prot · G809106 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är bra att regeringen nu tänker hålla en ordentlig kontakt medBruksinvest, Jag hoppas att man också kommer att hålla kontakt med de företagsom ligger bakom Bruksinvest, Vad som behövs är konkreta insatser på ett brettfält. Men det behövs också direkta insatser för ersättningsverksamhet för demånga friställningar som sker. Jagvilt upprepa det jag skrev i frågan: Behövs det inte ett s, k. Uddevallapaketockså för och ? Därefterytterligare en fråga fill industriministern: det inte angeläget, vilket jagtycker, att regeringen använder den fullmakt man har att tillfälligt placeraAvesta och i ett annat stödområde än som är fallet - i stödområde Aeller B? Det skulle innebära ytterligare ett viktigt inslag när det gäller attfå i gång verksamheten i detta område. 14 HANS iHallstahammar (vpk): Här ser vi vad resultatet blir om man följer den internationellastrukturering som innebär ett ensidigt kapacitetsneddragande utan långsiktigaframtidsmål. Jag förstår att andra länder är avundsjuka på den svenskasituationen, där storfinansen får regeringens fullmakt att göra som den villmed stålindustrin. Det är ju ett drömläge för vilken kapitalist som helst. Detär ändå en framgång att industriministern nu är överens med oss om kritiken motBruksinvest, Jag hoppas verkligen att han har förmåga att sätta makt bakomorden och försöker få bolaget att förstå att det nu gäller att skapa jobb.Annars måste andra medel sättas in, och och regeringen bör då fattanya beslut vad gäller stålindustrin. Närdet gäller satsningarna på Bergslagen finns det delade meningar om hur mycketpengar som har satsats. Jag läser i att Industri-tjänstemannaförbundetsutredare anser att det mesta av dessa pengar är s, k,luftpengar. Det är t, ex, AMS-medel och andra insatser som inte kommer attskapa ett enda nytt jobb i Bergslagen, Det är naturligtvis bra om det går attuppehålla verksamhet med AMS-medel i en kritisk situation, men man skall inteförväxla sådana pengar med pengar som skapar nya jobb och kan ge avsättning iframtiden. EnligtChrister mening är det av hela summan på 3,5 miljarder endast 125milj. som skulle kunna skapa några nya jobb. Men de 125 miljonerna användsinte, eftersom man inom Bruksinvest är inaktiv och har jämnt sjå med sina egnanedskärningar i stället för att bygga upp något nytt. Anf.15 (vpk): Bakgrunden är ju den, att när påregeringens initiativ träffade uppgörelsen hävdade vi från vpk att man förstskulle utarbeta en sysselsättningsplan. Regeringen vägrade emellertid att göradet. Nedläggningarna har blivit mycket mera omfattande än man någonsin kundeana, framför allt i . Det är ett bedrägligt sätt att räkna pä, herrindustriminister, när det talas om 3,5 miljarder - en satsning på 3,5miljarder, och det blir 500 färre jobb i . Det är varken rim eller resoni det. Och vad skulle 50 eller 100 miljoner förslå i Bruksinvest, om manfortsätter att använda pengarna på detta sätt? I dessa 3,5 miljarder ingår juavskrivna lån m. m. Några reella pengar att satsa på" nya verksamhetereller investeringar i stålindustrin för framtiden finns inte med i dennasatsning. Det görs inte heller någonting annat. Frågan är därför: När skall , med Nordstjernanoch Johnsonfamiljen, ta sitt ansvar? De uppvaktande har aviserats om ettAvestapaket, och var finns där den stora satsningen, motsvarande den iUddevalla? När kommer regeringen till hjälp med någon storsatsning?Regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatser i all ära, men varkommer satsningen för att ersätta 500-1 000 arbetstillfällen i denna region,herr industriminister? Vi kan inte trolla fram den med Bruksinvests ca 100milj. kr., när det handlar om nedläggningar i denna storleksordning. Det är tvåår sedan fyllde . Då utdelades medaljer och då hyllades arbetarna.I dag kastas arbetarna ut. Vad gör regeringen åt det? Om arbetsmarknadssituationen i , ochStorfors 16 BOFINNKVIST (s): Det är ett positivt svar på min fråga närindustriministern