prot · G809133 · 1984-12-31 00:00:00 — någotslags uppfattning om hur den här frågan skall lösas. Jag är inte någon expert på dessa frågor, men det finnsuppenbarligen en bestämmelse om att hemspråkselever, om det inte är möjligt fördem att resa till det egna landet, kan få fara till något annat lämpligt land istället. Det är vidare uppenbarligen så att den lilla enklav av kurder somfinns i har möjligheter att använda sitt språk, osv,, och detvore därför mycket bra om de kunde få möjlighet att fara dit, I den fråganborde utbildningsministern väl åtminstone kunna ha en uppfattning. Överläggningen var härmed avslutad, 8 § Svar på fråga 1984/85:539 om åtgärder motsjuksköterskebristen Om åtgärder mot sjuksköterskebristen har frågat mig om vilkaåtgärder som skall vidtas för att förhindra en katastrofsituation i sjukvårdenunder sommaren på grund av sjuksköterskebristen. Liksom är jag oroad över bristen påsjuksköterskor, som gör sig märkbar speciellt . Enligt vad jaghar erfarit har flertalet landsting, liksom , ett stort antalvakanser , särskilt inom långtidssjukvården ochpsykiatrin. Det råder också brist på sjuksköterskor med vissvidare-/specialutbildning, såsom distriktssköterskor, inom anestesi- ochintensivvård och operationssjukvård samt barnmorskor. Av en telefonenkät som har genomfört tillelva landsting har framkommit att olika rekryteringsåtgärder kommer att vidtas.Förutom annonser i dagspress och tidskriften har man skickatpersonliga brev till vissa studerandegrupper, besökt vårdskolor och utarbetat informationsbroschyrerför spridning bland de studerande. Många landsting stänger enheter inomakutsjukvården för att kunna använda personal inom denna i långtidssjukvården.Vissa sjuksköterskor inom långtidssjukvården kommer att frivilligt senareläggasin semester. Inom har man ett"paket" av olika ersättningar och kompensationer till legitimeradesjuksköterskor som arbetar och sorn får utökat ansvarsområde eller tarut högst av sin sommarsemester. För att underlätta för sjukvårdshuvudmännen att bemannavissa enheter under den kommande sommaren avser att inom kortge huvudmännen generell dispens för att anställa icke legitimerade sjuksköterskorpå sjukskötersketjänster , Dispensen kommeratt gälla inom verksamhetsområdena somatisk långtidssjukvård och psykiatriskvård. Till denna generella dispens kommer att knytas vissa förutsättningar ochvillkor. Det jagnu har redogjort för är enbart kortsiktiga försök att lösa Om åtgärder mot sjuksköterskebristen personalsituationen.Trots att tillgången på sjukvårdsutbildad personal har ökat under det senaste årtiondetfår vi räkna med att det blir svårigheter även under denärmaste åren framåt, I ett något längre tidsperspektiv räknar jag dock med enbalans i efterfrågan och tillgång på hälso- och sjukvårdspersonal. Denutbildningsnivå som finns kommer att medföra en betydande ökning avsjuksköterskor och annan personal med medellång vårdutbildning, 22 (): Jag ber att få tacka sjukvårdsministern för svaret på minfråga. Det är skönt att höra att även sjukvårdsministern känner en viss oroöver denna situation, som återkommer sommar när det gäller bristenpå personal. Bakgrunden till min fråga är den kaotiska situafion somuppstår inom sjukvården. Bristen på sjuksköterskor är synnerligenstor, och alla kan förstå att den bristen medför dåliga vårdförhållanden försjukvårdssökande och patienter. gav goda exempel på hur huvudmännenutnyttjade sin sjuksköterskepersonal till bristningsgränsen. Kommande sommarblir lika besvärlig, och de somrar som följer kommer att bli ännu merabesvärliga om ingenting radikalt görs. Här måste landets regering inse att denhar ett övergripande ansvar för att sjukvården skall fungera även undersommarmånaderna. var det en faktisksjuksköterskebrist. Vi som då tjänstgjorde fick alltid leva med att sällan fåut semester , eller ofta ändra semesterplanerna efterarbetsgivarens önskemål eller därför att vi kände ett stort ansvar för att vårdenskulle skötas, ställer inte sjuksköterskor