prot · G809145 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:145 §Justerades protokollet för den 7 innevarande månad, 1 § Föredrogs finansutskottetsbetänkanden 1984/85:26 om teckning avaktier i en penningmarknadscentral (prop, 1984/85:125delvis och förs, 1984/85:25), 1984/85:27 om anslag för /86 tillbyggnadsstyrelsen m, m, (prop,1984/85:100 delvis) samt 1984/85:28 om fortsatt valutareglering (prop,1984/85:153), Finansutskottetsbetänkanden 26, 27 och 28 kommer atf debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså finansutskottets betänkande 26om teckning av akfier i en penningmarknadscentral. Teckning av aktier i enpenningmarknadscentral 2 (): Regeringen har ien proposition föreslagit att bemyndiga regeringen att vidta åtgärderför att möjliggöra statens medverkan i en nybildad penningmarknadscentral.Finansutskottets betänkande 26 behandlar denna fråga. Jag vill helt kortkommentera den reservafion, undertecknad av utskottets samtliga borgerligaledamöter, som fogats fill betänkandet. Viär helt eniga om att och riksgäldskonforet skall vara företrädda somägare. Vad vi tvistar om är frågan om statens medverkan som ägare ipenningmarknadscentralen. Vi reservanter har inte kunnat finna något som talarför en sådan medverkan, , och framhåller isina mofioner att det är "och som direktunder svarar för penningpolitiken, Regering- Teckning av aktier i en penningmarknadscentral en behöver därför inte inneha aktier och styrelsepost ibolaget för att ha fillräcklig insyn i penningmarknadscenfralensverksamhet," Med det anförda yrkar jag bifall tillreservafionen, som har som första namn, 3 (): I finansutskottets betänkande 26 behandlas,som sade, frågor om aktieteckningen i enpenningmarknadscentral. Bakgrunden är, som framhålls i utskottefs skrivning,den omfattning som handeln med statsskuldväxlar, bankcertifikat ochföretagscertifikat numera har. Den utestående volymen uppgår för närvarandetill . Penningmarknadscentralen skall drivas i form av ettaktiebolag. Intressenterna skall enligt förslaget vara staten - genom regeringen,och -, statshypofekskassan, banker och övrigafondkommissionärer. Förslagetinnebär att utskottet föreslår att dels bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder som behövsför statens medverkan, dels anslå240 , för regeringens aktieteckning, dels bemyndiga riksgäldsfullmäkfige att utfärda garantiförbindelserpå ,, dels bemyndiga riksgäldsfullmäkfige att få teckna aktieroch vidta övriga erforderliga åtgärder för riksgäldsfullmäktiges medverkan ipenningmarknadscentralen. Jag yrkar bifall fill utskottefs förslag. Som framhöll har def fogats enreservafion från finansutskottefs borgerliga ledamöter, I den framhålls ätt"allmän enighet råder om att och riksgäldskonforet skall varaföreträdda som ägare i den nybildade penningmarknadscentralen". Reservanterna vill dock inte acceptera att regeringenskall företrädas i styrelsen för penningmarknadscentralen, 1 reservafionennämns också den synpunkten, vilken inte hör fill dagens aktuella fråga, attstatens engagemang i värdepapperscentralen bör minska. Här finns alltså enprincipiell skillnad mellan oss. Eftersom regeringen har ett övergripandeansvar för den ekonomiska politiken i landet, är def enligt utskottets meningfelaktigt atf minska dess engagemang i värdepapperscenfralen och ett direktvärde att regeringen vid sidan av organ som ägare tar del istyrelsearbetet i penningmarknadscentralen. Reservationens synpunkter, som avviker frånutskottsmajorifetens, bör alltså av principiella skäl avvisas. Än en gång, herr talman, yrkar jag alltså bifall fillfinansutskottets hemställan i betänkandet 26, vilket alltså innebär avslag påde principiella synpunkter som finns i reservafionen. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskoffefsbetänkande 28.) Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 27 om anslag till m.m. I fråga om detta betänkandehålls gemensam överläggning för samtliga punkter. , m. m. 5RUNE (): Till finansutskottets betänkande 27 om anslagtill m.m. finns fogade två moderata reservationer, tillvilka jag inledningsvis ber atf få yrka bifall. I den första reservafionen följer vi upp en motion av PerPetersson m. fl. i vilken föreslås en översyn, syftande fill avveckling avstatens fasfighetsinne-hav i vissa fall. Det finns visserligen ett beslut från1981 om att statens bestånd av iithyrningsfasfigheter skall avvecklas i vissastycken, men vi tycker infe att det räcker. Staten äger genom olika myndigheter mycket storalandarealer och många byggnader. Av ekonomiska skäl borde mycket av dettaägande kunna avyttras till enskilda och till kommuner. Def är t. ex. mångalantbruksnämnder som har stora innehav av skogsmarkoch jordbruksmark. Dessa marker borde, enligt vår uppfattning, i snabb taktöverföras till aktiva brukare. Staten äger också genom skilda myndigheter en mängdfastigheter som inte längre behövs för sitt fidigare ändamål. Det kan gällafastigheter som har ersatts av nybyggnader och inte längre utnyttjas av staten.Fastigheterna förfaller då gradvis och kostar underhåll utan att ge statennågon eller i vissa fall endast ringa nytta. I min egen kommun finns det ute på Revingefältef mångasådana exempel. , försvarsmakten, , domänverket ochlantbruksnämnderna är exempel på stafliga myndigheter som har många hus ochstora arealer utan effekfiv användning. Det är enligt rnin uppfattning ettsamhällsintresse att även statens ägande är rationellt. Därför bör det tillsesatt i avsedd verksamhet överflödiga hus avvecklas eller utnyttjas för andra,mer angelägna statliga ändamål. Detsamma bör naturligtvis gälla för skog ochjord i statens ägo. Vi tycker därför att det är rimligt att man ser överstatens fastighetsinnehav och har svårt atf förstå varför majoriteten infe harkunnat följa oss på den punkten. Den andra reservationen rör frågan om omvandling avbyggnadsstyrelsen till fastighetsbolag. Den är baserad på en motion avPer-Richard Molén m, fl. är ju den centralaförvaltningsmyndigheten i vad gäller anskaffning av lokaler för statligamyndigheter och förvaltning av statliga fastigheter. Styrelsen är uppbyggd påfem regioner. Den centrala förvaltningen är uppdelad på sju byråer. Verket harinte mindre än 2 160 anställda, 750 av dem är sysselsatta med fastighetsdriftoch ca 400 med byggnadsverk- samhet i egen regi, Egenregiverksamheten omsätter enkvarts miljard kronor per budgetår. är det så att saknar konkurrens i sinorganisation och därför kan förmodas - jag säger förmodas - vara mindreeffektiv i sin förvaltning. De skillnader som finns i fråga om ledningssystemmellan och den svenska marknaden i övrigt gör det svårt attutan mycket noggranna och ingående analyser visa på skillnader i lönsamhet ochavkastning i förhållande till förmögenhetsmassa och insatta administrativaresurser. Det som behövs för att reda ut detta och för atf få en stimulans förbyggnadsstyrelsen är konkurrens. är enligt vår uppfattningen alltför stor enhet och bör med fördel kunna delas upp på flera enheter, såatt kostnads-, intäkts- och effektivitefsjämförelser kan göras. Enligt minmening bör förvaltande verksamhet överföras på två ellerkanske flera fastighetsbolag. På def sättet bör man kunna uppnå fyra positivaeffekter: För det första bör man kunna få en effektivare förvaltningav fastigheter och kapital. För def andra kan man använda kapitalmarknaden förinvesteringar. Därigenom behöver man infe belasta den stafliga budgeten, vilketi dag bör vara en lättnad. För det tredje bör en utförsäljning av vissa delar avaktiekapitalet kunna innebära en neddragning av låneskulden. För detfjärde bör fastighetsbyten och försäljningar kunna underlättas. Enligt reservanternas mening bör en uppdelning avbyggnadsstyrelsen på två fastighetsbolag bli positiv, och vi vill därför skall arbeta i den riktningen. 6GUNNAR i (s): Till finansutskottets betänkande nr 27, omanslag fill m. m., har fogats tre reservationer. I reservation nr 1 av m.fl. föreslås i enlighetmed en moderatmotion atf förordar en snabbutredning i syfte attavveckla statliga fastigheter och statligt ägd jord- och skogsmark som ejutnyttjas på eft effektivt sätt. Utskottet har efter hörande av avstyrktmotionen. Enligt utskottets mening arbetar och övriga mark-och fastighetsförvaltande myndigheter på ett sådant sätt att def innebär etteffektivt nyttjande av mark och fastigheter. Resurser som infe kan nyttjas iden egna verksamheten bör avyttras. När det gäller bosfadsfasfigheter har redanvåren 1981 fattat ett beslut som innebär att statens bestånd avbosfadsfasfigheter successivt avvecklas. Utskoftsmajoritefen ser därför ingen anledning att nuvidta ytterligare åtgärder med anledning av statens fastighetsinnehav. Jag yrkar därför avslag på reservafion nr 1. Imoderaternas reservation nr 2 föreslås att begär en översyn av