prot · G80927 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksrevisionsverkethar granskat problemen med regleringar, I rapporten Besparingar genom avregleringar har verket bl, a, dragit följande slutsats: Reelerom 'utarbetandet av nya regler har kostnaderna och de negativa effekterna °'kommit i bakgrunden i förhållande till de intressen som skall främjas. Detta gäller i synnerhetden samlade belastningen av regelverken. Riksrevisionsverketpåpekar också att många regler till följd av den tekniska, ekonomiska ochadministrativa utvecklingen har blivit föråldrade och att storasamhällsekonomiska besparingar kan göras om man slopar eller förändrarexisterande regleringar. Det finns ingen anledning att tro annat än att dettaskulle gälla även inom bostadssektorn. Det är snarare troligt att de förhållandensom pekar på är ännu mer accentuerade inom bostadssektornberoende på den omfattande detaljreglering som råder där. Nukommer en översyn av byggnormen att göras. och har därförinte reserverat sig till förmån för detta krav. Vi utgår från att översynengörs i syfte att få en enklare byggnorm med ett minskat antal regler. Jaghar i min motion 1983/84:2406, som behandlas i detta betänkande, tagit uppbestämmelserna för brandskydd i ladugårdar. Ett stort antal bränder iladugårdar uppmärksammas i tidningsnotiser särskilt i de fall då många husdjurbrinner inne. Enligt de uppgifter som lämnas i betänkandet kommer åtgärder attvidtas, och de bör kunna leda till förändringar på detta område. Med bättreskyddsanordningar blir det förhoppningsvis allt sällsyntare med otäcka olyckorav det slag jag pekat på. Jaghar inget yrkande, men jag vill framhålla att det är nödvändigt att man meduppmärksamhet följer denna fråga, så att det verkligen blir resultat av deåtgärder som vidtas. Anf.40 (): Jag har begärt ordet närmast för att ytterligare belysa det jag tog uppi min motion angående fukt- och mögelskadade hus och föratt inför kammaren vittna om att problemet kraftigt har förvärrats . Jaggav i min motion exempel från , där förekomsten av mögel i bostadshus ibl, a, , , , och kommuner inneburitstora påfrestningar för olyckliga husägare. som gått sedanmotionen skrevs har rapporter strömmat in, som vittnar om katastrof för mångavillaägare sedan allt fler hus skadats av fukt och mögel. Enligtett par undersökningar om byggskador som gjorts av är landets bostadsbestånd så illa angripet, att byggska dor för måste repareras under den närmaste treårsperio den. Drygt en halv miljon svenskar har redan drabbats av fukt- och 102 mögelskador i sina hus. kommer nya roppå hjälp från Fukten knäcker ekonomin, orsakar sjukdomar och splittrarfamiljer. Detmaterial som jag har med mig här har jag fått från förtvivlade husägare i mitthemlän. I grupphus, villor, daghem och skolor, ja, överallt finns fukten ochmöglet. I min hemkommun har man t. o. m. övervägt att riva tvåpensionärshem med flera lägenheter. Varförhar jag då - både i min motion, som har behandlats i det här betänkandet, och ien frågedebatt med bostadsminister -väckt frågan om behovet av att låta utreda orsakerna till mögel- och fuktskadori hus? Jo, det är närmast därför att det tycks vara så oerhört många problemförknippade med förekomsten av mögel i hus och att det tycks vara omöjligt attfastställa skuldbördan och hitta orsaken till det plågoris som förorsakar såmånga egnahemsägare ekonomiska bekymmer och ger upphov till olika sjukdomar, t,ex. Jagär medveten om att det pågår en hel del forskning på området. a. statensprovningsanstalt bedriver en hel del forskningsarbete med inriktning på attlösa problemen kring mögelluktande hus. Förmodligen behövs det dock merforskning. Kunskapen på det här området måste nämligen ökas. Vad vi hittillshar fått fram är väl närmast att de flesta hus som drabbats av fukt- ochmögelskador byggdes . Att nu i efterhand gå in med åtgärder föratt befria de här husen från fukt och mögel innebär mycket stora kostnader.Varje hus kostar i genomsnitt . Frånden trädde en del förändringar i