säger att han har tagit kontakt med Bruksinvests ledning ochatt det tydligen också skall följas upp framöver med ytterligare en kontakt.Förhoppningsvis blir det ännu flera kontakter, så att bolaget känner ett tryck. Vi upplever nu ett ordentligt uppsving i det privatanäringslivet, mycket tack vare den socialdemokratiska regeringens politik. Dethar en positiv effekt på en del bruksorter, men det löser definitivt inteproblemen. De ägargrupper som står bakom bruksföretagen äger också andraföretag, som expanderar och kanske är mer sysselsättningsintensiva. Med litetgod vilja borde det gå att åstadkomma sysselsättning på bruksorterna den vägen. Det finns stora resurser i form av arbetskraft medindustrivana, bostäder o. d. Det vore med säkerhet välgörande för bolagensanseende om de gjorde större ansträngningar för att hjälpa till att lösaproblemen. är det vissa orter som är aktuella, men det har varit andraoch det kommer med all sannolikhet att bli ytterligare orter. Bruksinvestskulle, rätt använt, kunna utnyttjas till ett forum för att ta fram lösningarpå problemen. Jag tror inte att vi kan få alla problem lösta enbart genom attställa krav på regeringen. Jag är fullt medveten om att de stora pengarna finnsi de företag som äger bruken. Jag tycker att de skall göra mer. Om arbetsmarknadssituationen i , ochStorfors Jag skall försöka att tålmodigt svara på frågeställarnasfrågor i mina enminutersrepliker. När nya krav reses på ytterligare finansiella insatserfrån regeringens sida vill jag konstatera följande: Länsstyrelserna i Bergslagslänen har innevarande budgetårtilldelats 110 milj, kr. har anslagen ökat , Omriksdagen beslutar i enlighet med förslagen i denregionalpolitiska proposifionen kommer nya betydande summoratt kunna anslås till Bergslagslänen, SIND och STU har pengar kvar av de beloppsom särskilt anslagits för insatser i Bergslagen, disponerar25 miljoner, Bruksinvest disponerar 100 miljoner, utvecklingsfonderna i de berördalänen har betydande resurser tillgängliga. Till detta kommer regionalpolitiskastödmedel för beslut på central nivå, eftersom projekten, som jag hoppas skallkomma rikligt, kan stöttas med lokaliseringsstöd om de är företagsekonomisktsunda. Slutsatsen av detta måste, som jag ser det, bli att det inte saknas finansiella resurser för insatser i Bergslagen, utan vad som nuerfordras är att alla goda krafter, inkl, frågeställarna här , sätts in ijobbet för att öka tillväxten av näringslivet i Bergslagen, 18 (): Jag vill bara meddela att deregionalpolitiska medel som i hade tillförfogande var förbrukade efter . Det behövs alltså betydligt störrebelopp framöver. Jag vill också upprepa min frågatill industriministern: inte regeringen att tillfälligt inplacera Avestai stödområde A eller eventuellt B, så att man kan få större förutsättningar föratt utveckla befintliga företag och få ny företagsamhet till området? Det är enlångsiktig lösning som behövs, och jag tror att ett inplacerande tills vidareav , och även av , i stödområde A skulle ha betydande positivaeffekter i det avseendet. 19 HANSPETERSSON i (vpk): Herr talman! Här talas det mycket om alla deekonomiska resurser som ställs till Bergslagens förfogande, men ingentingkonkret händer. Vid sidan av att man ställer krav på de gamla ägarna att deskall fullfölja avtalet, tycker jag att regeringen också borde gå in med ettkonkret handlingsprogram för Bergslagen och för regionen. Det saknas inte idéerute bland de anställda. Det finns förslag om hur man på ett alternativt sättkan rädda många jobb i stålindustrin. Men det handlar också om förslag tillnyinvesteringar i konkreta projekt som har god samklang med järn- ochstålindustrin och som skulle betyda ny sysselsättning i den här regionen. Det finns mycket att ta vara på, men det fordras handlingoch en medveten plan från regeringen. Det duger inte att bara säga att nu litarvi på storfinansen. Det har man gjort , och har ävenindustriministern sett att det inte hjälper. Anf.20 (vpk): Industriministern fortsätter att klumpa ihopalla län och får då fram stora siffror. Men handlar det om i stort sett två,kanske tre bruksorter som har enorma problem. Då kan man inte klumpa ihop etthelt område och säga att man nu har fått ihop 3,5 miljarder eller att man hargjort en satsning på länsstyrelserna. måste den största insatsen göras av degamla ägarna, och jag fortsätter att mycket tålmodigt fråga industriministern:Vad tänker regeringen göra för att Nordstiernan-Johnson-familjen skall ta detansvar som industriministern själv beskrev i proposition 157 föregående år?