prot · G809162 · 1984-12-31 00:00:00 — ett ord om inflationen, som gör enpoäng om atf den är lägre än vad den varit vid tidigare fillfällen. Det intressantaoch dystra med inflationen är infe nivån som sådan u'tan vår nivå i förhållandetill konkurrentländernas. Där är det ett bekymmer aft vi ligger högre - i endel fäll dubbelt så högt - som våra konkurrenfländer. Beträffande budgetunderskottet ville nästanantyda att budgetunderskottet skulle ha varit ensiffrigt - i miljarder räknat- om vi haft kvar i kanslihuset. Men så enkelt hade def nog infevarit, även om det hade varit bra med en sådan utveckling. Vad som händer äratf statsskulden ökar och atf räntekostnaderna per individ har blivit betydligtstörre än under den senaste mandatperioden. Därför tycker jag inte att det gåratf göra någon poäng av detta. Jag tror, herr talman, aft det finns anledning aft fafasta på en hel del i oppositionens förslag. Från sida har vi sagtatt vi vill vara med och främja både en positiv näringsutveckling och ensundare samhällsekonomi. Vi vill också göra betydligt större insatser för desvagaste på arbetsmarknaden - och dit hör inte minst de handikappade. 74BENGT WITTBOM (m): Det är bra att arbetsmarknadsministern är uteoch talar med de grupper som berörs av de beslut som fatfas här i kammaren ochav den polifik som regeringen försöker föra - det är vällovligt. Men jag kaninte underlåta aff säga aff den minister som i egenskap av oppositionspolitikerstod här i och anklagade den fidigare borgerliga majoriteten för atfmed uppsåt driva en arbetslöshefsskapande polifik hon har aveget fögderi i högkonjunktur och med en rekorddevalvering i botten att redovisaeff resultat med över 40 000 fler människor utan arbete i landet - i dennahögkonjunktur. Det hade varit klädsamt om hon hade tagit fillfället i aktför att nu - def är ju fråga om en sista chans i - tala om vilkenpolitik som socialdemokraterna står för när def gäller aff försöka mildra demänskliga och sociala effekterna av den växande arbetslösheten. Om detta sägsinte eff ljud. Och trots alla ansträngningar framkom det inteheller någonting. Vad skall socialdemokraterna göra, om ni vinner valet, föraff vända trenden på arbetsmarknaden? Vad skall ni göra åt den kommandelågkonjunkturen? säger: Vi ger oss inte förrän aHa som kan och villarbeta har fått arbete. Men de tiotusentals människor som mist chansen filljobb ber nog atf ni skall ge er , eftersom er polifik bara resulterari fler arbetslösa. Beträffande hantering av siffror: Jag förståratt är kränkt: Jag vill bara upplysningsvis säga: Inflafionen år1984 var infe , utan den var ,Inflationen 1985 blir lägre, säger . Ja, det kan den möjligen bli,men vi kommer ändå att hamna på en nivå där är inflationsledande istort sett i hela industrivärlden. Det är väl något att bekymra sig över. Vivet ju att inflationen fräter som ett gift på arbetsmarknaden, undergräverbärigheten i de rikfiga jobben och ökar arbetslösheten. Då spelar det ingenroll hur stora AMS-paket irian är beredd atf sätta in, därför aft fler och flerenskilda människor förlorar möjligheten till långsikfig försörjning baserad påegna ansträngningar, Def borde vi bekymra oss för. Moderatpolitik skapar arbetslöshet, säger , Det är lätt att säga, men vi vetnu att socialdemokratisk politik skapar arbetslöshet, större arbetslöshet ihögkonjunktur än i lågkonjunktur. Ni har dessutom inte en aning om hur ni skalldriva polifiken för att bryta denna trend. Tachansen i ett sista anförande, , och svara på frågan; Var kommer, meden socialdemokratisk politik, de tiotusentals nya jobb till stånd som vi iframtiden behöver? Hitfills har vi bara sett att de kommer tiH stånd inom AMS,Def är bra för människors trygghet och möjligheter fiH försörjning, men Sverigeär def inte bra för- och därför långsiktigt infe heller för människorna. Vadtänker ni göra? Svara på den frågan! Det är inte bara vi här i somhar rätt atf få besked, utan också de människor som lade sin röst påsocialdemokraterna därför att de trodde