prot · G80950 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad jag här pekade på var att man gör en halvmesyr. till en del av de ensamförälderbarn som står utan bidragsförskott. Detfinns alltså grupper som står utanför. skapar man emellertid mycketstora orättvisor mellan olika grupper. Det var detta jag påvisade i mittanförande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om socialutskottetsbetänkande 5.) 109 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera socialutskottetsbetänkande 5 om vissa frågor rörande internationella adoptioner. 110INGEMAR (): kommer det mellan 1 500 och 2 000adoptivbarn till . För dessa barn innebär adoptionen att de fårföräldrar som bryr sig om dem och ger dem kärlek och omsorg. Om dessa barn inteblivit adopterade hade de antagligen fått stanna kvar på ofta mycket torftiga barnhem med brist både på materiella resurser ochkänslomässig och intellektuell stimulans. Vi kan alls inte lösa problemet med alla de miljonerövergivna barn som finns i u-världen genom internationella adoptioner. Men förnågra få av dessa barn innebär ändå en adoption att de får en chans att växaupp under goda villkor. Internationella adoptioner innebär också en möjlighet förföräldrar att få det barn som de längtar så mycket efter. Det är viktigt att vikommer ihåg att det finns två parter i adoptionsprocessen. Det handlar dels ombarn som söker föräldrar, dels om föräldrar som söker barn. Det förslag till förändrad lagstiftning om internationellaadoptioner som utskottet står enigt bakom bygger på den reformering avadoptionslagstiftningen som beslutades på förslag av den dåvarandefolkpartiregeringen. Den reform som då genomfördes innebar bl. a. att statenskall ha en övervakande roll och att de internationella adoptionerna i huvudsakskall ske genom ideella organisationer som auktoriseras för detta ändamål. Både för barnens och för föräldrarnas skull är detangeläget att adoptionerna sker under former som är betryggande. Adoptionersom sker under olagliga eller oetiska former skadar adoptionsverksamheten istort och kan innebära tragiska konsekvenser för dem som direkt berörs. Genomde förslag som återfinns i utskottsbetänkandet uppnås en kontroll även av deadoptioner som sker utan medverkan av de auktoriserade organisationerna. Denna kontroll uppnås genom att socialnämnderna, innanbeslut fattas om medgivande för adoption, granskar om det sätt de blivandeadoptionsföräldrarna valt för att komma i kontakt med sitt adoptivbarn ärlämpligt. Utskottet har särskilt diskuterat de privata adoptionersom sker via de auktoriserade adopfionsorganisationernas kontakter. Det finnsdär vissa risker för att sådana adoptioner kan leda till konkurrens om barnen,vilket kan medföra ökade kostnader och oetiskt agerande. Det bör höra tillundantagen att privata adoptioner förmedlas genom ikontakter som en svensk organisationhar auktoriserats för. Detta kan uppnås bl. a. genom att de svenskaorganisationerna träffar avtal med sina utländska kontakter om formerna föreventuell förmedling av barn för privat adoption och genom att , nämnden förinternationella adoptionsfrågor, förvissar sig om att den aktuellautlandskontakten verkligen vill förmedla ett barn till de sökande. Utskottet har åter understrukit det angelägna i attkostnaderna för internationella adoptioner hålls på en sådan nivå att enadoption inte blir en möjlighet bara för de ekonomiskt starka. Det är inteförsta gången som utskottet uttalar detta, men uttalandena har intelett till några konkreta förslag från regeringen som kan medverka till attkostnaderna hålls nere. Det är, som utskottet påpekar, angeläget med en effektivkostnadskontroll för att hålla kostnaderna nere. 1 en reservation till utskottsbetänkandet har jag och IngaLantz pekat på det oacceptabla i att vissa familjer tvingas avstå från attadoptera på grund av de höga adoptionskostnaderna. En normal adoptionskostnadär . Adoptioner från vissa länder är någotbilligare, men det förekommer också