längre upp för attarbeta på det här sättet, och det med all rätt. finns det också etttillräckligt antal sjuksköterskor utbildade. Enligt en skattning skulle den häryrkesgruppen kunna, om alla var i tjänst, tjänstgöra med sex timmars arbetsdag,och dessutom skulle 2 000 befattningshavare finnas som vikarier. Vad är det då som orsakar att just sjuksköterskor har enlåg tjänstgöringsfrekvens? Här bör hälso- och sjukvårdsministern ta initiativtill att främst undersöka orsakerna och sedan försöka lösa problemen. Är detarbetssituationen, är det skattesystemet, är det bristen på barnomsorg ellerannat som är orsaken? Eller är det den låga lönen, den oregelbundna arbetstidensom utgör orsaken till att man inte tjänstgör? Den kompensation som vissa landsting ställer iutsikt för att locka sjuksköterskor till sig förlorar väldigt mycket av sinattraktionskraft, när sjuksköterskorna upptäcker att allt detta som landstingenskulle tilldela dem för att locka dem att tjänstgöra också är skattepliktigt. Här finns det alltså utrymme för förändringar, som intebara berör sjukvårdsorganisationen. Vill regeringen verkligen ge en godsjukvård året runt måste också långsiktiga lösningar komma till stånd när detgäller sjuksköterskesituationen, ' Hurdan är t, ex, utbildningssituationen inom vårdyrkena ? På vilket sätt sker samordningen mellan ochutbildningsdepartement? Det är inte acceptabelt att man med kortsiktigaförmåner söker täcka behovet av vikarier och att långsiktiga lösningar uteblirpå detta sätt år . Jag hoppas att sjukvårdsministern har ett mer konkretbesked att ge än det som gavs i det skriftliga svaret, Det är ju landstingen som själva organiserarsjukvården, Hälso- och sjukvårdslagen är en ramlag. Det vidtas flera åtgärder. Industrier kan ju stänga, närdet är industrisemester. Men man kan inte stänga sjukvården - den måstefungera. Och i synnerhet gäller detta långtidssjukvården och psykiatrin. Jagvet att skall tillsätta en partssammansatt grupp föratt diskutera det här, och inom läns landsting är man beredd att tasemestersystemet under omprövning. Det är klart att det är olika ting som orsakar den härsituationen. Det system vi har bygger på vikarier. Vi har fått flerasjukskötersketjänster än tidigare inom långtidssjukvården, som vi prioriterar,sjuksköterskebemanningen har utökats på vissa enheter, vi har inte gruppenhemmafruar att tillgå. Efterfrågan på deltidsarbete spelar in, men ocksåekonomin lägger hinder i vägen. Vissa landsting säger att de kan inte höjagrundbemanningen, beroende på ekonomin. Och en del landsting säger: Vi måstespara. Det här är en sak som landstingen måste organisera. Viföljer naturligtvis utvecklingen och har diskussioner med ,Men jag tror att detta är en planerings- och organisationsfråga som inte börvara ny för landstingen , utan man måste se över detta . Påsikt tror jag att det inte kommer att vara något problem. Anf.24 (): Jag tjänstgjorde som sjuksköterska ochfick då ständigt höra att det är bara en tillfällig situation att ni måstetjänstgöra på det här sättet, att ni måste avstå från semestrar, att ni måstejobba övertid och flytta arbetstider. Det kommer att vara ettsjuksköterskeöverskott , förklarade man. Och jag trodde på detta, menjag tror inte längre på det. Den här situationen löses inte enbart genom utbildar personal. Naturligtvis kan bristen till en del förklaras med attdet kanske inte finns tillräckligt många utbildade sköterskor, men det finnsett antal andra orsaker som gör att sjuksköterskor inte går in och tjänstgör pådet sätt som de skulle göra om situationen varit annorlunda. Ekonomin ger inte utrymme för att anställa ochgrundbemanna mera, säger sjukvårdsministern, och det säger också landstingen.Men det finns tydligen stort utrymme för extra förmåner under de mest utsattasommarmånaderna. Varför då inte tänka något annorlunda? Visserligen är det ettlandstingsproblem, men jag tror att man från den som har huvudansvaret för Sverigeshälso- och sjukvård också måste kräva initiativ till att