att ni skulle ha större möjligheter änandra att klara jobben. Nuhar ni misslyckats - och def med besked. Då måste ni också fala om vad niframöver tänker göra. Den politik som ni har prövat har ju inte fungerat. Jaghar, herr talman, ett Htet faktablad i min hand, som när det ärtryckt kommer atf ges som information tiH väljarna i valrörelsen. Detinnehåller fakta om vad som har skett på arbetsmarknaden sedan vi fick ensocialdemokratisk regering. Jag skall se till aft får ett sådantfaktablad, som redovisar officiell AMS-statisfik och SCB-sfatisfik, Det kan nogvara bara att ha, så aff turerna kring fakta inte blir för yviga, Slufligen,herr talman; Jag förstår aft jämför med en tänktarbetsmarknadssituation , Den har vi ju inte varit med om än.Jag upplever som en positiv och förhoppningsfuH man, och jag förståraft han hoppas atf def då skall vara bättre än vad def var ,Men satsa inte för mycket på den förhoppningen, , Baksmällan kan blikraftig. Vi har haft fler arbetslösa människor om vi jämför månad förmånad med situationen 1982, Sannolikheten för aft det skall vara lika illa iseptember är därför stor. Ettgott råd alltså: Satsa inte för hårt på denna förhoppning! Def kommer också endag efter valet. Då får man ta ansvar för vad man har sagt, oavsett om mansitter i regeringsställning eller inte. Möjligen kan det då bli litet lättareför , eftersom def tillåts något större yvighet i oppositionsställning. 75 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk); Herr talman! Def inlägg som jag här tänker göra är intepolemiskt mot . Jag skall fa upp vissa saker som är väsenfliga förmig, liksom för en 7 protokoll 1984/85:162 stor delav den svenska arbetarklassen. De är väsentHga därför att jag har denuppfattningen ätt dén politik som ni i - med ett kortsiktigt perspektiv-förverkligar i också, som alltid har långsiktiga effekter. Därförtänker jag ställa vissa frågor till . Ni socialdemokrater konkurrerar - idebatten här i kammaren, men också i förverkligandet av polifiken - med deborgerliga om vem som effektivast kan förvalta kapitalismen. Vad tänker ni erför långsiktiga effekter av denna politik? När ni nu gör en analys av den pågående krisen kommer nifram fill att det faktiskt handlar om en kris inom systemet, som skapararbetslöshet. Den arbetslöshet som vi har är ett internafionellt fenomen,och den är strukturellt betingad. Det är egentligen fråga om en knivskarpkonkurrens på de internationella marknaderna. Ert ställningstagande blir då atfstödja den svenska kapitalismens expansioriistiska strävanden - det handlarinte om territoriell expansion, men väl om marknadsexparision. Ni säger afflösningen på våra problem när det gäller arbetslösheten är atf se till aft desvenska företagen kan konkurrera framgångsrikt utomlands så atf de återvinnereller befäster och utvecklar våra marknadsandelar. Därför är det nödvändigt meden återhållsam lönepolitik. Därför är det nödvändigt aft minska de svenskaföretagens kostnadsutveckling genom reallönesänkningar. Detta krävs för att vii skall kunna bibehålla vår levnadsstandard. Ert resonemang går alltså ut på att våra exportföretagmåste kunna expandera och framgångsrikt konkurrera med företag i andrakapitalistländer. Jag vill då fråga : Från vilka av vårakonkurrentländer avser ni att ta marknadsandelar? Vilka inom vårakonkurrentländers arbetarklass skall vidkännas minskade marknadsandelar ochhögre arbetslöshet? Är det den franska arbetarklassen? Är det de franskabilarbetarna som ni i första hand tänker konkurrera bort? Är det de som skalldrabbas av arbetslösheten i stället för bilarbetarna i ? Eller är det deitalienska bilarbetarna? Vilka effekter har ni tänkt er att er politik skall få förframfiden? Är inte detta någonting att begrunda när ni går ut iförstamajdemonsfrafioner till tonerna äv Internationalen? Ni säger till arbetarklassen: Ni måste inta en förändradatfityd och uppfatta det så aft era intressen är förknippade med företagetsintressen. Med denna attitydförändring skall ni ställa