byggnadsstyrelsensstatus och organisation. Syftet med en sådan översyn skulle enligt de moderatamotionärerna och reservanterna vara atf överföra verksamhetpå två eller flera fastighetsbolag. Detta, menar man, skulle leda till ökadeffektivitet genom konkurrens och till en avlastning av statsbudgeten genom attstaten enbart blev hyresgäst. Utskoftsmajoritefen delar inte denna uppfattning.Utskottet anser att de ökande kraven på besparingar, samordning och effektivtresursutnyttjande i de flesta fall bäst kan fillgodoses genom en samladförvaltning, som kan anlägga en helhetssyn på statens lokalförsörjning ocheffektivt utnyttja de samordningsmöjligheter som uppstår. Def resultat som efter fillämpning avmarknadsmässiga hyror kan redovisa, hävdar sig väl i jämförelse med privatafastighetsförvaltares resultat och ger en acceptabel avkastning på statensfastighetskapital. Def finns därför inte heller några ekonomiska skäl förstaten att avhända sig ett eget fastighetsbestånd och en egenfastighetsförvaltning. Med det anförda yrkar jag avslag på reservation nr 2. I reservafion nr 3 har och folkpartietsrepresentanter anfört, att när det gäller principen att minskabudgetbelastningen genom utförsäljning av statliga tillgångar borde utskottetha hänvisat fill den avvikande mening som de borgerliga utskottsledamöfernaavgav i finansutskottets yttrande till näringsutskottet om försäljning avstafliga företag. Jag vill i all korthet hänvisa fillutskoftsmajoritetens mening i samma yttrande och yrkar avslag på reservation nr3 och bifall till finansutskoffefs hemställan i betänkande nr 27. , m. m. Anf.7 (): Jag skall fatta mig helt kort i min replik till GunnarNilsson i , Han säger att utskottets majoritet efter hörande avbyggnadsstyrelsen har kommit fram till slutsatsen att allt är bra som det är,Def är inte så märkligt atf har en sådan uppfattning - det ärsjälvklart atf den försvarar sitt eget revir. Säkerligen har också alla somarbetar inom ram ambifionen att göra ett utmärkt arbete;fattas bara annat. Men def är inte alls säkert att en organisation som är såstor som har den optimala effektiviteten. Vad vi vill få fillstånd är en fördelning av fastighefsinnehavet på två eller flerafastighetsbolag, varigenom man antagligen skulle få en effektivarefastighetsförvaltning. Vad sedan gäller statens fastighetsinnehav vill jag barapeka på ett enda exempel, , och det är ett som jag har mycketnära till, nämligen Revingefältef i , där statens fastighetsförvaltningleder fill atf många fasfigheter, som skulle kunna försäljas till människor ifrakten och användas på ett rationellare sätt, i stället förfaller. Jag tyckeratf statens fastighetsinnehav i det fallet är alldeles för stelbent förvaltat. Att rent allmänt har den uppfattningen attstaten skall äga fastigheterna kan jag i och för sig förstå. Han representerarju ett socialistiskt parfi. , m. m. 8 i (s): Jag ser det som en koncernfråga att man haren samlad lösning av statens fastighetsförvaltning. Staten har dessutom en radspeciallokaler som def är mycket svårt atf lämiia ut fill privat förvaltning,och även detta är ett motiv för en samlad lösning. Frågan om en utförsäljning syftande fill minskning avbudgetunderskottet behandlades bl, a, under finansdebatfen här i kammaren, I defsammanhanget avvisade kammaren förslaget om utförsäljningen, med motiveringenatt det är en helt felaktig polifik att enbart för att täcka underskottet i denlöpande verksamheten minska statens förmögenhet och avhända sig framfidakapitalavkastning. Jag finner inte att det har framkommit någranya argument sedan de här frågorna senast diskuterades i kammaren. 9 (): i säger att statens fastighetsinnehavär en koncernfråga och att staten skall ha sina fastigheter samlade under enhaft. Det påminner litet grand om den planekonomi som man på socialdemokratiskthåll gärna vill ha. Jag hade hoppats på atf skulle ha litetstörre förståelse för marknadskrafternas spel och för den möjlighet filleffekfivisering som kan uppstå vid en uppdelning av exempelvisbyggnadsstyrelsen. Vidare säger atf en utförsäljning avstatens markinnehav i vissa sammanhang är en felaktig ekonomisk polifik, medtanke på budgetbe-lasfning och annat. Jag kan så till vida instämma atf dettaingalunda är huvudmålet. Vad det gäller är i stället atf fastigheter och markkan utnyttjas effekfivare om dessa tillgångar säljs ut. Men den sekundäreffektsom uppkommer på det