lösa problemen på ettnågot annorlunda sätt, I alla fall bör man få fram bättre statistik påbristsituationen och på hur det förhåller sig i den faktiska verkligheten. Det är inte heller tillfredsställande att icke behörigpersonal sköter sjukvården. skall ge dispenser under fem avårets . Det kan inte vara bra att tillståndet är sådant. Det blirbrister i omvårdnaden, och svensk sjukvård förlorar på att ha en situation somser ut som den gör och som den kommer att se ut under bra många årframöver om regeringen inte gör någonting drastiskt . Överläggningen var härmed avslutad, 9 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:204till näringsutskottet 10 § Föredrogs men bordladesåter betänkande 1984/85:56 betänkanden /85:28 och 29 Föredrogs försvarsutskottetsbetänkanden /85:9 om planering och anslag för totalförsvaret (prop,1984/85:100 delvis och skr, 1984/85:148) samt 1984/85:10 om anslagsfrågor rörande ekonomiskt försvar (prop, 1984/ Försvarsutskottetsbetänkanden 9 och 10 debatteras i ett sammanhang. 26PER (): Årets riksdagsdebatt om planering och anslagtill totalförsvaret förs mot bakgrund av ett försvarsutskottsbetänkande som ärenigt i fråga om säkerhetspolitiken men som har skilda meningar om vissaekonomiska frågor. De spända relationerna mellan och , mellan NATOoch , präglar det internationella klimatet. Supermakterna harintressen i många till synes lokala konflikter på skilda ställen på vår jord.Av detta följer att även regionalt begränsade men skärpta kriser kan få återverkani vårt lands närhet, i , Vårt närområde, , har fått större ochstörre strategisk betydelse, har steg för steg byggt ut och andrabaser på , Som en följd härav har norrmännen beslutat omförhandslagring i mellersta av utrustning för amerikanska förband,. Dessa åtgärder bör främst ses som uttryck för hurmaktblocken bevakar sina intressen och varandra i vårt närområde. Men detinnebär också ökade risker för , Vårt land är inte längre i utkanten avstormakternas militärstrategiska intressekonflikter. Det ser vi bl, a, genom deåterkommande och allvarliga kränkningarna av svenskt territorium som skett desenaste åren. En stor majoritet i stöder neutralitetspolitiken iövertygelsen om att den varit en av förutsättningarna för vår långafredsperiod. Tilltron till vår neutralitetspolitik - både utom och inom Sverige- bygger i hög grad på tilltron till vårt försvars styrka och beredskap. Vårtförsvar måste ha en sådan styrka och sammansättning att allvaret i vårneutralitetspolifik inte kan misstros av någon. Omvärlden måste tro inte bara på vår vilja utan också påvår förmåga att i handling värna vårt territorium och avvisa kränkningar och ivarje läge hävda vår neutralitet. Jag är ense med försvarsministern när han iförsvarspropositionen skriver att det råder bred uppslutning kring den svenskasäkerhetspolifikens principer och att detta är en väsentlig nationell tillgång. De flesta reservationer fill årets betänkandedär vi moderater är med är flerpartireservationer, I fråga om innevarande budgetårs anslag finns det enborgerlig trepartireservation som egentligen är en följd av densocialdemokrafiska regeringens fiasko i fråga om att begränsa inflationen till4 %, Penningvärdesförsämringen blev dubbelt så stor som regeringen trott.Låsningen till indexhöjning ' berövade det militära försvaret ca 270 milj,kr,, vilket enligt reservation nr 2 bör tillföras det militära försvaret underinnevarande budgetår. har enhälligt konstaterat att nyauppgifter har ålagts det militära försvaret utöver vad som ingick i medelsramenför försvarsbeslut med en årlig merkostnad om ca 125 milj, kr. Om detta faktum skriver den socialdemokratiska majoriteteni utskottet endast att "de inte finner tillräcklig anledning att förordaen framställning till regeringen enligt motionsförslaget". Vi borgerliga finner det ostridigt att det militäraförsvaret försvarsbeslut ålagts uppgifter som inte varmedräknade när beslutet togs. Vi uppmanar därför regeringen att lämna förslagom särskild kompensation