upp och accepterareallönesänkningar för atf just ert företags marknadsandelar utomlands skallöka och för aft företagets konkurrenskraft skall öka. Men hur har ni tänkt er att denna arbetarklass på siktskall kunna bibehålla sin klassmedvetenhet? Vilka effekter på lång sikt kan erpolitik få? Dessa frågor är vitala och viktiga framförallt för arbetarklassen och dess utveckling. Jag anser att de bör ställas. Ochjag anser också att def är mycket viktigt aft vi får ett svar på dem. 76 BONILSSON (s): Jag kan naturligtvis inte klara av atf svarapå alla frågor. Det skulle ta hela min repliktid. vid två, möjligen trefrågor. Närdef gäller löneutvecklingen kan vi konstatera att vi har haft en negativlöneutveckling , närmar vi oss en förändring. Jag skulle tro aftvi var tillbaka i ett läge med reallöneförbättringar för Sverigeslöntagare, men jag vågar garantera att def bHr en reallöneförbättring underinnevarande år. Som jag ser def är det viktigt för oss aft genom en aktivinflationsbekämpning se fill aft vi får ned inflationen och därmed också skapamöjligheter till reallöneökningar för de svenska löntagarna. Beträffandevinstutvecklingen i de svenska företagen vill jag säga att denna har varitmycket positiv, men vi har också sett fill att kapa av de värsta eller högstavinsterna - vilket man nu viH kalla def för - genom att vi har införtlöntagarfonder och förnyelsefonder och vidtagit en rad andra åtgärder för attse till att effekterna av vinstutvecklingen tas till vara på rätt sätt. Närdet gäller vpk:s resonemang om atf punktskatterna inte används på rätt sättvill jag säga atf av de punktskatter som vi fattade beslut om har använts för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I mitt inledningsanförandesade jag aft om det skulle behövas kommer vi atf sätta in fler ochfler arbetsmarknadsinsatser för att hålla arbetslösheten nere. Föratf övergå till resonemang om de handikappade vill jag upplysahonom om atf vi under innevarande budgetår satsar vi pååtgärder för de handikappade. Därav går till lönebidrag, tillrehabiliteringsåtgärder och sysselsätfningsfrämjande åtgärder och tillförtidspensioner och sjukbidrag. Det är alltså en rejäl och ordentHg satsning,större än någonsin, som vi gör när det gäller de handikappade. Beträffandeanställda med lönebidrag viH jag säga atf AMS har gjort en framställning om 400nya platser. De platserna har AMS fått. Jag tycker alltså att vi även där görvår insats för de handikappade. Fårjag sedan säga fill att jag har papper här i min hand som kanmotsvara dem han själv har och som visar att antalet sysselsatta varje månad1985 är större än 1982. Arbetslösheten var 1982 högreän 1985. Jag tycker atf man med detta kan konstatera att vi i fråga omsysselsättning och arbetsmarknad är på rätt väg. Då det gäller långsiktigaåtgärder, som man här har krävt aff jag skall redogöra för, vill jag bara kortsäga att när vi kom fill makfen 1982 lade vi fram ett program Framtid förSverige, som skulle vända den negativa utveckling vi hade haft under de sexborgerliga åren. Vi kan nu konstatera att vi har skapat ungefär 90 000 nya jobbsedan 1982. Jag tycker att det är ett bra betyg även på de långsiktigaåtgärderna. TillIngvar i Bengfsfors vill jag bara kort säga följande. När det gälleratt leva upp till löften är det klart atf vi hade velat leva upp till löftet ominflationsbekämpning för att få ned inflationen till så fort som möjligt.Självfallet hade vi velat nå def målet. är vi på väg dit- vi skall hamna därså småningom. Men jag vill fråga : När ni ställde ut era löfteninte minst på sysselsättningsområdet, där ni lovade 400 000 nya jobb, varav 276 000 i industrin, vardet då inte vikfigt atf leva upp till vallöften? Def kan man verkligen frågasig. Ombyggarbetslösheten vill jag tiH säga att den är synnerligenkomplicerad. Det finns en del län som har en överhettad byggmarknad, medan detfinns andra län som har en mycket hög arbetslöshet på byggsidan. Det är klartatt man då måste sätta in speciella åtgärder i de