finansiella området behöver man sedan infe tacka nej till. Jag vill säga att med eft enda ord kommenterade situationen på Revingefältef, vilken djuptangår alla oss som bor i , 10 i (s): hävdar att man skulle få en bättreeffektivitet genom konkurrens. Som jag sagt har man dock medjämförbara resultatredovisningar i , i domänverket osv,klarlagt atf man har en effektiv verksamhet och en god avkastning. har i sin reservationframhållit att man inte skall förstatliga för förstatligandets egen skull. Jagkan, herr talman, hålla med om att förstatligande inte skall vara någotsjälvändamål. Men det är lika fel att, som här gång efter gångförespråkar, privatisera för privatiseringens egen skull. Anf.11 (): Jag vill bara säga atf vi från moderat håll tycker atfprivatisering för privatiseringens egen skull i många stycken är en viktig yäg. eftersomdet har visat sig att privata intressen på ett effektivare sätt kan förvaltafastigheter och markinnehav än vad staten kan göra. Vi vill, som jag pekat på,att t, ex, delas upp på två eller flera fastighetsbolag. Viär övertygade om atf om man gör det, kommer man atf få fill stånd eneffektivare fastighetsförvaltning. Än en gång, herr talman: Vad tycker i Eslövom den situation som vi har på Revingefältef? Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 28,) Kammaren övergår nu fill atf debattera finansutskottetsbetänkande 28 om fortsatt valutareglering. 13HUGO HEGELAND (m): Till finansutskottefs betänkande 28 är fogadefre reservationer som de borgerliga partierna gemensamt har avgivit, nämligenreservationerna 1, 2 och 3, till vilka jag omgående yrkar bifall. Den första reservationen gäller regeringens önskan attförlänga valutaregleringen med . Enligt vår mening är def nuverkligen hög fid att liberalisera valutalagstiftningen, som har varit i kraftända , Vi dras fortfarande med denna beredskapslagstiffning, som juär avsedd för extraordinära krislägen. Valutaregleringen kan sägas vara ett exempel på svenskisolationism. Många länder i världen har avskaffat sina valufaregleringar,gjorde det över , och def gick utmärkt, Danmarkoch har i stor utsträckning liberaliserat sin lagstiftning på def härområdet, och har inga valufaresfriktioner. Men i Sverigeenvisas vi med att år bibehålla denna antikvariska valutareglering. Från industrihåll har påpekats att en av de allraviktigaste frågorna just nu är en avveckling av valutaregleringen, eftersom denså uppenbart försämrar företagens möjligheter atf använda sin goda likviditettill omplaceringar och till investeringar utomlands, I den mån man villföramortera tidigare korglån motverkas också detta - vi har ju uteståendekorglån på infe mindre än 150 miljarder. Särskilt vi inom moderata samlingspartiet befraktar defsom en grundläggande mänsklig rättighet atf hushållen fritt får förfoga översina tillgångar, oberoende av nationsgränser, I och med att det inte är tillåtetför en person att föra ut sitt kapital måste vederbörande så att säga flyttafillsammans med detta. Detta förhållande påskyndar givetvis emigrationen avmånga skickliga företagare, vilket är en mycket beklaglig effekt avvalufaregleringen. Det visar bara atf def inte går atf hejda marknadens kravgenom olika regleringar, 5 protokoll 1984/85:142-145 I den gemensamma reservationen omen ytterligare liberalisering av valutalagsfiftningen påpekar vi att denna harskadliga effekter på samhällsekonomin och atf den minskar möjligheterna attuppnå s, k, samhällsekonomisk balans. Den är därför olämplig för att styrakapitalrörelserna. Den allra senaste utvecklingen har visat att det inte gåratt föra en ekonomisk politik som strider mot omvärldens. Vi kan infe hellerföra en valutapolitik som strider mot omvärldens. En följd av regeringensförsök att föra en sådan politik är det panikpaket som vi fick . Det intressanta är, herr talman, atf man i detpressmeddelande som lät utsända i samband med panikpaketefspresentation påstår att regeringens ekonomisk-politiska strategi ligger fast.Det låter väldigt imponerande. Som många kanske minns var den som merasystematiskt lärde sina generaler att tänka och även handla strategiskt. De somvar läraktiga befordrades snabbt till marskalkar. Jag tycker inte att någontingtyder på att någon av statssekreterarna eller departementsråden inomfinansdepartementet bär en marskalkstav i sin ränsel, I samband med presentationen av sitt paket hävdarregeringen bl, a, att