prot · G80998 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:98 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1§ Svar på fråga 1984/85:438 om regeringsöverläggningar med viceutrikesminister har, med anledning av inbjudan till av Iransvice utrikesminister , frågat mig vad anledningen fillinbjudan är samt vad som har diskuterats vid de överläggningar som ägt rum. KazempourArdabili är vice minister med ansvar för ekonomiska och internafionella frågori det iranska utrikesministeriet. StatssekreterareCarl besökte på iransk inbjudan i spetsen för ensvensk näringslivsdelegation, som företrädde svenska exporfintressen, bl.a.inom sektorerna transport, jordbruk, stål, telekommunikafioner, kraftöverföringsamt byggnads- och anläggningsverksamhet. Han inbjöd därvid Ardabili fill ettsvarsbesök i , vilket nu kom fill stånd. Vid de samtal som ägt rum mellan å ena sidan deniranska delegationen och å andra sidan den svenska delegationen, ledd avstatssekreterare , har diskuterats bilaterala handelsfrågor rörande såvälsvenska exportmöjligheter som frågan om svenska företags oljeköp. 2 JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp): Jag tackarutrikeshandelsministern för svaret på min fråga. Nären minister från ett annat land besöker brukar praxis vara att pressenoch därmed allmänheten informeras om besökets syfte och karaktär. brukarett program presenteras där studiebesök, samtal och överläggningar redovisasutförligt. besökte vice utrikesminister . Ingauppgifter lämnades ut i förväg om besöket. Ansvariga på UD:s pressrum vissteinte besked. Den politiska avdelningen svävade på målet. Detvar mot denna bakgrund jag frågade vad anledningen var till att den svenskaregeringen inbjudit denne man och vad som diskuterades vid överläggningarna. Detframgår av svaret att statssekreterare och en näringslivsdelegationsamtalat om handelsfrågor. Därutöver skulle jag vilja fråga: Varför höllsbesöket så hemligt? Träffade denne vice utrikesminister något svenskt statsrådvid sitt besök? Diskuterades därvid också frågan om utbildning vid svenskauniversitet av Khomeini-trogna studenter, alltså den fråga som vi diskuterade ioktober ? intresse för våra pressrutiner är fascinerande. Mendet är på det sättet, , att min informationssekreterare iprecis vanlig ordning skickade ut ett pressmeddelande till offentlig press omArdabilis besök, på samma sätt som vi allfid brukar göra. Så det är ingenfingkonstigt med det. Dessutom höll Ardabili en presskonferens i när hanvar här. Det är ingenting konstigt med det heller. På den punkten kan jagalltså lugna : besöket har inte hemlighållits utan offentliggjordesi vanlig ordning av mitt departement. Sedanfrågar vilka personer Ardabili träffade utöverstatssekreterare som ledde handelssamtalen. Han träffade bl.a. mig vidett kort artighetsbesök. Han träffade industriministern, och han träffadestatsministern för diskussion om . Vidare träffade hannäringslivsrepresentanter från bl. a. ASEA, Biva Pack, , ,, , , OK, , Sala Interna-fional, ,, , och . Det var alltså ett fullständigtnormalt handelsbesök. Anf.4 (): Så där värst normalt var det inte. Varför var det så att företrädareför UD:s pressavdelning och flera andra, även statsrådet närståendehandläggare, bl. a. sade att man måste återförsäkra sig uppåt för att vågalämna ut några uppgifter om besöket? Någon annan anförde att det var avsäkerhetsskäl som man hemlighöll programmet. Detär lätt att efteråt komma och säga att det rådde fullständig öppenhet. Närpressen begärde uppgifter var det minsann inte så lätt att få ut någrauppgifter. Dethade naturligtvis också varit intressant att i svaret ha fått de uppgifter somnu gavs i det kompletterande svaret. En rad svenska ministrar satte sig alltsåned och diskuterade med denne ledande företrädare för Khomeini-regimen om bådepolitiska frågor och annat. Tillsist: Jag ställde också frågan om utbildning vid svenska universitet avKhomeini-trogna studenter diskuterades vid detta besök. Nej, utbildning av iranska