kraft som förbättradekonsumentskyddet för småhusköpare. Det går numera att få stadiga lån, ränte-och amorteringsfria , för att täcka en del av kostnaderna för saneringav husen. Det beskedet lämnade bostadsministern i sitt frågesvar i oktoberförra året. Att utskottet hänvisar fill möjligheterna att få förmånliga lånfill ombyggnader kan jag mycket väl förstå. Men vad jag vill komma fram till äratt man inte kan visa på någon entydig orsak till att skador har uppståttoch att en del av 1970-talets bostadsproduktion fakfiskt är på väg attförfalla. Villor överges och deras andrahandsvärde är starkt reducerat. Jag harexempel på områden där husen är osäljbara, och det gäller då inte bara de husdär man konstaterat mögellukt, utan fakfiskt hela kvarter. Utskottethar inte velat ställa sig bakom tanken på att filisätta en särskildexpertutredning för att undersöka fukt- och mögelskador. I vetskap om att vinumera måste ha en försiktigare inställning och av ekonomiska skäl bör undvikaatt filisätta alltför många utredningar kommer jag inte här och att krävaatt vi skall tillsätta den expertutredning jag efterlyst. Men nog måste kravetpå en utredning av fukt- och mögelskadorna vara betydligt angelägnare än enhel del andra krav på utredningar som framförts här i kammaren -det kan gällakasinospel och andra frågor, som svenska folket upplever som avsevärt mindreangelägna problem än dem som uppstår i samband med de katastrofer som drabbartusentals husägare. Jag har inte för avsikt att mot ett enigt utskott yrka bifall till minmotion, och jag skall heller inte gå in på några repliker. Reglerom byggande m. m. att alla ni som skall vara kvar i ser allvarligtpå det här problemet och inte överlåter åt dem som drabbas att själva klara utskuldbördan, 41 (): Jag vill bara kortfattat säga till GunnarOlsson och kammarens ledamöter att utskottet, som är enigt i den här frågan, påintet sätt vill undervärdera de problem som finns på området. De lån- ochbidragsregler som den nu sittande regeringen införde för en fid sedan är ettsteg i rätt riktning, även om de inte i alla avseenden tillmötesgår de krav somfinns. Det är riktigt, som säger, att ansvarsbördanär svår att definiera. Det är svårt att klargöra vem som egentligen rår för attskadorna uppstått, vid vilket tillfälle som detta har skett, osv. , herr talman, vill jag fillägga att förekomstenav mögelskador inte känner några nationella eller territoriella gränser. Vi hart, ex, vid vårt besök i kunnat konstatera att man även där brottas meddessa problem, på samma sätt som vi. Jag tror att vårt land ligger långt frammenär det gäller forskning på det här området. Vi bör därför med stor tillförsiktkunna se framtiden an, och vi skall uppmärksamt följa frågan i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(markinlösen och ersättningsregler) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 74 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 (fastighetsbildning för mindre jordbruk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(prövning av uranhanteringens alla led) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 62 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (prövning av hushållning med träfiberråvara) Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot 119 förreservation 2 av m, fl. Mom. 3-6 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 och2 (innehållet i Svensk byggnorm) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 75 förreservation 1 av m, fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (regler förförvaringsutrymmen) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 16 för reservation 2 av . 6§ Basenheten vid taxering betänkande 1984/85:8 om basenheten vid taxering(prop. 1984/85:9). 