för merkostnaden om ca 125 milj, kr, Alla i försvarsutskottet var eniga om attförstärka det militära försvarets medelsram med ca 600 milj, kr, plusatt införa ett mera rättvisande försvarsprisindex - detta för att ge försvaretökade resurser och bättre planeringstrygghet. Där är därför illavarslande närsocialdemokraterna genom ensidiga ställningstaganden "bakvägen" skärbort ca 400 milj, kr, av försvarets årliga köpkraft i förhållande tillinnehållet försvarsbeslut. Det är också illavarslande att regeringen begränsat ÖB:sbeställningsbe-myndiganden för /86, Detta kan och bör tolkas somen 2 protokoll 1984/85:133-134 förberedelse förneddragningar av försvarskostnaderna vid nästa femåriga försvarsbeslut, somkommer att fattas , Åtgärden förefaller främst riktad mot den del avförsvarsöverenskommelsen som inriktade överbefälhavarens planering motoförändrad köpkraft , Genom att ifrågasätta utrymmet förmaterialbeställningar har socialdemokraterna tydligen siktet inställt på enlägre planeringsram än den huvudriktning som angavs i fyrpartiöverenskommelseni , Detta försvårar planeringen och minskar säkerheten. Samtidigtsom försvarsministern och utskottet är eniga om att dén säkerhetspolitiskabedömningen visar på ökat stormaktsintresse i vår del av förberedertydligen socialdemokraterna en neddragning av försvarsanslagen. Detta är intevare sig logiskt eller ansvarsfullt handlat. Detär inte så att totalförsvaret eller det militära försvaret under senasteårtiondet tillförts ökade resurser - detta allra minst i förhållande tillhotbilden i vår nära omvärld och de genom materielutvecklingen ökademöjligheterna för en fiende att göra snabba överraskande anfall. Verklighetenär den att om den svenska statsbudgeten i övrigt hade fått anslagsförändringari samma nivå som tilldelats det miHtära försvaret skulle ha klarat statsbudgeten utan lånemedel, dvs, vårstatsskuld hade varit ca 500 000 milj, kr, lägre. Detta kan vara värt att hållai minnet av dem som vill angripa försvarskostnadema i vår statliga budget. I fråga om förstärkning av ubåtsskyddet är utskottet i princip enigt,men vi moderater med stöd av andra borgerliga vill bl, a, påskynda överföringenav helikoptrar för ubåtsjakt. Vi anser att det är orimligt att helikoptrar somär färdigbyggda 1986 av utbildningsskäl inte kan ingå imarinens organisation och 1989, Då har denna angelägna frågainte satts på rätt plats i prioriteringen inom planeringen. Jaganser också att de nya uppgifter som ubåtsskyddsverksamheten medför måste fåkonsekvenser för marinens personal i enlighet med ÖB:s förslag. Utvecklingeni omvärlden medför större krav inte bara på marinen utan också på vårtluftförsvar. Vi moderater anser att en förstärkning av luftförsvaret måsteallvarligt prövas års försvarsbeslut. Detta gäller även beväpningen. Dekommande JAS-planen bör tidigt kunna fullgöra avanceradeluftförsvarsuppgifter. Klart är att detta fordrar effektiv beväpning. Fråganom jaktrobotar till Gripenplanen bör ingå i arbetsuppgifterna årsförsvarskommitté. Vi i försvarsutskottet anser det mycket viktigt att svenskindustri har förmåga att utveckla kvalificerade robotar och delsystem anpassadetill våra förhållanden. Jagär helt ense. med försvarsminister , när han i ett tal här i riksdagenanförde att det är ett mervärde med svensk försvarsmateriel och att det är ensignal till omvärlden om vi själva i stort utvecklar och anskaffar vårförsvarsmateriel. Vi måste också eftersträva att denna materiel kan underhållasinom landet. Vi visar då i praktisk handling att vi inte i något läge önskareller kommer att söka stöd hos andra. Klart är att utveckling av t, ex, jaktrobotar tillJAS-planet inom svensk industri har många fördelar. Men troligen medför detmerkostnader jämfört med direktköp från utlandet. Därför bör anslagsramenkompenseras. Någon merkostnad från samhällssynpunkt uppstår dock inte.Statsbudgeten kompenseras skattevägen, och vinsten blir att förtroendet förförsvaret växer och att kompetens och sysselsättning ökar i . Även