tandläkare vidsvenska universitet diskuterades-inte under detta besök. Det är väl inte så konstigt om man inte får besked när manvänder sig fill UD:s pressrum, eftersom det över huvud taget inte är UD:spressrum som ger ut pressmeddelanden när min avdelning har ansvaret förbesöken. Rutinen är alltid den att det är min informationssekreterare som gerut pressmeddelanden och inte UD:s pressrum. Så har det alltid varit. Vi har ingalunda någon praxis att i förväg dela utdetaljprogram i samband med besök. På den punkten har heltenkelt fel. Däremot offentliggör vi givetvis besöken. Om regeringsöver-läggningarmed vice utrikesminister Anf.6 (): Det torde nog vara så, att nästan alla harfått ett intryck av att man var mån om att hålla tyst om det här besöket. Jagkan väl förstå skälen till detta, Att offentliggöra ett besök är ju inte precisatt hålla tyst med det, , 8 (): Det är kanske onödigt att jag skall behövastå och läsa upp vad enskilda journalister har skrivit om de samtal som fördesmed UD, Jag förstår mycket väl att man i varje fall i förvägtyckte det var litet onödigt att redovisa besöket av denne Khomeini-regimensföreträdare. Jag skulle för min del ha ganska dåligt samvete över huvud tagetför besöket. får väl överlägga med sitteget samvete. Han fillhörde ju själv en regering som eftersträvadenormala handelsförbindelser med . Han deltog själv så sent som1982 i regeringsbeslut i avsikt att främja handel med . Det tyckerjag var riktigt gjort, men har han nu en annan uppfattning förstår jag att hanvill överlägga med sitt samvete. 10 (): Det är möjligt att det gjordes någonfelbedömning av någon av de regeringar jag tillhörde - det vill jag inte allsutesluta. Men har det pågått en lång debatt om detta, och det som förvånarmig är att liksom bara viftar bort problemet. Han tycker det ärfullständigt naturligt att sitta och förhandla med en företrädare för en av deblodigaste regimer som finns. Det var en fullständigt naturlig fråga, det ärinte mitt samvete det gäller. Jag tycker har anledning attfundera över om det aldrig finns någon moralisk dimension i de frågor hansysslar med. Skälet till att jag tog upp samvetsfrågan varatt det borde röra sig i huvud vid det här laget, eftersom hansjälv deltog i en regering som, för att svara på hans fråga, just eftersträvadevanliga handelsrelationer med . Det gör vi också. Detta besök hargenomförts på det sätt det vanligen brukas vid sådana handelsbesök, och ävenoffentliggjorts. Jag menar - och där skiljer sig min uppfattning från denJan-Erik har - att det vore direkt fel av att isoleraIran. 12 (): Eftersom så gärna vill föraden här debatten på det personliga planet vill jag ställa en rak fråga: Kännsdet inte på något sätt underligt att sitta och diskutera med en ledandeföreträdare för Khomeini-regimen, när vet hur den på löpandeband avrättar människor med annan tro, människor med annan livsåskådning ochhomosexuella? Det är en av de värsta förtryckarregimer som finns. Man kan intetvå sina händer hur lättvindigt som helst! har just tvått sina. Vi har fört en debatt förut här i kammaren om våraförhållanden till . vidgar frågan utöver den hanställde. Jag vill upprepa helt kort vad jag har sagt i en längre debatt. Jagmenar att det absolut vore fel väg för att bidra till att isolera det här läget. Överläggningen var härmed avslutad. 2§ Svar på fråga 1984/85:397 om jämställdhets- och kvinnoforskningen Margö har frågat statsrådetGradin om det överensstämmer med regeringens intentioner i vad gällerkvinnoforskningen att arbetet vid Forum för kvinnoforskning vid iStockholm reduceras fill förmån för en halv docentur i jämställdhetsforskning.