42 BO (): I proposition 76, som kommer att behandlas av kammaren ,föreslås att vissa utländska forskare som arbetar tillfälligt i skallfå lägre inkomstskatt än andra grupper. Motivet för detta är, som sägs ipropositionen, att den svenska inkomstskatten är hög internationellt sett. Detär i sanning ett understatement. Vi har i världens högstainkomstbeskattning. Detär därför regeringen känner sig tvingad att vidta åtgärder för att över huvudtaget kunna få hit högt kvalificerade utländska forskare. Men vad görregeringen för att kunna behålla svenska forskare och tekniker? Och, för atthänvisa till en relafivt aktuell debatt i de kanske mindre sammanhangen, vadkommer regeringen att göra åt den mycket höga beskattningen av de små arvodensom fotbollsdomare i lägre sammanhang erhåller? Det kan synas som om den härkontrasten är väl kraftig, men det är ändå så att både för de fotbollsdomaresom har små inkomster för sitt stora ideella arbete att döma i lägre divisioneroch för de forskare som på grund av sin kompetens och skicklighet har möjlighetatt få högre löner är problemen desamma i . Vi har en alldeles för höginkomstbeskattning. Sverigehar världens högsta skattetryck. Frågan om skattetrycket är starkt ideologisktpräglad. Eftersträvar man kollektivt beslutsfattande och en stor offenfiigsektor krävs ett högt skattetryck. Det är därför socialdemokraterna alltidväljer att gå skattehöjningsvägen, inte bara för att finansiera nya offentligautgifter utan också som konjunkturpolitiskt medel. Åtstramning skall vidtasgenom skattehöjningar och inte genom besparingar. En mera expansivfinanspolifik å andra sidan skall enligt socialdemokraterna föras genom ökadeoffenthga utgifter och inte genom skattesänkningar. Närden nuvarande socialdemokratiska regeringen tvangs uppmärksamma barnfamiljernasekonomiska svårigheter på grund av de alltför höga skatterna valde man därföratt höja bidragen, vilka i sin tur finansierades av höjda skatter. Ännu flerblev beroende av bidrag för att kunna betala sin skatt. GunnarSträng lovade 1970 att två tredjedelar av svenska folket skulle få sänkt skatt.I stället fick alla svenskar höjd skatt. Enligt skulle deflesta tjäna på skatteuppgörelsen 1981. Inte minst genom regering- ens senare urholkning av skatteuppgörelsen innebar den istället kraftigt skärpta skatter. I samband med den socialdemokratiska partikongressen i årlovade sänkta marginalskatter. Enligt den proposition vi nuhar att behandla vill han i stället tillåta automatiska skattehöjningar tillföljd av inflationen. Skattepolitikens inriktning är emellerfid inte enbart enideologisk fråga. Hela vår ekonomiska utveckling påverkas av skattepolitikensinriktning. Höjda skatter innebär ökade kostnader. Höjdainkomstskatter leder till ökade lönekrav, ökade lönekostnader och därmed högrejjriser och sämre konkurrenskraft. Detsamma gäller naturligtvis vid höjningarav bensinskatt och energiskatter, för att ta några aktuella exempel. Höjda skatter ökar människornas beroende av stat ochkommun. Många behöver bidrag för att kunna betala sin skatt. Genom dehöga skatterna -och den stora rundgången - kvävs efter hand arbetsvilja ochföretagaranda. Trots att regeringen ibland i ord förefaller medveten omdetta förhållande föreslår man i proposition efter proposition skattehöjningefter skattehöjning. I ligger f. n. förslag om en nyfastighetsskatt, om höjd bensinskatt, om höjd elskatt, om avskaffande avinflationsskyddet för inkomstskatten och mycket mera. Totalt sett har densocialdemokratiska regeringen höjt skatterna med ca 26 000 milj.kr., vilket motsvarar . per svenskt hushåll. Skattetrycket får inte fortsätta att öka. Detmåste tvärtom sänkas för att ekonomin skall kunna fungera och för attmänniskorna skall få större egen frihet. Skattetrycket måste minska så attarbetstillfällen inte slås ut utan sysselsättningen tvärtom kan komma att öka. De framtida arbetstillfällena kommer framför allt attfinnas inom tjänstesektorn. Efterfrågan på olika tjänster, som exempelvis vårdi olika former, kommer att öka . Skall denna efterfrågan mötas inomden offentliga sektorn krävs ständigt höjda skatter, med,de negafiva effektersom jag har redovisat. Sker expansionen i stället inom den enskildasektorn behöver inte skatterna höjas. Tvärtom kan en snabb expansion leda