flygförarna är viktiga för tilltron till försvaretsförmåga. Regeringen har i skrivelse till bl, a, redovisatläget beträffande försvarets flygförare. Av skrivelsen framgår att fortsattsnabb avgång av flygförare medför en allvarlig risk för såväl godincidentberedskap som för möjlighet till fullgod insats vid ett överraskandeanfall. Utskottet delar försvarsministerns oro och har förståelse förföreslagna åtgärder. Begränsningen av flygbolagens rekrytering från flygvapnetmåste dock - i föreslagen form - ses som en akut åtgärd. Av skrivelsen ochandra kontakter framgår att utredning pågår i syfte att få en mera långsiktiglösning på försvarets flygförartillgång. Den måste avse såväl flygvapnets somarméflygets besvärliga pilotläge. Jag hoppas att utredningen arbetar snabbt och kommer tilllösningar, som långsiktigt gagnar såväl försvaret som de direkt berörda. Dettahar väsentlig betydelse för luftförsvarets framtida styrka. vill jag även beröra anslagen tillfrivilligförsvaret och bidraget från fredslotteriet. har enhälligt och enligt ÖB:s förslagökat anslagen till de frivilligorganisationer som får anslag frånförsvarsdepartementet med drygt 3 milj, kr, till . Utskottetskriver också att för an förbättra möjligheterna till samordning avverksamheten bör även frivilligstödet från anslag under andra huvudtitlarpriskompenseras. har tidigare halvhjärtat uttalat att ävenfrivilliga försvarsorganisationer bör kunna få bidrag av medel från det s, k,fredslotteriet för ändamål som sammanfaller med riktlinjerna för lotteriet. Jagvill påminna om att enligt regeringsbeslut anordnades lotteriet"till förmån för fredsarbete, som bedrivs av folkrörelser och andraideella organisationer och vars syfte är upplysning, fostran, utbildning ochutvecklingsarbete rörande freds- och nedrustningssträvanden". förutsätter att det bedömda värdet avföreslagna projekt får stor betydelse vid bidragsgivningen, dvs, attfrivilligrörelserna bedöms på jämbördig fot med andra rörelser. Överbefälhavaren och andra med god kännedom om svensksäkerhetspolitik var mycket aktiva för att fredslotteriet skulle ge ett gottekonomiskt resultat. Klart är att de förväntade att även de frivilligaförsvarsorganisationerna skulle få anslag till sitt viktiga upplysningsarbeteför landets fred och frihet. Ett starkt totalförsvar med däri ingåendehemvärn och andra frivilliga försvarsorganisationer och hela svenska folketsförsvarsvilja är landets viktigaste tillgångar för framtida fred ochfrihet. Nr 133 Det vore utmanande omfrivilligrörelser som ansöker om bidrag från den fredslotteriet för verksamhet i enlighet med det här nämndaregeringsbeslu- skulle behandlas sämre än övrigasökande, Jag och många med mig önskar att frivilligrörelserna skulle få den uppmuntran i sitt arbete för fred ochfrihet Totalförsvaret anslag från fredslotteriet ger. Jag har här talat mest om det militära försvaret. att andratalare från främst berör övriga viktiga delar av Med det anfördayrkar jag bifall till de reservationer till försvarsutskottets betänkandenr 9 där mitt namn förekommer och i övrigt till utskottets 27GUNNAR i (c): När vi behandlar det säkerhetspolitiskaavsnittet i försvarsutskottet, är det med stor glädje vi kan konstatera denenighet som råder där. Det kan vara viktigt att de partier som här i riksdagendeltar i den enigheten också markerar det utanför detta hus, I den allmännadebatten kan man ibland få en annan uppfattning. menar att ingen - varken i eller iomvärlden - skall kunna tvivla på vår vilja och beslutsamhet att efter våryttersta förmåga hävda våra gränser och vårt territorium. Försvarsmakten skallvara fredsbevarande, stabiliserande och krigsavhållande. Invasionsförsvaret hargrundläggande betydelse. Det militära försvarets utrustning, organisation ochutbildning måste successivt anpassas till utvecklingen i omvärlden. Försvarsmakten måste enligt i alla avseenden kunnabidra till neutralitetspolitikens trovärdighet. De hot vi kan utsättas förunder fredstid, i krislägen och vid överraskande