adoptioner som kostar . Huvuddelen av kostnaderna utgörs av resekostnader för barnet och vårdkostnaderi utlandet, vilka är svåra att påverka. Det är därför nödvändigt att en utredning tillsätts föratt se över vilka möjligheter som finns att hålla nere kostnaderna. Jagbeklagar att utskottsmajoriteten inte har ställt sig bakom detta krav. Jagtycker att det är särskilt märkligt att socialdemokraterna inte vill ha enöversyn av möjligheterna att sänka kostnaderna, då den socialdemokratiskapartikongressen , såvitt jag förstår, gav partistyrelsen i uppdrag attse över möjligheterna att hålla adoptionskostnaderna nere. Jag ber att få yrka bifall till min och IngaLantz reservation och i övrigt bifall till utskottets hemställan. 111MARGO (vpk): Får jag börja med att gratulera ensamståendeadoptivföräldrar till segern. De har utfört ett hårt arbete för ett rättvistkrav. Det är-verkligen skönt att se att ett hårt arbete kan leda till framgång.Inte minst känns det förhoppningsfullt inför det ärende som vi nu skallbehandla. kommunisterna väckte en motion med krav på att regeringen skulle utarbeta ochlägga fram ett förslag om samhällsstöd till adoptioner. Vi pekade då bl. a. påatt detta samhällsstöd kunde utformas som ett lån med en bidragsdel som intebehövde återbetalas. När denna motion behandlades här i kammaren var vi, såvittjag minns, ganska ensamma om att stödja den. Därför tycker vi att vi har nåtten viss framgång när nu har väckt en motion med liknande krav, ochgivetvis har vi anslutit oss till reservationen i detta betänkande. Motionen från , som vpk alltså stöder, avstyrksav utskottet på ungefär samma grunder som vpk:s motion avstyrktes i våras.Utskottet betonar att de auktoriserade organisationerna själva har anledningatt uppmärksamt följa kostnadsutvecklingen och försöka nedbringa sådanakostnader som de själva råder över. Jag tror inte att vi behöver uppmanaadoptionsorganisationerna att försöka hålla kostnaderna nere. Det ligger ideras eget intresse att försöka hålla de höga kostnaderna så låga som möjligt.Det är bara det att merparten av kostnaderna beror på resan från det främmandelandet och vården och administrationen i barnets hemland. Det är litet svårareför organisationen i att kunna påverka de kostnaderna. Kostnaden föradoptionen här i är den mindre delen av utgifterna. Ekonomiskt svagafamiljer har faktiskt inte råd att adoptera barn på de villkor somgäller. Familjer som har adopterat barn har inte råd att skaffa syskontill det barnet. Det finns också en grupp familjer där den ena parten ärofruktsam. När det då av kostnadsskäl är omöjligt att kunna adoptera ett barn,blir man kanske tvungen att i stället tänka sig andra alternativ. om det är maken som är ofruktsam, eller provrörsbarn. Detvore intressant att veta vilken inställning de familjer som står i kö förbehandlingar på fertilitetskliniker, eller som söker insemination och även villkomma i fråga för provrörsbarn skulle ha om adoption vore ett ekonomisktgenomförbart alternativ. Jag tror nog att en hel del av dem skulle välja denformen i stället. Vi tycker därför att det är mycket angeläget att vi snart fårstöd från flera partier i den här frågan. Därmed yrkar jag bifall till reservationentill detta betänkande. 112 (): Först skall sägas att genom socialutskottetsbetänkande nr 5 sätter vi i sjön ett beslut som har förberetts i en utredningoch i en proposition. Syftet med detta förslag är att skapa en större säkerhetmot oseriös och oetisk handläggning, mot att oskälig betalning tas och mot deoklara handlingar som finns. Vi vill skapa en större säkerhet inom hela dettaområde. Det ligger i sakens natur att det är ett oerhört känsligt område. Mångaparter är berörda, både de organisationer som finns på den plats där man hämtarbarnet och organisationen här hemma, liksom de människor som söker barn.Förslaget innebär att förhållandet blir säkrare för socialnämnden och adoptioner samt att vi får en rättsapparat somfungerar. Det som har tagits