i tullagen (1973:670), m.m. (prop. 1984/85:50) 1984/85:161 av m.fl. 1984/85:162av och 1984/85:163av m.fl. Bosparandeför ungdomar och andra sparfrågor (prop. 1984/85:51) 1984/85:164 av m.fl. 1984/85:165 av LarsWerner m.fl. 1984/85:166 av m.fl. 1984/85:167 av . 1984/85:168 av m.fl. Förslag till lag om förbud motinvesteringar i och (prop. 1984/85:56) 1984/85:169 av 1984/85:170 av IngemarKonradsson m.fl. 1984/85:171 av och 1984/85:172av m.fl. 1984/85:173 av 1984/85:174 a v BertdFiskesjö 1984/85:175 av m.fl. 1984/85:176 av Per m.fl. Ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i denstatliga högskolan (prop. 1984/85:57) 1984/85:177av m.fl. 1984/85:118 av , Onsdagenden 1984/85:179av m.fl 1984/85:180av och " 1984/85:181av 1984/85:182 av m.fl. 1984/85:183 av JanHyttring 1984/85:184 av m.fl. 1984/85:185 av m. fl.1984/85:186 av 1984/85:187 av m.fl. 1984/85:188av m.fl. Ny organisation för den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen m.m. (prop. 1984/85:59) 1984/85:189 av m.fl. 1984/85:192av m.fl. Ändring ilagen (1982:80) om anställningsskydd, m.m. (prop. 1984/85:62) 1984/85:193 av m.fl. 1984/85:194 av LarsWerner m.fl. 1984/85:195 av m.fl. Ändringar ienergibeskattningen (prop. 1984/85:64) 1984/85:196 av m.fl. 1984/85:197 avChrister Eirefelt och 1984/85; 198 av m.fl. Vidgad medelsram för allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse (prop. 1984/85:65) 1984/85:199 av m.fl. förvaltningskontorsförslag om revidering av arvoden m. m. till talmän (förs. 1984/85:6) 1984/85:200 av Familjeplanering och abortvärd (prop. 1984/85:48) Nr 32 16 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1984/85:68 av () till statsrådet om varvsnäringen: fattade beslutom varvsstödet. I näringsutskottets betänkande (NU 1982/83:55) i anledning avproposition 1982/83:147 föreslogs beträffande varvsnäringens struktur attnyproduktionen skulle ske vid två varv, nämligen Uddevallavarvet och Kockumsvarv. Iutskottets betänkande refereras föredragande statsrådet på följande sätt: "---- atten nedläggning av de båda varven skall undvikas. arbetsmarknadssituationeni varvsregionerna beräknas de samhällsekonomiska kostnaderna för ennedläggning i vartdera fallet uppgå till ca . Ytterligareförsök att uppnå varakfig lönsamhet anses därför böra prövas. Regeringens linjeär följande. Verksamheten vid de båda varven dimensioneras ned fill en nivå av- vid slut - tillsammans 3,5 miljoner direkta produktionstimmar perär. Härav skall vartdera varvet svara för ungefär hälften." Utskottet säger: "Liksom regeringen finner utskottetatt övervägande skäl talar för att statsmakterna nu prövar möjligheten att låtabåde och Uddevallavarvet drivas vidare i minskad omfattning. Deallvarliga sociala och samhällsekonomiska konsekvenser som en nedläggningskulle få talar starkt för detta. Det synes också angeläget att inför en möjligförbättring av varvskonjunkturerna söka i det längsta bevara den stora resursav teknisk kompetens som finns vid de båda varven. En förutsättning för att ettbeslut om fortsatt drift skall vara meningsfullt är emellertid att Svenska Varvfår ett medelstillskott som både ger koncernen en tillfredsställande soliditetoch täcker de kostnader som hänger samman med minskningen av verksamhetsvolymen.Medelstillskottet måste då enligt utskottets bedömning ligga på den nivå somregeringen har föreslagit." Situationen för Uddevallavarvet är nu synnerligen prekär.Utan möjligheter att med extra ekonomiska insatser kunna ta emot beställningartvingas varvet till nedläggning. Utöver de personliga svårigheterna för varvets anställdaoch de katastrofala regionalpolifiska effekterna måste stark kritik riktas motatt ett statligt företag och dess ägare låter företaget gå mot nedläggningunder så oplanerade former som häller på att ske. Kraven på andra företag äri liknande situationer stora. Med hänvisning till situationen vid Uddevallavarvet villjag ställa följande frågor fill biträdande industriministern; Vilka åtgärder planerarregeringen att vidta för att uppfylla riksdagsbeslutet om ätt vi skall ha tvånybyggnadsvarv i ? Om regeringen inteavser att ingripa för att avhjälpa den akuta krisen vid Nr 32 Uddevallavarvet och varvetsåledes riskerar en nedläggning, vilka åtgärder avser regeringen i så fallvidta för att klara sysselsättningssituationen i ? 17 § Meddelande omfrågor Meddelades att följande frågor framställts den 20november 1984/85:218 av ToreClaeson (vpk) till kommunikationsministern om tågtrafiken i norraoch södra delar;