län där arbetslösheten ärsärskilt hög. Def är också det som vi gör. Närdet gäller arbetslöshetssiffrorna vill jag ånyo påminna om OECD-siffrorna, somde borgerliga här vägrar att diskutera. Jag tycker aft def är ganska konstigt,för det är officiella siffror. BengtWittbom talade om yvighet i oppositionsställning. Jag tycker att inlägg är eft avskräckande exempel på sådan yvighet. Tillsist, herr talman, vill jag läsa upp några rader ur ett brev som jag fått frånvännen . "Menvad har de borgerliga att erbjuda? Två treparfiregeringar misslyckades atthålla samman. Splittringen de tre emellan framstod som förödande. Det var underderas tid som krisproblemen blev akuta. Vad säger att en ny borgerlig regeringkommer aff kunna uppvisa den handlingskraft och enighet som en målmedvetenregeringsutövning fordrar?" Jaginstämmer i det som har skrivit och sagt. För min del kommer jaginte att ge några bidrag till aff man skall föra det här landet på väg utförigen, som man gjorde under de sex borgerliga åren. Med detta tackar jag ochtänker inte delta i debatten fortsättningsvis. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår) Utskottetshemsfällan bifölls med 173 röster mot 145 för reservafion 1 av ,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (ytterligare medel till sysselsättningsskapande åtgärder) Utskottetshemställan bifölls med 301 röster mot 18 för reservafion 2 av AlexanderChrisopoulos, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3-5 (byggarbetsmarknaden) .Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 3 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom.7 (förnyelsefonder och AMU i företag) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av m.fl.- biföHs med acklamation. Mom. 8 (utbildning inomdataområdet för korttidsutbildade) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 9 (lönebidragen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av -bifölls medacklamation. Mom.10 (redovisning för rekryteringsstödet) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservafion 7 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.11 (avtal om särskilda ungdomslöner m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 9§ förbindelser med EG betänkande 1984/85:18 om förbindelser med EG, 77 (): Det är glädjande att vi kan debattera ett betänkande somuteslutande behandlar våra förbindelser med den gemensamma marknaden. Infesedan 1972 har våra relationer till EG varit föremål för granskning och debatti , Def är mot den bakgrunden man skall se den omfattande motion somvi moderater har väckt. Syftet är just att visa på angelägenheten av atf vi påolika områden vidareutvecklar vårt samarbete med EG, Betydelsenav EG-samarbete i ett längre perspektiv kan knappast övervärderas, I massmedianås vi mest av mbriker om den ena krisen efter den andra i det internaEG-samarbetet, Men dessa kriser är också ett tecken på atf samarbetet rör alltviktigare områden och aff det fortgår en integrationsprocess mellan dessaländer som successivt får allt större betydelse för samladeutveckling, Sverigeär en del av , Vi är det i ekonomiskt hänseende. Vi är det i storutsträckning i kulturellt hänseende. Och vi är det självfallet också ipolitiskt hänseende. Vi är en demokrati, ingen diktatur. VårneutralitetspoH-tik är säkerhetspolitisk, men innebär inte någonåsiktsneutralitet. Som Htet land är vår framtid i hög grad en funktion av våramöjligheter atf delta i det internationella samarbetet och integrationen övergränserna. Vår industris långsiktiga förmåga att trygga vår välfärd är tillstor del en produkt av den internationella integrationen. Den fria handeln, denfria etableringsrätten, en fri kapitalmarknad - allt detta är välfärdensförutsättningar. Underresten av detta sekel kommer dessa problem att få förnyad aktuaHtet,Världsekonomins förändringstakt kommer med all sannolikhet Högteknologisatsningar i olika länder leder till stora förändringar i deinternationella ekonomiska relationerna. Kraven på den svenska ekonomin