upp i debattinläggen gällerkostnaderna. Det är klart att vi i utskottsmajoriteten också är medvetna omdet. Det är inte svårt att förstå att det kan vara besvärligt för många makaroch även för ensamstående, som vi har hört tidigare, att få fram de 30 . som det här gäller. Eftersom nu har fått delvis nya uppgifter menarvi, och det säger vi även i vårt betänkande, att bör följakostnadsutvecklingen. Om man finner det påkallat bör man också i detta avseendevända sig till regeringen med sina initiativ. Majoriteten har alltså en starkkänsla för de stora kostnaderna och för att det finns människor som har svårtatt komma fram med de pengar det gäller. Men vi har inte velat tillstyrka enutredning i detta läge utan vi har velat överlämna den bedömningen åt . Detgäller då den tvåfaldiga bedömningen - dels kostnader, som man kan reducerautan att det ges statsbidrag, dels statsbidragsfrågan, där nämnden förinternationella adoptioner bör kunna ta initiativ om den finner detnödvändigt. Jag yrkar bifall till socialutskottets hemställan. 113INGEMAR () replik: säger att det är möjligt attdriva ned kostnaderna. Jag tror också det, men varken jag eller kommit med något konstruktivt uppslag. Jag tror att de organisationer som är verksamma på dettaområde nog gör sitt bästa för att hålla sina kostnader nere. De har revisorer,föräldrar och medlemmar över sig, som är angelägna om att inte kostnadernadrivs i höjden. Det behövs således ganska mycket fantasi och ingående analys av Jag utesluter inte att ett visststatsbidrag visar sig nödvändigt för att få ned adoptionskostnaderna tillrimliga nivåer - om det inte också i fortsättningen skall vara förbehålletförhållandevis bemedlade människor att adoptera barn. Om inte tycker att det behövs en utredningoch anser att det finns sätt att bringa ned kostnaderna, kanske han vill någotantyda hur det skall gå till, så att åtminstone får ett ord på vägen. 114LENNART (): Jag har begärt ordet för att följa upp denmotion om en utredning i syfte att minska kostnaderna vid internafionellaadoptioner som jag och några andra socialdemokrater har väckt. Vad som har hänt på detta område är enmycket snabb ökning av kostnaderna för de barnlösa familjer som önskar skaffasig ett utländskt adoptivbarn. Det är fråga om en fördubbling av kostnaderna pånågra få år. Bakom det ligger kraffigt höjda flygpriser, att adoptionsländernanumera ligger långt borta och att värdländerna kräver allt längre vistelse ilandet för att ordna adoptionen. Kostnaderna ligger nu snarare över än . fören utländsk adoption. Detta har fått till följd - som såväl Adoptionscentrumsom tillsynsorganet statens adoptioner har påpekat-att möjligheterna för barnlösa familjer att skaffa sig adopfivbarn harutvecklats i en alltmer ojämlik riktning. Antalet ansökningar om utländskaadoptioner har minskat på grund av kostnadsökningarna. Det visar sig att de somfaller bort i allt högre utsträckning är familjer med låga inkomster. Par medhöga inkomster utgör numera en allt större andel av de adoptionssökande. Men det kan inte få vara så, att plånbokens tjocklek skallvara alltmer avgörande för om ett barnlöst par skall kunna skaffa ettadoptivbarn eller ej. Här måste samhället rimligen vara berett att ställa uppoch hjälpa till ekonomiskt. Det är beklagligt att utskottsmajoriteten avvisar kravet ivår motion om att frågan bör utredas med sikte på att ge ett behovsprövatekonomiskt stöd vid internationella adoptioner. Det visar att socialutskottetinte har velat inse att detta borde vara en naturlig samhällssolidaritet med eni och för sig ganska liten grupp människor som känner sig hårt drabbad. Vi motionärer hade faktiskt hoppats på en störreförståelse, inte minst från utskottets socialdemokrater, bl. a. mot bakgrund avdet uttalande i frågan som togs på socialdemokratiska partikongressen. Där sademan: "Den socialdemokratiskariksdagsgruppen bör fram till nästa kongress se överkostnaderna vid internationella adoptioner. Översynen skall ske i syfte