Ägarna har också i olika sammanhang förklarat att de skall göra ytterligareinsatser utöver sin andel i Bruksinvest. När kommer den insatsen, och hur kommer industriministernatt utkräva den? Om arbetsmarknadssituationen i , ochStorfors Jag förstår otåligheten som jag möter i . Jagmöter den också inte bara i Bergslagen utan på många andra håll i landet. Dåvill jag föra tillbaka frågan . Den verkliga nedgångsperioden iAvesta kommun och i Bergslagen var under de borgerliga regeringsåren 1976-1982.Då förlorade inte mindre än 700 arbetstillfällen, och det var ettoerhört slag mot kommunen. Det fördes då én politik som höll på att bryta nedsvensk industri, då man förlorade 160 000 jobb som olyckligtvis deregionalpolitiska satsningarna drogs ned. Det hör och kommer framöveratt höra till undantagen att man kan lösa en orts eller regions problem medlokalisering av större företag. Näringslivsstrukturen i , ochStorfors kan räddas endast med insatser av nya småföretag eller genomsysselsättningsökningar i befintliga företag-och därför måste det faktiskt tillett brett åtgärdsprogram, vilket vi också har fått. Jag är litet förvånad överatt de som kräver åtgärdsprogram inte har uppmärksammat regeringensinsatser och det arbete som Bergslagsdelegationen utför. Man kan inteåstadkomma förändringar av en regions näringslivsstruktur från till enannan, och det måste ändå vissa frågeställare här i kunna begripa! 22KARL (): Det är riktigt, som industriministern säger,att det skedde förändringar i kommun också under de icke-socialistiskaregeringsåren, bl.a. i , där det gamla bruket försvann och där statensskogsindustrier förändrade sin verksamhet. Men jag vill ändå erinra om attunder den icke-socialistiska regeringstiden lades det småföretagarpaket framsom i långa stycken har varit räddningen för de orter som då var utsatta. Utvecklingen i har i stor utsträckning stimuleratsjust med åtgärder som kan härledas från det paketet och de insatser som denicke-socialistiska regeringen gjorde. Jag ställer än en gång frågan: Tänker regeringen inplaceraAvesta och tillfälligt i stödområde A? Om arbetsmarknadssituationen i , ochStorfors 23HANS i (vpk): Herr talman! Om det kan vara någon tröstför industriministern kan jag nämna att vi kommunister också kritiserade deborgerliga regeringarna för inaktivitet. Det vara bara den skillnaden att ThagePeterson då satt i näringsutskottet och framförde i stort sett samma kritik somvi. Vi röstade gemensamt om reservationer här i kammaren med krav på åtgärderför bruksorternas utveckling. Här talas det mycket om att vi skall ha tålamod. Ja visst,vi kan ha tålamod med program för att skapa nya jobb och för långsiktigaförändringar som är nödvändiga, men vi kan inte stå och se på medan orternaförblöder. Det handlar ju om tusentals jobb som försvinner på ,och då måste någonting göras. Så enkelt är det. 24 (vpk): Det har redan skett avskedanden. 