kommeraft öka. Därmed ökar, enligt vårt sätt aft se, också betydelsen av vårtsamarbete med EG, har fungerat väl, men i en situation där EGgör stora och nya satsningar på t, ex, forsknings- och utveckHngsområdet ställsnya krav på vårt samarbete. Blir svensk indusfri utesluten från ett vitaltvästeuropeiskt samarbete i frågor som dessa kommer dess möjligheter att klaraframtidens utmaningar, och därmed värna vår välfärd, att dramatiskt minska. valde att aldrig pröva om ett medlemskap i kunde förenas medneutralitetspolitiken. Regeringen avbröt dessa förhandlingar innan de kommit sålångt och inriktade sig i stället på så nära, omfattande och varaktigaförbindelser som möjligt. Vi beklagade detta beslut. Fortsatta förhandlingarhade gett klart besked om EG kunde acceptera neutralifefsför-behåll av den typvi skulle ha krävt, eller ej. Men är situafionen som den är, någonting annatsaknar aktualitet, och vi får överlåta åt historikerna att avgöra vad som varrätt och vad som var fel , Detvi föreslår i motionen är en utbyggnad av samarbetet på en rad områden. På deflesta av dessa har vi fått utskottets instämmande. På några har man inte velatfölja med, I något hänseende tycker vi att man använt för snäva, näst intHlurskuldande formuleringar när det gäller vårt samarbete. Trots detta ärenigheten glädjande. Gemensamt vill vi vidareutveckla samarbetet. Att vimoderater vill gå längre är måhända naturligt. Vi är traditionelltEuropatankens bärare i svensk polifik, och det såväl när det gäller engagemangför som när det gäller engagemang för . Trotsvår vilja till ett omfattande, varaktigt och nära samarbete med EG finns detall anledning att fortlöpande och kritiskt analysera utvecklingen inom EG. Vårarelationer med EG bör vara av den karaktären aff det är naturHgt att ävenframföra kritiska synpunkter på handelsutvecklingen inom Gemenskapen när vifinner detta motiverat. Ettsådant område är EG:s jordbrukspolitik, som saknar den automatik som finnsinbyggd i vårt svenska system, Animalieöverskott hos oss ger sämreprisutveckHng för dessa produkter, och det är alltså en signal till minskadproduktion. Inom EG är priserna garanterade, och kostnaden för överproduktionentas ur EG:s gemensamma budget. Den enda bromsen ligger i politiskaförhandlingar om denna gemensamma budget och om hur stora de olika ländernasbidrag skall vara. Ävenom dessa förhandlingar kan vara hårda kommer den gemensamma marknadensjordbrukspolitik i praktiken att vara långt mer byråkratisk Och reglerad än densvenska. Som praktiskt exempel kan nämnas att kommissionen inför Spaniensinträde i EG funderade över hur man skulle förhindra överproduktion avolivolja. Man ville inte bada i en sjö av olivolja. Man kom fram till att manskulle kontrollera produktionen genom att skapa ett olivträdsregister.Nästa'steg hade väl varit att räkna . Den moderata motionen omEG och våra reservationer speglar ingenting av förbehållslösaomfamningar av EG-ståndpunkter utan visar en realistisk uppfattning omnödvändigheten av ett fördjupat samarbete. I en reservation har vi pekat på möjligheten till ett ökat samarbetemed EG på det biståndspolitiska området. Vi finner detta så mycket mer naturHgtsom EG i Ill-avtalen visat sin vilja att kraftigt satsa på miljö- ochmarkvårdsområdet, att hindra ökenutbredningen. Detta ligger väl i linje med deborgerHga reservationerna till årets bisfåndsbetän-kande. Ett ökat samarbetekan ge bättre effekt för båda parter, EGsatsar även på livsmedelshjälp. Om än vår svenska livsmedelshjälp går genomFN:s livsmedelsprogram, kan ändå ett EG-samarbete ge nya infaHs-vinklarochtillföra vårt bistånd värdefulla impulser. Det kan i sammanhanget vara värt attnämna att EG;s hjälp till i form av mjölkprodukter var en storframgång, Ireservation 3 pekar vi på möjligheterna till ett ökat ekonomiskt samarbete medEG på den ekonomiska politikens och valutapolitikens område. Vi ser härmöjligheter där utskottsmajorifeten ser svårigheter, I praktiken har ju deenskilda länderna inom EG kunnat föra sin egen ekonomiska politik trots ettlångtgående samarbete. EftersomdevalveringspoHtiken i spelat ut sin roll, borde en anknytning tHl deteuropeiska valutasamarbetet - i varje fall om ansluter sig tilldetta - ligga i intresse. Mankan också konstatera atf en betydande del av överläggningarna vid besök i ägnades åt den ekonomiska politiken. Våramöjligheter att påverka borde kunna öka om samarbetet kunde ske i fastareformer. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna i det aktueHabetänkandet. 78 (): Tänk om hade fallit för moderaternaskrav på svenskt medlemskap i , Då hade suttitfast i många bekymmer som vi nu slipper ifrån. Dåhade vårt land fått bära en tung börda till följd av EG:s jordbruksproblem. Dåhade vår handlingsfrihet i den ekonomiska politiken varit mera kringskuren. Dåhade det varit svårt att pressa ner arbetslösheten pä det sätt som sker,eftersom vi då hade behövt harmonisera vår ekonomiska politik medländer som inte orkar med kampen för arbete åt alla. Mendet allra värsta hade varit att då skulle ha dragits in i EG;s alltstarkare utrikespolitiska samordning. Det hade skadat vår alliansfria politik,och den skadan hade det knappast gått atf reparera. Så nog kan.vi varainnerligt tacksamma för att den gången sade ett bestämt nej tillmoderaternas krav på svenskt medlemskap. Denmotion som har väckt till årets riksdag är bara ett blekt återskenav den självsäkra och häftiga kampanj som de bedrev , Tonenär ganska lågmäld, och det märkte vi också under inlägg. Inteheller finns det något direkt krav på medlemskap. Ändå väljer att isak isolera sig från övriga partier i . Klyftan markeras ireservationer, där väljer att blunda för atf en långt drivenharmonisering av den ekonomiska polifiken vid sidan av fördelar också kan innebäraett och annat problem. Det kan vara värt atf notera att den vikfigadevalveringen 1982, som onekligen har spelat en strategisk roll i arbetet påatt bygga upp ekonomi igen, inte hade kunnat genomföras, om vi hadebundit våra händer och fötter på det sätt som förordar i sinmotion. kan ekonomiska beslut som samordnas mellan en viss gmpp länderockså få en utrikespolitisk innebörd. Men infe heller det problemet villmoderaterna låtsas om. förhållande fill EG är gott, t, o, m, alldeles utomordentligtgott. Den lösning som vi fick med frihandelsavtal har visat sig överträffa deflestas förväntningar. Vi fick så gott som alla samarbetets fördelar, mennästan inga av dess nackdelar. Utöver frihandelsavtalen har vi på område efterområde kunnat utveckla och fördjupa samarbetet med EG till gagn för bådaparter. NärOlof , som första svenska statsminister, 1983 besökte iBryssel - det var ett officiellt besök - markerade både och EG sinuppskattning av samarbetet och av hur positivt det utvecklar sig. Vikan nu se fram emot ett ännu bättre och ännu djupare samarbete med EG,som vi har kontroll över aft inte behöver ge uppgrundläggande intressen. Jag är glad över att riksdag med en starkmajoritet vill gå vidare på den här vägen, men jag beklagar också attmoderaterna inte visar den varsamhet som behövs i utrikespolitiskt känsligafrågor. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemsfällan. 79 ()replik: Jag tror att varken eller jag kan göra någon utvärderingav vad som skulle ha hänt om EG hade accepterat vårt neutralitetsförbehåll. Självfallethade förhandlingarna lett till en överenskommelse, som båda parter hadeaccepterat. Därmed hade vår självständiga utrikespolifik och vår alliansfrihetaccepterats av EG. Sedan tycker jag faktiskt att de enskilda staterna inom EGges en betydande handlingsfrihet, Def är felakfigt att säga att vid enanslutning viljelöst skulle ha fått följa EG;s politik i olika avseenden. Jagär övertygad om att hade kunnat utöva ett betydande inflytande. Viddet besök som gjorde hos - ett besök som i och försig var mycket värdefullt - förde han ett ekonomiskt resonemang om hur dettasamarbete skall vidareutvecklas, och han vädjade till EG att på olika punkterändra sin politik.