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan. Medlen för jämställdhetsforskning under anslaget fill desamhällsvetenskapliga fakulteterna disponeras av universiteten efterfördelningsbeslut av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Innevarandebudgetår disponeras totalt . Enligt UHÄ:s anvisningar skall medlen användas för att viduniversiteten stödja uppbyggnaden av en tvärvetenskaplig basorganisation förjämställdhets- och kvinnoforskning. En stor del av dessa medel har använts förseminarier och kontaktskapande verksamhet vid de forum för jämställdhets- forskningsom i något olika former etablerats vid universiteten. i hardiskuterat ett förslag att omfördela medlen för jämställdhetsforskning.Förslaget syftar till att möjliggöra inrättande av en halv docenttjänst ijämställdhetsforskningVid någon av de samhällsvetenskapliga institutionerna. Det ankommer på berörda högskolemyndigheter att fördeladessa medel enligt UHÄ:s anvisningar. Jag har fullt förtroende förmyndigheterna i detta avseende. 15MARGÖ (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. De här pengarna - som av UHÄ tilldelats Forum, föruppbyggande av en tvärvetenskaplig basorganisation för främjande avjämställdhets- och kvinnoforskning - har Forum i använtpå bl. a. följande sätt. Man har inrättat en halv forskarassistenttjänst och enhalv byråsekrete-rartjänst. Dessa personer svarar för den kunskapsuppbyggandeoch forskningsinformativa verksamheten. De ordnar seminarier, medlemsmöten,konferenser och forskarkurser, och de bjuder in internationellt kändakvinnoforskare, köper in litteratur och prenumererar på viktiga tidskrifter.Allt detta förmedlar de vidare till de kvinnliga forskarna och medlemmarna viduniversitetet. De har också i en rapport belystsituationen för kvinnliga forskare vid . En bra kvinnoforskning är alltid utmanande, om det är enforskning som utgår från kvinnoperspektivet. Den är oerhört viktig för dekvinnliga forskarna och för den vetenskapliga världen. Kvinnoforskningen utgårifrån helt andra värderingar än den traditionella forskningen. Den är alltidproblemorienterad och kritisk, och den är oftast tvärvetenskaplig till sinkaraktär. Detta har alltså Forum lyckats mycket bra med. försvinneröver hälften av de medel som Forum disponerat. Det är nämligen inte så somstatsrådet sade, att fakultetsnämnden bara har diskuterat att omfördela medlen,utan man har beslutat att omfördela medlen, att ta pengar fränForums verksamhet och inrätta denna halva docentur. Jag anser att fakultetsnämndenpå detta sätt inte visar någon respekt för Forums arbete. Utbildningsministern uttalar sitt förtroende förmyndigheten när det gäller medelsfördelningen. Det kan väl vara bra, men idetta fall gäller följande. , i proposition 1983/84:107, uttaladeutbildningsministern att det under anslaget kommer att beräknas medel för forskartjänster ijämställdhetsforskning. Utbildningsministern sade vidare: "Medel börhärutöver - liksom hitfills - även i fortsättningen utgå förjämställdhetsforskning vid universiteten från anslaget Samhällsvetenskapligafakulteterna, att fördelas till resp. forum/centrum för kvinnliga forskare ochkvinnoforskning." Vad är det som gäller? få behålla sina medeloch docenturen inrättas dessutom, eller skall docenturen inrättas på bekostnadav Forums arbete? Omhögskolestuderandes förkunskaper i svenska och engelska 16Utbildningsminister : Herr talman! Man måste ju i alltbeslutsfattande följa vissa regler, och i det här fallet är reglerna sådana attdet är som beslutar om fördelningen av de medel som harställt till förfogande. Universiteten skall följa de anvisningar som UHÄ harutfärdat och som bygger på vad som anförts i proposifionen ochriksdagsbeslutet. Om så inte sker, och det skulle visa sig att det behövs nyabeslut, utgår jag från att UHÄ återkommer till regeringen med ett förslag. Anf.17 MARGÖ (vpk): Jag tackar för det svaret. Jag tolkar det som att det i det här falletär myndigheten som har fattat ett beslut som strider mot vad regeringenfidigare har uttalat, dvs. att man skall främja en kvinnoforskning viduniversiteten som är uppbyggd såsom Forums verksamhet. Jagräknar med att Forum även , för medel från UHÄ, kan fortsätta sittoerhört viktiga arbete på kvinnoforskningens område. Det var ennågot för snar slutsats. Jag yttrade mig i Jag läggermig således inte i hur fördelningen av