500 hotasinom det närmaste året av att nödgas försvinna från . Det ärhelt riktigt, industriministern, att högerpolitiken och storfinansen driver dehär orterna i fördärvet. Det är vi helt överens om, såvitt jag kan förstå. Därför är kraven och förhoppningarna så mycket större påden nya regeringen som kom 1982. Men det visar sig, att inte heller från denkommer några krav på Johnsonfamiljén. Och jag fortsätter tålmodigt att frågaindustriministern: Vilka krav skall regeringen ställa på familjen idet här läget? Är resultatet bara de 25 miljonerna till Bruksinvest? Har manköpt sig fri med 25 miljoner och lämnat åt sitt öde? Det är egentligenkärnpunkten. De regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatserna förAvesta är egentligen bra, men helt otillräckliga i denna situation! Äntligen kunde kosta på sig ett erkännande avatt regeringen har gjort bra insatser i Bergslagen. Min tid i denna debattmedger inte att jag räknar upp alla dessa åtgärder, men jag skall lämna över enskriftlig dokumentation till inför nästa frågedebatt i riksdagen.Där kan han se den mångfald av insatser som regeringen har gjort i Bergslagen. Tre orter berörs negativt avomstruktureringen av specialstålsindustrin. Det är , ochStorfors. Det är också på dessa tre orter som Bruksinvest i första hand skallkoncentrera sin verksamhet. Jag utgår emellerfid ifrån att berördalänsstyrelser och utvecklingsfonder genomför koncentrerade insatser på dessatre orter. Jag har haft och kommer att haöverläggningar med företrädare för dessa kommuner, för att gå igenomsituationen och följa upp pågående satsningar. Jag vill gärna säga att de överläggningar jag harhaft med företrädare för kommunerna visar att man arbetar med ett antal projektsom kommer att ge sysselsättning. Insatserna måste emellertid göras på ettbrett fält, för att underlätta startandet och utvecklandet av småföretag. STU, SINDoch Bergslagsdelegationen stora uppgifter. De avgörande insatserna måste görasav regionala organ och myndigheter. Jag hoppas att det intresse som frågeställarna här iriksdagen ger uttryck för skall omsättas i ett aktivt och konstruktivt arbeteute i berörda kommuner och regioner. 26 (): Jag kan bara notera att industriministerninte, efter flera frågor, har gett något löfte om att regeringen kommer attinplacera och i stödområde A, Jag tror att detta kommer attkännas som en stor besvikelse på de orterna. Det skulle nämligen ha gett godaförutsättningar för utveckling av både befintlig och ny företagsamhet. Om arbetsmarknadssituationen i , ochStorfors 27 (vpk): Industriministern säger nu att han är nöjdmed mitt erkännande. Om han lyssnat på mig från början kunde han ha kostat påsig detta redan tidigare. kanske jag kan få ett svar av industriministern, så attjag blir nöjd. Jag frågar: När tänker regeringen ingripa mot Johnsonfamiljen,så att man åtminstone lever upp fill löftet i propositionen, som jag tror attThage själv har skrivit under, när det gäller förändringen här? Närtänker man ställa krav på Johnsonfamiljen? Jag skulle bli mycket nöjd omindustriministern svarade på detta. Det är ju ändå så, herr industriminister, att de insatsersom görs regionalpolitiskt är den lilla delen av vad som behövs. Precis somnär det gäller sysselsättningen i är regeringens räddning att detsker en produktion. Denna tillhandahålls av storfinansen, I annat fallhade de statliga insatserna behövt vara av en helt annan storlek än vad de förnärvarande är i Uddevallapaketet, krävs det att det i Avestasker en satsning på produktion. Detta kan bara genomföras med hjälp av derikedomar som Johnsonfamiljen har skrapat ihop under . Till vill jag säga att den stora nedgångsperiodenför svensk industri inföll då tillhörde regeringen. Den socialdemokratiska regeringen har återupprättatindustripolitiken, och det går bra för svensk industri.Industrisysselsättningen ökar, och regionalpolitiken har förstärkts. Det äremellertid helt klart att nedgången under de borgerliga åren var så kraftig ochså förödande för många regioner att det tar att reparera skadorna. Jag ämnar inte stå i och avge löften om ändradeinplaceringar i stödområdet. Samtliga de tre aktuella kommunerna tillhörstödområdet och kommer i åtnjutande av lokaliseringspolitiskt stöd. Om det ärfråga om bra, företagsekonomiskt sunda projekt kan regeringen också besluta omett högre bidrag. Jag har vid mina överläggningar med länsstyrelserna och deberörda 7 protokoll 1984/85:105-106 Om arbetsmarknadssituationen i A vesta, ochStorfors kommunernafrån regeringens sida uttalat