attsänka kostnaderna och hålla dem på en rimlig nivå." har man på sig, men skall frågan utredas - och det måste den rimligen - finnsdet anledning att starta . Det är i och för sig bra att utskottet på s. 11 i sittbetänkande uttrycker en allmän önskan att kostnaderna för att genomföra eninternafionell adoption 10 protokoll 1984/85:49-50 skall kunna hållas nere. Men det räcker inte. Kostnadernaär redan alltför höga; barnlösa par med låga inkomster slås ut i allt störreutsträckning. Utskottetsäger vidare: "Det gäller att få kontroll över orsakerna till destigande kostnaderna och noga överväga olika möjligheter till besparingar. "Det är gott och väl, men tyvärr kan nog inte ett svenskt försök tillpriskontroll på detta område betyda särskilt mycket. De höjda kostnadernahänger ju samman med flygpriserna, de avlägsna länderna och behovet av en långvistelse i adoptionslandet, vilket myndigheterna där kräver. Jag tror vi måstetala klartext i den här frågan: Vad som behövs är någon form av ekonomiskt stödtill de blivande adoptivföräldrar som behöver detta. Kontroll över de kostnadersom kan påverka är i och för sig viktig, men det utgör med allsannolikhet bara ett komplement till någon form av ekonomiskt stöd frånsamhällets sida. Reservanterna från folkparfiet och vpk har enligt minmening inte heller riktigt insett detta. Men eftersom de tillstyrker densocialdemokrafiska motionen om en utredning i frågan kommer jag ändå att röstamed dem. Slutligen vill jag bara fråga hur man skalltolka utskottets skrivning, att man under hand inhämtat att regeringen i åretsbudgetproposition avser att återkomma till frågan om adoptionskostnaderna. KanEvert trots allt utlova en utredning i frågan, skall jag medtacksamhet dra mig tillbaka från vidare polemik med i den härfrågan. 115 () rephk: Vad som kommer att stå i budgetpropositionenvet jag inte -vi får avvakta. Vad jag försökte säga i mittanförande - det tycker jag att borde ha uppmärksammat - varatt adoptionsfrågor får titta på den här fråganockså och se om man behöver göra en påstötning hos regeringen. Jag är heltmedveten om att en adoption innebär en stor kostnad och att det kan bli - ochredan är - en plånboksfråga. 30 000 ä 40 000 plockar man inte fram utan vidare.Men fattar vi ett nytt beslut i hela frågan, och då bör vi låta det löpa ochlåta adoptionsfrågor klara ut det här. 116LENNART () replik: Låt nämnden för internationellaadopfionsfrågor titta på det här, säger . Om nämnden finner attkostnaderna är för höga kan den kanske rikta en framställan till regeringen. Jag tror att vi ganska väl vet vad denna statliga nämndanser i frågan. Nämnden får ju påstötningar frånadoptionsorganisationerna. Såvitt jag förstår har man också fört påpekandenavidare. Men det kan ju vara intressant att lyssna på vad nämndens ordförandehar att säga - han har såvitt jag förstår ordet efter mig i den här debatten. och jag kan nog vara överens om att vi, omman stryker under behovet av kostnadsminskningar på det här området för deekonomiskt svaga familjerna, i fortsättningen gemensamt kan verka för att en utredningkommer till stånd. Det vore väl en bra uppgörelse, , eller hur? 117 (): Även om det är olika uppfattningar om teknikennär det gäller ekonomin är det ändå glädjande att konstatera att det råder enbred enighet vad gäller principerna om det beslut som nu står ibegrepp att fatta. Det är också ett mycket välkommet beslut. Många människor har tyvärr ganska vaga begrepp ominternationell adoptionsverksamhet, trots att frågan med jämna mellanrum är etthett debattämne, inte minst i massmedia. Som utskottet konstaterar i sittbetänkande har omkring 25 000 utländska barn blivitadopterade av svenska föräldrar. Därför är det desto mer angeläget att understryka denbreda enighet som råder mellan de politiska partierna om adoptionsverksamhetenoch om behovet av kontroll av s. k. privata adoptioner. Det gäller inte minstmot bakgrund av kravet på ett tillgodoseende av barnens bästa och då