medel sker, så länge man följerproceduren. Anf,19 MARGÖ (vpk): Proceduren i det här fallet har varit att en myndighet har tagit pengarfrån en organisation för att inrätta en docenttjänst. Organisationen i frågavill inte ha denna docenttjänst, eftersom det innebär att den övrigaverksamheten slås sönder. Såvittjag kan se strider handlingssättet i den här procedurfrågan mot vad regeringentidigare har uttalat när det gäller kvinnoforskningen och stödet till denna.Jag tolkade utbildningsministerns svar som att också hon ansåg att detföreligger vissa skiljaktigheter mellan vad regeringen anser och hur fakultetsnämndenhar handlat. Jag förväntade mig därför att regeringen skulle bevaka ärendet ochse till att Forum fick sina pengar. Men detta var kanske en alltför snarslutsats. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar påinterpellation 1984/85:95 om högskolestuderandes förkunskaper i svenska ochengelska JörgenUllenhag har frågat mig vilka åtgärder som kommer att vidtas för attstuderande, som antas fill olika högskoleutbildningar, skall ha tillräckliga förkunskaper i svenska ochengelska. För allmän behörighet till högskoleutbildning krävs kunskaper isvenska och engelska motsvarandeslutförd lärokurs om minst två årskurser i gymnasieskolan. Försärskild behörighet till ohka högskoleutbildningar kan därutöver krävas sådanaförkunskaper som de studerande behöver för att kunna tillgodogöra sigutbildningen. Villkoren för särskild behörighet fastställs av den myndighet somfastställer utbildningsplanen, dvs. för det stora flertalet-allmännautbildningslinjer universitets- och högskoleämbetet. (U 1983:03) behandlar frågor om bl. a. principerna förbehörighet till grundläggande högskoleutbildning. Utredningen skall redovisasina förslag . Enligt sina direktiv skall utredningen ta del av destudier som gjorts och de erfarenheter som finns av hur nuvarandebehörighetsregler har tillämpats och vad denna tillämpning har inneburit förhögskoleutbildningen, för de studerandes framgång i studierna och förrekryteringen till olika utbildningar. Jaghar erfarit att tillträdesutredningen har fått del av bl.a. samma erfarenhetersom åberopar. Jag vet också att utredningen har konstaterat attnuvarande formulering av kraven på kunskaper i svenska och engelska för allmänbehörighet i praktiken inte garanterar kunskaper på den nivå som ofta behövsför framgångsrika högskolestudier. Trots detta har högskolemyndigheternaförhållandevis sällan utnyttjat möjligheterna att för särskild behörighet krävakunskaper i svenska eller engelska utöver vad som krävs för allmän behörighet.Jag räknar med att utredningen i sitt betänkande kommer att behandla frågan omförkunskaper i svenska och engelska från dessa utgångspunkter. Jagvill fillägga att jag för egen del självfallet anser det viktigt att destuderande i högskolan har goda förkunskaper i svenska samt även i engelska därdetta är nödvändigt. förslag bör dock avvaktas, innannågra åtgärder vidtas. Omhögskolestuderandes förkunskaper i svenska och engelska 21 JÖRGENULLENHAG (fp): Jag tackarutbildningsministern för svaret på min interpellation. besök på i årframhölls från institutets ledning att den nuvarande situationen när det gällerförkunskaper i svenska och engelska för många studerande inomtandläkarutbildningen är helt oacceptabel. Efter besöket på har jag närmare studerat situationen vid tandläkarhögskolorna ilandet, och jag håller med insfitutet i dess bedömning. Den nuvarandesituafionen är minst sagt djupt bekymmersam. IStockholm är 52 platser av 60 inom tandläkarutbildningen besatta vårterminen1985. 20 av platserna är besatta av studerande med utländsk examen. I Göteborgär 39 av 40 platser besatta. 14 studerande har en utländsk bakgrund. I ärendast 32 av 45 platser besatta. 