tilloförändrade statsinkomster med lägre skattesatser. En satsning på att flytta ut verksamheter från denoffenfiiga sektorn - en privatisering - ger alltså möjlighet till sänktaskatter, och därmed förbättras samhällsekonomin som den framtidasysselsättningen tryggas -vilket är viktigt inte minst för de kommandegenerationerna i vårt land. Under den första borgerliga treparfiregeringen infördesett inflationsskydd av den stafiiga inkomstskatteskalan. hadeinflationen tillåfits höja skatteuttaget samfidigt som marginalskatterna stegkraftigt. Beslutet om inflationsskydd var ett av 1970-talets viktigasteskattepolitiska beslut. Det måste naturligtvis vara irriterande för ensocialdemokratisk finansminister att inte av inflationen få hjälp medskattehöjningspolitiken. Därför har också regeringen föreslagit attinflationsskyddet skall avskaffas fr.o.m. inkomst- och . Ettautomatiskt verkande inflationsskydd underlättar avtalsförhandlingar- na genom att arbetsmarknadens parter på förhand vet attinkomstskatteuttaget inte förändras utan särskilda riksdagsbeslut.Inflationsskyddet av skatteskalan är rättvist därför att medborgarna vet attde vid realt oförändrade löner kommer att betala samma andel av lönen i skatt.Skulle reallönen minska kommer den andel som tas ut i skatt - helt enligtprincipen om skatt efter bärkraft - att minska. Avskaffas inflationsskyddet, som regeringen nu föreslår,kommer skatteuttaget att skärpas utan hänsyn till de enskilda människornasekonomiska bärkraft. Däremot garanteras staten ständigt ökade skatteinkomster.Och det är en sådan fördelningspolitik socialdemokraterna för. Staten skallalltid ha mer. Människorna får möjligen det som blir över när staten tagitsitt. Av denna anledning bör regeringens proposition nr 9 omavskaffande av det automatiska inflationsskyddet avslås av . Dessutom bör lägga fast en ny inriktning förskattepolitiken. Sammanfattningsvis måste den innebära att skattetrycket intefortsätter att öka utan i stället successivt sänks. Det skall i första hand skegenom att skatterna på produktionen dras ner. Inkomstskatten bör sänkas så attde flesta heltidsarbetande får behålla åtminstone av löne- och inkomstökningar- marginalskatten skall alltså för de flesta vara högst . Marginalskattetaketskall vara högst . bör strävan vara att avskaffa den statligainkomstskatten utom för de allra högsta inkomsterna. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 iskatteutskottets betänkande nr 8. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 43STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 8 behandlasfrågan om basenheten vid taxering. Förslaget som framläggs i propositioneninnebär att basenheten bibehålles vid samma nivå som vid taxering. beslöt att en skattereform skullegenomföras i tre etapper inkomståren 1983,1984 och 1985. Under dennatreårsperiod ersattes den automatiska indexanknutna uppräkningen av enskatteskala med en på förhand bestämd uppräkning med i genomsnitt 5,,vilket skulle innebära att basenheten vid taxering kom att utgöra . Men socialdemokraterna svek uppgörelsen redan omedelbartefter valet , och till följd av deras handlande blir basenheten vid 1986års taxering endast . föreslår socialdemokraterna att basenheten även 1987skall vara . - ett egendomligt ställningstagande och ett totalt svekmot den överenskommelse som träffades 1981 och som framgår av riksdagsbeslut. Målet för skatteöverenskommelsen var att åstadkomma enförändring av marginalskatten som av deltagarna i överenskommelsen tolkades såatt av inkomsttagarna inte skulle få högre marginalskatt än . målsättning som borde ha stått lika fast som 1982. har inte övergivit den målsättningen. Vi står fastvid överenskommelsen och är angelägna om att nå fram till denna klart uttalademålsättning. Men var står socialdemokraterna ? Jag har frågat tidigare ochställer frågan på nytt; Står socialdemokraterna fast vid den målsättningen? Omde gör det, när beräknar socialdemokraterna att nå det målet? Eller har manhelt svikit överenskommelsen