anfall måste vi kunna möta medett starkt försvar. Vi måste på olika sätt förbättra vår förmåga att höjaberedskapen från grundberedskap. Utskottet anser att uttalandena om försvarspolitiken somcenterpartiet har gjort i motion 1705 står i god samklang med ambitionerna i1982 års försvarsbeslut, och vi är nöjda med den skrivningen. Vi tar i en annan motion upp frågorna om sårbarheten.Mycket talar för att vårt samhälle blivit sårbarare . Påelområdet är sårbarheten stor, och när det gäller elektronik har vi ett stortberoende. På dataområdet gör vi oss på olika sätt än mer sårbara. Pålivsmedelsområdet blir vi oerhört sårbara, särskilt i regioner därlivsmedelsproduktionen minskar, I reservation 2 tar vi ställning till deutgiftsbegränsningar som innebär att man rycker undan medel från försvaret pågrund av den 4-procentsautomatik som tillämpas. Detta är orättvist. Inomförsvarsmakten arbetar man redan mycket långsiktigt och hårt medbesparingsplaner. Jag vill erinra om de personalminskningsmål och delångsiktiga besparingar försvarsmakten genomför, I det avseendet tror jagförsvarsmakten är unik i statsförvaltningen. Det vore orättvist att geförsvaret straff för att man är duktig på att spara på lång sikt. Ireservation 3 säger vi vidare att fyrpartiöverenskommelsen innebäratt försvaret måste få bedriva planeringen utifrån oförändrad köpkraft. Genomatt ifrågasätta det ekonomiska utrymmet för beställning av materiel under nästabudgetår har regeringen enligt vår mening mera tagit fasta på möjligheten attnästa försvarsbeslut medför en planeringsram med nominellt oförändrat beloppeller ännu mindre resurser för den fortsatta planeringen. Vi menar att manhärigenom avsevärt försvårar planeringen. Detta innebär att säkerheten minskar, Ireservation 7 tar vi upp frågan om helikoptrar för ubåtsjakt. Enligt vårbedömning har den beslutade förstärkningen av vår ubåtsbekämpningsför-måga intefått tillräckligt hög prioritet i planeringen för dessa helikoptrar. har central betydelse för ubåtsskyddet, bör dessahelikoptrar överföras till ubåtsskyddsverksamheten. Vi menar att börsom sin mening ge detta regeringen till känna. Närdet gäller kustkorvetterna säger vi i reservation 8 att den planeradeanskaffningen av ytterligare fyra enheter tidigareläggs enligt överbefälhavarensubåtsskyddsplan. Regeringen har beslutat om projektering avdessa enheter, och framställning om anskaffning beräknas inkomma tillregeringen , Beställningsbemyndiganden har beräknats för denanskaffningen, som därför inte behöver bli beroende av riksdagsbeslut hösten1985, Efter det nya budgetårets ingång och så snart myndigheterna gjort sinframställning tycker vi att regeringen utan dröjsmål bör ställa medel tillförfogande för myndigheterna för beställning av korvetterna. Överbefälhavarenhar också i sin plan för ubåtsskyddet konstaterat att gällande personal- ochvärnpliktsramar för marinen inte är dimensionerade för den utökade freds- ochkrigsorganisatoriska verksamhet som ubåtsskyddet innebär. Överbefälhavarenföreslår att behovet av personal tillgodoses genom att persohalramen successivtfram till /92 utökas med . Försvarsministernförklarar sig inte beredd att ta ställning till utökningen av antaletyrkesofficerare inom marinen enligt överbefälhavarens planering. Detta anser viotillfredsställande. Vi anser att överbefälhavarens förslag bör bifallas, Itidningarna och övriga massmedia har vi informerats om entragisk olycka, som är ytterligare ett exempel på fall då värnpliktiga isamband med värnpliktstjänstgöring eller på väg därifrån är inblandade iolyckor. Vi har i en motion från centerns.sida tagit upp de problem som detinnebär att många olyckor, med koppling till motorfordonstrafiken, har ägt mmunder . Det är tragiska olyckor som inte bör få ske. Det ärviktigt att försvarsmakten visar ökat intresse för den olycksfallsfrekvens somfinns när det gäller de värnpliktiga. Detta kanske till en del hör samman medden ökade motoriseringen. Här måste man på något sätt ta i på skärpen.