internationellaadoptioner faktiskt inte ensidigt är en svensk fråga. Flera länder från vilkabarnen kommer har infört totalförbud mot privata adoptioner. Skälet ärnaturligtvis dessa länders ofta dyrköpta erfarenheter av att vissa adoptionerinneburit barnhandel och annan olaglig verksamhet. För måste principen självklart vara att inte ettenda barn får komma hit på oriktiga grunder. Om så sker kan det uppståtragedier för såväl barnen som adoptivföräldrarna och de biologiskaföräldrarna. Det förtjänar att understrykas att tillgodoseendet av barnensbästa är grundläggande för svensk barna- och ungdomsvård. Det måste självfalletgälla även vid adoption av utländska barn. Därför är frågan om kontroll ochformerna för den viktig. utövar statens , , denna kontroll genom att bl. a. auktoriseraorganisationer i som på ideell grund arbetar med dessa frågor. Hittillshar kontrollen av privata adoptioner varit mycket begränsad. Även om de flestaadoptioner som genomförs på privat väg sker på ett tillfredsställande sätt, vetvi att det i huvudsak är inom denna grupp som risker för oegentligheterföreligger. Det är också skälet till att länder som , , ,och senast har stoppat privata adoptioner. Genom att nu slår fast att även skall prövade privata utländska kontakterna och lämna yttrande om dessa tillsocialnämnderna, når vi en högre grad av säkerhet. Jag vill också understryka det som sägs i propositionen omsocialnämnderna och NIA:s prövning: "Därvid kan man utgå ifrån attnämnden normalt följer NIA:s yttrande och inte lämnar ett medgivande i sådanafall där har bedömt att förmedlingssättet inte är tillförlitligt." Mot denna bakgrund instämmer jag också i utskottetsbedömning att den nu föreslagna lösningen förefaller vara väl ägnad attförbättra säkerheten för de barn som lämnas för adoption. Därmed minskar ocksårisken för att svenskar blir inblandade i illegal förmedlingsverksamhet iutlandet. Även om andelen privata adopfioner har minskat från för fyraår sedan till , innebär det ändå att ett stort antal, omkring250 barn , adopteras privat. Och det är främst inom denna grupp som riskenfinns för vad man kanske kan kalla för oetisk verksamhet. Låt mig ta ettkonkret exempel. försökte en svensk medborgareillegalt förmedla barn från . Förhoppningsfulla adoptivföräldrar,som trots NIA:s varningar åkt ner fill , tvingades återvända tomhäntahem, utan vare sig barn eller pengar. Och det finns tyvärr fler exempel på hurmindre nogräknade individer använder adoptioner som ett medel att tjäna snabbaoch stora pengar. När , enligt förslaget, socialnämnden efter hörande avNIA lämnar ett medgivande för privat adoption, gäller ett sådant beslutfortsättningsvis dels adopfion av barn från annat land, dels vilken kontaktvägsom skall användas när de sökande ej går genom en auktoriserad organisation. I detta sammanhang vill jag gärna understryka att deauktoriserade organisafionerna gör ett arbete som är av mycket stort värde församhället. I några sammanhang har de utsatts för kritik för att det skulle varadyrare och sämre att gå genom en organisation. Jag delar inte denuppfattningen. De helt dominerande kostnaderna - och detta har vi diskuterattidigare - är likartade, oavsett om man går genom en auktoriserad organisationeller använder sig av privat adoption. Det gäller t. ex. resan, vistelsen ilandet, översättnings- och stämpelkostnader och ofta kostnader för barnets vårdinnan det kommer fill . Finns det någon skillnad i dessa utgifter, så ligger densnarast i att organisationerna kan förhandla fram billigare resekostnader ochlägre kostnader för vistelsen i landet. Däremot tar organisationerna ut främstanmälnings- och administrationsavgifter. I dessa avgifter ingår organisationernaskostnader för service av olika slag till adoptivföräldrarna. De flesta behövernaturligtvis hjälp och stöd såväl före, under som efter adoptionensgenomförande. Det stödet får de genom organisationerna. Organisafionernas hjälp har naturligtvis ett pris, men jagär inte alls