en bestämd och positiv vilja att medverka tillatt etablera nya företag. Jag vill sedan säga till att ändå ären biandekonomi med privata industrier, liksom statliga och kooperativa. Det ärklart att regeringen då också skall kunna ställa anspråk på privata företag,liksom när det gäller i Uddevallafallet, att man tar ansvar försysselsättningen, för näringslivet, 29 (): Jag tycker att industriministern skulle varalitet försiktig med historieskrivningen. Det var ju ändå så, att denicke-socialistiska regeringen tillträdde i ett läge då den tidigare,socialdemokratiska, regeringen var ansvarig för en kostnadsutveckling i det härlandet som var sensationell. Därutöver var det då en sämre konjunktur, och detvar självfallet ett mycket besvärligt utgångsläge. Det skedde åtskilligt underden tiden, och jag har refererat till det tidigare. Jag vill än en gång sägaatt det nu verkligen behöver göras insatser i dessa områden, insatser med storbredd och med direkta konkreta inslag. Anf.30 (vpk): När kommer regeringen att ställa krav påJohnsonfamiljen? Sådana krav, , har regeringen redan ställt.Skapandet av var ett sådant krav. Företaget skapades genom att100 milj, kr, ställdes till förfogande. Jag har framfört kritik därför att Bruksinvest inte harkommit i gång på ett sådant sätt som var överenskommet och som förväntades. Jaghar träffat företrädare för Bruksinvests ledning och jag har träffatföreträdare för Johnsonkoncernens ledningar för att uttala regeringens missnöjenär det gäller deras sätt att sköta och arbeta med Bruksinvest, Vi kan ändåinte komma ifrån att specialstålsföretaget måste vara ett effektivt företag somskall konkurrera ute på världsmarknaden. Ingen grupp i det svenska samhället ärbetjänt av att man inte har rationella och effektiva företag, I flera inlägg i den här debatten har det framskymtat, anser att det skulle ha varit brist på insatser i Bergslagen, Jag beklagar,herr talman, att jag av tidsskäl inte har möjligheter att gå igenom allaprojekten. Jag hoppas emellertid kunna ställa uppgifter till förfogande för defrågande för att visa vilka insatser regeringen gör och vilka insatser som görs av länsstyrelserna och av Bergslagsdelegationen, Det är inga småinsatser- och det är många insatser. Jag skall gärna hålla med om att det i dagfordras insatser över ett mycket brett fält i Bergslagen och på dessa tre orter- , och . Anf.32 (vpk): Jag vill bara konstatera attindustriministern med detta svar har sagt att det enda krav som han ställt påde forna ägarna var skapandet av Bruksinvest. I en proposition förespeglade han ossemellertid att ägarna skulle göra andra insatser, utöver detta med Bruksinvest.Det är naturligtvis en tillbakagång när det gäller regeringens position. Jagkan bara tolka det som att regeringen har gett sig inför Johnsonfamiljen.Kravet i handlar om och Johnsonfamiljen i dess helhet, inteAvesta AB som är en produkt av tre tidigare ägare. Om lokaliseringsstödet till dataföretag Det är alltid svårt att i riksdagsdebatter få lyssna på någon annan än sig själv. Jag får återigen slå fast följande. Vår genomgång avsituationen i , och och företagens insatser där visardet som jag har framhållit i mitt svar, nämligen att Bruksinvests insatserhittills i stort sett har lyst med sin frånvaro. Även vad gällerBoforsstiftelsen har det varit trögt att komma i gång. Enligt vad jag förståtthar arbetet nu tagit bättre fart. Ser man till företagens insatser vid sidan av Bruksinvestkan man konstatera att Fagerstakoncernen gör ansträngningar för att skapa nyaarbetstillfällen i . Övriga inblandade företag har dock visat betydandepassivitet. Regeringens kontakter med företagen kommer att fortsätta. Jag harnu klargjort för de inblandade företagen, inkl. Johnsonkoncernen ochBruksinvests ledning, att regeringen förväntar sig ett betydligt aktivareengagemang på de berörda orterna. Bruksinvest måste - som jag framhöll i mittsvar - börja använda sina resurser på det sättet att nya arbetstillfällen kanskapas, vilket förutsattes i överenskommelsen. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:460 om lokaliseringsstödet till dataföretag har frågat mig vad jag avser göra för attkomma till rätta med de uppenbart orättvisa reglerna för lokaliseringsstödetvad avser ny teknik. Anledningen till frågan är enligt frågeställaren attdataföretag som utvecklar programvara för administrativa och ekonomiska rutinerinte kan få' lokaliseringsstöd. I princip gäller att alla verksamheter som kan påverkas ifråga om lokalisering eller omfattning kan få regionalpolitiskt stöd.Uppdragsverksamhet är sålunda stödberättigad om den inte bara betjänar enlokal marknad och om den är av relativt betydande omfattning. Därutöver finnsmöjlighet att i enskilda fall lämna stöd till alla verksamheter som bedöms ha Om lokaliseringsstödet till dataföretag De former av näringslivsinriktad uppdragsverksamhet somfaller utanför nuvarande regler är sådana som bedrivs i mycket liten skala ochdär ett stöd inte har någon sysselsättningseffekt. Stöd till sådana kan i denutpräglade glesbygden dock lämnas i form av glesbygdsstöd. Regeringen har i den avlämnade regionalpolitiskaproposifionen föreslagit att även uppdragsverksamhet som bedrivs i mindre skalaskall vara berättigad till regionalpolitiskt stöd. Om godkännerregeringens förslag kommer således i fortsättningen alla former avuppdragsverksamhet som har betydelse för näringslivet att kunna fåregionalpolitiskt stöd. .35 (): Jag vill tacka industriministern för svaretpå min fråga. Jag tycker att svaret är ganska positivt. Orsaken till att jag ställde frågan är att man påförekommen anledning tolkar lokaliseringsstödets nuvarande bestämmelser så, attdet skall gå i huvudsak till turistföretag samt industriell verksamhet ochtillverkande företag. Men i och med datateknikens frammarsch har lokaliseringsstödetsutformning fått en alltför snäv tolkning hos olika myndigheter. Detta är en viktig principiell fråga. Vi vet hurföretagsetableringen på dataområdet blivit koncentrerad till några få orter ilandet. I är det nästan omöjhgt för företag och myndigheteratt behålla kunnig personal på dataområdet. Inom den statligaadministrationen med ADB-verk-samhet har det visat sig att avgången omfattar igenomsnitt två av fio anställda. Företag bjuder över varandra för att få tag iprogrammerare och systemerare. Det är angeläget att vi försöker få utdataföretag också till andra områden i landet för att minska överhettningen ibl, a. , Med den nya tekniken finns också möjlighet attlokalisera sig praktiskt taget var som helst. Därför bör samhället i detta lägeunderiätta för företag att etablera sig på orter inom bl, a. stödområdet. Det exempel som jag anfört visar att bestämmelsernamissgynnar företag inom ADB-verksamheten i förhållande till andra företag somtar fram program för konstruktion av maskiner o, d. Särskilt företag somkonstruerar program för administrativa rutiner är mycket lämpliga att förläggatill mindre orter. Skall orter inom stödområdet få någon chans att skapasysselsättning så måste denna framfidsbransch, som dataområdetutgör, också få etablera sig där. Regeringen har i sin regionalpolitiska proposition skrivitmycket om ny teknik. Men det gäller också att konkret i lagstiftning,kungörelser och tillämpning fullfölja detta. Jag har läst den nyaregionalpolitiska propositionen mycket noga, men jag har inte kunnat läsa utsvar på något av det jag nu frågar om. Jag får dock tolka industriministerns svar så, att företaginom dataområdet som sysslar med att ta fram administrativa program skalljämställas med företag som tar fram konstruktionsprogram för bl. a. maskiner.Jag hoppas också attdetta kommer fill klart uttryck i författningen om lokaliseringsstödet, så atttillämpningen inte blir oklar. Jag har i mitt svar till konstaterat att omriksdagen godkänner regeringens förslag i den regionalpolitiska proposifionen,så kommeri fortsättningen alla former av uppdragsverksamhet, som har betydelseför näringslivet, att kunna få regionalpolitiskt stöd.