och tappat bort denna målsättning? Det verkarnästan som om så hade skett. Inte heller för gör man någonting för attnå det mål som vi var överens om 1982 och som vi då var överens om skulleuppnås i och med utgången av 1985. Detta är anledningen till att haryrkat avslag på den proposition som vi nu behandlar. Socialdemokraterna har också svikit överenskommelsen genomatt ständigt höja skatterna och införa nya skatter. Totalt har skatteuttagetsedan 1982 höjts med mer än 25 miljarder, och enbart har det framlagtsförslag som fullt utbyggda innebär skattehöjningar på 7-8 miljarder. Centernaccepterar inte en sådan politik, och det har vi otaliga gånger betonat både ipartimotioner och i reservationer. I utskottsbetänkandet behandlas också motioner frånmoderata samlingspartiet och om den framtida inriktningen avskattepolitiken, en fråga som är väl värd att diskutera men som egentligen intehör hemma bland dagens ärenden. Vi får säkerligen anledning att diskutera dennafråga ytterligare och lägga fram konkreta förslag om hur skattesystemet iframfiden bör utformas. I ett särskilt yttrande har och jagangett vad anser vara den viktigaste uppgiften att förverkligapå skatteområdet. Ärligt talat skulle jag tro att även skulle kännatillfredsställelse om man snabbt kunde nå det målet - högst marginalskattför av inkomsttagarna. Med vad jag här har anfört ber jag att få yrkabifall till reservation nr 1. 44KJELL (); Regeringen föreslår i den proposition som behandlasi skatteutskottets betänkande 1984/85:8 att inkomstskatteskalans indexuppräkningskall avskaffas. Motiveringen till detta säger man vara att förhindra attretroaktivitetsförbudet medför att inte samma skatteskala kan tillämpas föralla skattskyldiga, dvs. i praktiken även på sådana skattskyldiga som harbrutet räkenskapsår. Retroaktivitetsförbudet innebär att högre skatt elleravgift inte fås tas ut än vad som följer av föreskrift som gällde närskattskyldigheten utlöstes. Beslut som innebär en säkning av skatten kantillämpas fullt ut. Hänvisningarna till retroaktivitetsförbudet innebär såledesatt höjningar av inkomstskatten nu är planerade av regeringen. I annat fallskulle det här förslaget vara onödigt. Det är också intressant att notera att regeringen nu ipropositionen öppet medger att den har gjort stora avsteg från denskatteöverenskommelse som ,och socialdemokraterna tidigare var eniga om. Man talar i propositionenpå s. 3 om "det beslut om sänkning av basenheten jämfört med tidigarebeslut och minskning av de tidigare beslutade marginalskattesänkningarna somfattades ". I skatteöverenskommelsen 1981 kom man överens om enautomatisk uppräkning av basenheten med i genomsnitt för åren 1983-1985.För 1983 var siffran . Regeringen har därefter sänkt uppräkningen avbasenheten till och till . fullföljer man dennalinje och föreslår ingen uppräkning alls av basenheten . Man sägervisserligen att man senare skall ta ställning till basenhetens storlek, men detär uppenbart att man inte kommer att ta hänsyn till den faktiska inflationen;det har man inte gjort tidigare heller. Regeringen har anpassat basenhetensuppräkning till sitt inflafionsmål . Det är redan uppenbartatt detta inflationsmål kommer att överskridas med god marginal. I självaverket tycks regeringen nu vilja få så stora prisökningar som möjligt redan under1984 för att öka möjligheterna att nå målet 1985. Det är trots detta mycketosannolikt att inflationen kan begränsas till med den nuvarandeutformningen av den ekonomiska politiken. Erfarenheterna från den period när indexregleringav inkomstskatten inte fanns, dvs. före den borgeriiga regeringsperioden, visarentydigt att en sådan ordning ger successivt skärpta skatter. Regeringsförslagetkan alltså betraktas som en avisering av framtida skattehöjningar. Folkpartietanser att det är en alldeles felaktig skattepolitik. Vi avvisar skattehöjningar som medel inomstabiliseringspolitiken, och vi har tidigare i våra parfimofioner anfört skälsom tyder på att nu har passerat skattetaket och därför inte