säker på att privata adoptioner, vilket ofta påstås, generelltsett är billigare. Alltför många människor har råkat illa ut och tvingats pungaut med fler tusenlappar än beräknat när de försökt genomföra en privatadoption. De ökade kostnaderna för adoption beror i första hand påfaktorer som varken eller organisationerna kan råda över. Det gäller t. ex.valutakurser och stämpelavgifter vid andra länders ambassader. Jag hälsar ändåmed tillfredsställelse vad utskottet säger om att hålla kostnaderna nere. Detunderströks också av utskottets ordförande , när han sade attvi behöver en effektiv kostnadskontroll. Likaså uttalade påmajoritetens vägnar att man skall göra vad man kan för att hålla kostnadernanere. Det är bra att man markerar att man lämnar över ansvaret åt att följaverksamheten. Jag skallbara konstatera att har precis samma intresse som man principiellt tycks vara överens om från såvälreservanternas som majoritetens sida, nämligen just att hålla kostnaderna nere.Det ansvar som föreslås pålagt för en aktiv kostnadsuppföljning arbetarNIA med . Självfallet innebär dock beslut, såsomutskottets förslag nu ligger, att kommer att ägna detta än större intresse.Givetvis är man inom å sin sida också beredd att ta initiativ i de fall därman anser det angeläget. Jag tror fill slut att beslut blir ett viktigt stöd för en seriös adoptionsverksamhet. Detta beslut ochandra insatser blir ju också något som ytterst kommer adoptivbarn ochadoptivföräldrar till del. Med dettaber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(stöd till barn som adopterats av ensamstående) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 8 förmotion 100 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse) Först biträddes reservation 1 av m. fl. med132 röster mot 15 för reservation 2 av . 171 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 172 röster mot145 för reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 och 3 (ikraftträdande av förlängt bidragsförskottsamt medelsanvisningen) Reservationen av m. fl. bifölls med 159röster mot 154 för utskottets hemställan. 4 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att hanavsett att rösta nej men av misstag röstat ja. Mom. 4(kostnaderna för en internationell adopfion) Utskottets hemställan bifölls med280 röster mot 37 för reservationen av och . 1ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1984/85:7 Uppgörelse angående läkarutbildning och forskning (prop. vissa utländska Utskottetshemställan bifölls. 17§ Beskattning av vissa utländska forskare Föredrogs skatteutskottets betänkande 1984/85:22 ombeskattning av vissa utländska forskare (prop. 1984/85:76). Anf.118 BO (): betänkande nr 22 är ett mycket intressant dokument.Jag är medveten om att kammarens alla ledamöter noggrant har studerat det, menjag tänker ändå något redovisa vad den socialdemokrafiska majoriteten iskatteutskottet skriver i betänkandet. Detär så, herr talman, att de svenska företagen har problem med att utomlandsrekrytera högt kvalificerade personer för angelägna forsknings-ochutvecklingsuppdrag i . Det sägs att förhållandena också är sådana attvissa företag flyttar sin forskningsverksamhet utomlands. Det kan ibland varasvårt att behålla kvalificerad personal här i landet. Detta är allvarligt -dettror jag alla instämmer i. Dåär frågan: Vad är det som orsakar detta problem? Det intressanta iskatteutskottets betänkande är att den socialdemokratiska majoriteten själv talar om vad orsaken är.Man säger: "------------- problemen bottnar framför allt i svårigheterna att lämnakompensation för den förhållandevis höga beskattningen här i landet, särskiltför sådana högt kvalificerade personer som det nu är fråga om." Dettaär rätt fantastiskt. Man säger - och det är korrekt - att vi har en väldigt högbeskattning, som ger en mängd negativa effekter. Därför måste man kompenseravissa personer. Av samma skäl måste man kompensera vissa, när man införfastighetsskatt. Vi har en mängd andra undantag.