29 studerande kommer från andra länder, ochtre är svenskar. Detär tyvärr uppenbart att många av de utländska studenterna har en heltotillräcklig kunskap både i svenska och i engelska. Det leder till att många Om högskolestuderandes förkunskaper i svenska ochengelska studieresultatblir dåliga och att antalet avbrott ligger på en mycket hög nivå. I harman tvingats gå så långt att man för utländska studerande har satt instödundervisning i både engelska och svenska för att underlätta för dem i derasstudier. har en undersökning gjorts vid odontologiskakliniken vid i beträffande antalet avbrotteller uppskov samt studieresultat för studerande som antogs tilltandläkarutbildningen . Av undersökningen framgår bl. a. att av de svenska studenterna är godkända i 8-10 ämnen - man räknar med attstudenterna skall klara 10 ämnen efter ungefär två terminers studier- medanbara av de utländska studerandena uppfyller de uppställda kraven. Detinnebär alltså att över två tredjedelar av de utländska studenterna inte haruppnått godkända resultat efter två terminers studier. Frekvensen avbrott elleruppskjutna studier är för de utländska studenterna mot för de svenska. Från sida har vi en mycketpositiv inställning till att vi i utbildar för världen. Vi har ocksåmotionerat om detta . Vi bör i kunna utbilda studenterfrån till t. ex. tandläkare och läkare. Men självfallet måste vi setill att de utländska studenter som vi tar in på våra svenska utbildningar harsådana förkunskaper i svenska och engelska och också i övrigt att de klarar denutbildning som vi erbjuder dem. Det är egentligen ett ganska grymt system attvälkomna studenter från andra länder till utbildningar som många av dem intehar en chans att klara. Lösningen får ju inte vara att kraven på studenterna sänksför att man på det sättet skall kunna få en större genomströmning. Utbildningsministern säger nu i sitt svar till mig att honhar fått del av samma erfarenheter som jag har fått. Det är bra, men jag tyckeratt hon är alldeles för passiv när det gäller vilka åtgärder som skall vidtas.I motsats fill utbildningsministern tycker jag inte att det räcker med att baraavvakta tillträdesutredningens förslag innan några som helst åtgärder vidtas. Jag vill därför fråga utbildningsministern: När kommertillträdesutredningens förslag att tidigast kunna få genomslag? Hur längeskall vi behöva vänta på åtgärder? Jag vill också fråga utbildningsministern omhon inte vid närmare eftertanke ändå kan gå med på att sätta in åtgärdertidigare än då man eventuellt kan få ett resultat av vadtillträdesutredningen föreslår. 22Utbildningsminister : Herr talman! Jag delar helt och hålletden uppfattning om situationen som har och som han beskriverden. Vi har stora problem särskilt i tandläkarutbildningen, framför allt ivad gäller möjligheterna för de elever som inte har svenska som modersmål attta fill sig utbildningen. Här kan man se hur snabbt det skiftar, ty var detta en utbildning där konkurrensen var mycket stark ochdär de studerande också hade särskilt goda förkunskaper när de trädde in iutbildningen. medförkunskapskrav kan alltså uppkomma när en utbildning är särskiltattraktiv. Då kommer personer med lägre poäng in på utbildningen, och i densituationen kan det visa sig att det inte räcker med enbart de formellaförkunskaper som är fastställda för att man skall klara utbildningen på ett brasätt. Det är vad som har inträffat på tandläkarlinjen. Studerande som inte har svenska som modersmål harnaturligtvis större svårigheter än andra. har ju tagitställning fill en preparandutbildning för gäststuderande, flykting- ochinvandrarstuderande. Jag hoppas att den skall ge just dessa studerande bättreförutsättningar att klara sina studier. Studerande med annat modersmål änsvenska men med svensk gymnasieutbildning är ytterligare en kategori som kan haproblem i högskolestudierna. Detta med invandrare i andra generafionen somstuderar i högskolan är en ny situation för oss. arbetar med dessa frågor litet merövergripande, och det är alldeles klart att denna utredning också måste beaktainvandrarnas situation. Utredningen skall lämna sitt betänkande , sådet är inte fråga om någon lång väntan. Dessutom tycker jag att man i en sådanhär situation bör