börgenomföra fler skattehöjningar utan i stället gå vidare med fortsattamarginalskattesänkningar. bör ambitionen snarare vara att sänka dettotala skattetrycket. har vi också krävt sänktamarginalskatter och automatiskt inflationsskydd mot smyghöjningar avinkomstskatten. Den skatteöverenskommelse som träffades såg vi somett värdefullt steg i en skattepolitik för ekonomiskt tillfrisknande. Denskulle, som framgår av reservationen, ge skatteskalan det mått av varaktighetsom krävdes för att arbetsmarknadens parter skulle kunna överblickakonsekvenserna av fleråriga löneavtal. Några sådana har vi inte sett till -därför att regeringen har vägrat att ge skatteskalan denna varaktighet. Regeringens handlande - att överge skatteöverenskommelsen- har också medfört att samarbetsklimatet här i har lidit allvarligskada. Det är ett stort ansvar som regeringen har tagit på sig i detsammanhanget. Från sida menar vi attmarginalskatteöverenskommelsens intentioner måste fullföljas. I första handmåste skatteskalan anpassas till den nivå som ursprungligen beslutades för1985. Därutöver kräver vi att skatteskalan skall indexregleras fullt ut. Den överenskommelse som träffades om marginalskatterna äremellertid inte tillräcklig. Vi har därför från sida sagt att vivill gå vidare med fortsatta marginalskattesänkningar även under den följandeperioden, dvs. En regeringsföreträdare, , har ocksåsagt att det är nödvändigt med fortsatta marginalskattesänkningar. Andraföreträdare för regeringspartiet socialdemokraterna har t. o. m. sträckt sig sålångt att de talat om en proportionell inkomstskatt. ställde i den allmänpolitiska debatten enfråga till statsministern; När kommer regeringen att lägga fram förslag omfortsatta marginalskattesänkningar? Statsministern besvarade den frågan med enbesvärande tystnad. Litet ställde jag själv med anledning avden proposition som vi behandlar frågan: Är det ytterligare urholkningarav marginalskatteuppgörelsen som skall bädda för en lugnare avtalsrörelse ifortsättningen? Passar det bättre om jag frågar om regeringen har någonplan för höjningar av inkomstskatten? Utskottsmajoriteten säger i betänkandetatt utskottet "anser det inte möjligt eller lämpligt att i nu förevarandesammanhang göra några uttalanden om skattepolitikens inriktning på kortareeller och avstyrker följaktligen (m)- och (fp)-motionerna i dessadelar". Ja, det kan vara möjligt att det inte passar riktigt vid det härtillfället, men borde väl regeringen tala om hur dess intentioner ifråga om den framtida skattepolitiken ser ut. Det totala skattetrycket är f. n. Detta skattetryckfår inte höjas ytterligare. Naturligtvis är skattesystemet därmed inte på någotsätt fullständigt. Vi måste göra förändringar av skatteuttaget, bl. a. för attbarnfamiljerna skall få en rimligare situation. Vi måste göra förändringar avmarginalskatterna. Detta får enligt mening inte medföra attskattetrycket ytterligare höjs. Vi anser att gränsen för högst marginalskatt måstehöjas till ca . i dagens penningvärde. Den s. k. brytpunkten kommer1985 att bli ca , och vårt förslag betyder således en väsentligsänkning av marginalskatten för stora grupper inkomsttagare med normalainkomster. Marginalskattetaket bör sänkas till . Vi tycker också att det kvarvarande inslaget avsambeskattning vad gäller inkomst av kapital måste avskaffas. Detta kommer attinnebära att skatteskalan rör sig i riktning mot ett proportionelltskatteuttag. Vi menar ändå att ett fullständigt proportionellt skatteuttag inteär eftersträvansvärt utan att en viss progressivitet bör finnas kvar för attuppnå syftet skatt efter bärkraft. Ett sådant skattesystem och en sådan inkomstskatt som vihar skisserat skulle innebära att skattepolitiken blev ett verksamt instrumenti en tillväxtfrämjande politik. Den linjen har vi från sida valtdärför att det är helt nödvändigt för att vi skall kunna komma till rätta medproblemen, i det ekonomiska läge som vi befinner oss i. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. 45RUNE CARLSTEIN (s):