se över de särskilda förkunskapskraven, och det är en direktuppgift för UHÄ, som i så fall har möjlighet att agera något snabbare än vad vikan göra när det gäller att ta upp saker och ting för riksdagsbeslut. Om högskolestuderandes förkunskaper i svenska ochengelska Anf.23 (): Det är riktigt att det är mycket som skiftar ganska snabbtnär det gäller tandläkarutbildningen - också de förkunskaper som de studerandehar. En annan sak där bedömningarna förändras och som har att göra med den härfrågan är ju om vi får en tandläkarbrist eller inte. Vi har välfrån ganska många partiers sida trott att den nuvarande ramen på 260 platserkanske är något för vid, men vi har ändå stannat för att acceptera den.Situationen är bekymmersam när det gäller arbetslöshet för vissatandläkare. Men om man inte genomför planerna och utbildar de personer som manhar kapacitet för kan situationen bli en helt annan. Jag vågar påstå att detvar flera ledamöter i utbildningsutskottet som blev mycket överraskade över denprognos som man gav på vid vårt besök där. Man sade ungefär så här: Om vi inte kan godkänna dem somvi antagit till utbildning och om antalet studieavbrott fortsätter att varalika stort, kan det mycket väl bli så, att vi får en brist på tandläkare redanpå - i stället för den arbetslöshet som råder blandtandläkarna skulle det alltså kunna bli en brist på tandläkare.Det säger sig ju självt att om det finns 260 utbildningsplatser och kanske bara150 studenter utbildas -beroende på studieavbrott, som i sin tur beror påbristfälliga språkkunskaper - kan man hamna i nämnda situafion. Det är enväldigt vikfig aspekt i detta sammanhang. Vad jag hakade _upp mig på i utbildningsministerns den sista meningen: "förslag bör dock avvaktasinnan några åtgärder vidtas." Det tycker jag inte är försvarbart.Tillträdesutredningens förslag kommer alltså att läggas fram , omdet nu inte blir någon 4 protokoll 1984/85:97-100 Om högskolestuderandes förkunskaper i svenska ochengelska försening.Sedan blir det remissbehandlning av ärendet, vilken tar sin tid. Därefter skallden sittande regeringen - vilken färg den nu än har - bestämma sig för om enproposition skall läggas fram eller inte. Om en proposition presenteras förriksdagen, skall ju sedan ett riksdagsbeslut fattas. Sedan skall detriksdagsbeslutet omsättas i praktiken - i form av bestämmelser, förordningaretc. Frågan är: Hur kommer det att ta innan ett sådant här beslut fårgenomslag i praktiken? Såvitt jag förstår kommer det att ta år innan så sker.Det innebär att man , om ingenfing händer, kommer att fortsätta attta in en mängd utländska studenter, av vilka många inte har en chans att klarautbildningen helt enkelt därför att de saknar kunskaper i svenska och engelska. Jag vet inte om utbildningsministern har träffat någralärare på . Det är möjligt att hon har det. Jag noterardock att utbildningsministern förstår att det här är ett problem. Många avlärarna på är rätt så förtvivlade över situationen. Det ärnämligen i många fall svårt att bedriva en meningsfull undervisning. Sålångt har det faktiskt gått. Jag menar således att situafionen är extraordinäroch att åtgärder därför bör vidtas betydligt snabbare och med stor bestämdhet.Det kan inte vara omöjligt att sätta in åtgärder innan resultatet av densittande utredningens arbete föreligger. Jag noterar ändå en liten öppning i utbildningsministernssenaste inlägg. Det skulle alltså finnas en möjlighet att göra någonting ,innan tillträdesutredningens förslag föreligger. Jag tar fasta påutbildningsministerns uttalande och hoppas att hon frångår sin ståndpunkt iinterpellationssvaret, nämligen att ingenting kan göras innantillträdesutredningen lagt fram sitt förslag. Om utbildningsministern ändrar uppfattning på den punkten,bör det vara möjligt att snabbt och kraftfullt vidta åtgärder. Anf.24 Utbildningsminister : Herr talman! Vi känner tydligen bådatvå oro över situationen. Åtgärder måste alltså snabbt vidtas. Men frågan ärvilken typ av åtgärder det är som behövs.