detta skall motverka valutautflödef. Det är emellerfid enillusion att tro att man kommer atf uppnå några effektiva resultat. Enomedelbar effekt har ju blivit en kraftig räntehöjning med minst 2procentenheter. Def i sin tur slår på investeringarna. Utan att röja någrastörre hemligheter vill jag nämna att finansministern vid en utfrågning i daginför finansutskottet underligt nog sade att avsikten var att dämpainvesteringarna. Det var ett historiskt tillfälle. Det lär inte ha hänttidigare att en finansminister har kallats till finansutskottet för attnärmare redogöra för ett ovänfat paket. Def är rätt underligt atf avsikten äratt också dämpa investeringarna, eftersom investeringsnivån fortfarande liggerunder den nivå vi hade 1976, då invesferingskvoten var . I dagligger den bara på . Visserligen gläds finansministern ikompletteringsproposifionen åt att industrins investeringar ökar kraftigt. Mende ökar från en låg nivå, och då finns det ingen anledning att vidta åtgärdersom dämpar dessa investeringar. Detta atf man tvingas till panikåtgärder är alltså eneffekt av våra regleringar. Men man rör bara vid ytan, för den avgörandeorsaken fill den för höga konsumtionen i är ju inte att företageninvesterar för mycket utan att staten har ett konsumtionsöverskoft, som visarsig i eft stort budgetunderskott. Det är detta som driver fram ytterligareingrepp och regleringar. När man inte vill dämpa den statliga konsumtionen utantvärtom -för att dämpa valutautflödet-vidtar åtgärder som slår på räntenivån,som i sin tur hämmar investeringsnivån och investeringsaktiviteten i samhället,då når man precis motsatt effekt än vad man tidigare hävdat skulle utmärkaregeringens ekonomisk-politiska strategi, har ju i tidigaresammanhang betonat betydelsen av atf främja investeringarna, men när vi fåren viss uppgång tvingas man fill panikåtgärder. Den viktigaste orsaken tilldetta är det stora budgetunderskottet, som tyder på en för stor statligkonsumtion, I dentredje reservationen slutligen, herr talman, vill vi att man skall undersöka möjligheterna atf skapa en gemensam nordiskaktiemarknad, Def är kanske en besvärlig väg, men vi tycker att det ärmotiverat att närmare undersöka detta. Vi talar ju väldigt mycket om nordiskt samarbete,och def vore väl en utmärkt illustration av tyngden i det talesättet, om viverkligen ville göra en sådan utredning, 14 (): har att fa ställning fill fråganom en förlängning av valutaregleringen, ett ställningstagande som harhaft att göra tidigare, och skiljelinjerna har varit ungefärdesamma. Från vår sida har vi ifrågasatt valutaregleringen som ett effektivtstyrinstrument, medan socialdemokraterna och kommunisterna har trott mera påvalutareglering, I fre reservationer från de icke-socialistiska partiernaskisserar vi hur vi ser på en framtida valutapolitik. Vi menar först och främst att valutaregleringen skallförlängas bara till , Valufaregleringen har ju förlängts årfrån år utan atf man har haft några särskilda mofiv till def. Det finns envalufakommitté, vars förslag kommer , Def har sagts attförslaget är att vänta, men lär detta löfte vara riktigt, och då borde deförslag som kommer från valutakommittén kunna behandlas relativt snart. Vårslutsats är att valutaregleringen bör föriängas endast till årsskiftet1985-1986, När det sedan gäller förändringarna i valutalagsfiftningenhar valutakom-mittén låtit upprätta ett antal expertrapporter, vilkasslutsatser är ganska entydiga, nämligen att valufaregleringar inte hjälper. Vadde nu skulle hjälpa emot! Jag noterar att utskotfsmajorifefen infe, lika litetsom regeringen, anför några egentliga motiv för den fortsatta valufaregleringen.Man för i stället ett långt formresonemang om att man i avvaktan påvalutakommitténs betänkande skall låta allting vara som det är. Jag tror t, ex, att def är alldeles oriktigt attföresfälla sig att man skyddar sysselsättningen i genom valutareglering,Def har varit eft av de motiv som åberopats i riksdagsdebatterna att man gersvenska företag större möjligheter att hålla sin produktion inom , omman har en valufareglering. Men def finns ingenting som tyder på det. Tvärtomvisar dessa rapporter entydigt att även på detta område är regleringsfänkandefskadligt, Alla regleringar förorsakar kostnader, både direkta och indirekta.Det är direkta kostnader i form av att behöver administrativaresurser för atf fillämpa denna reglering. De exporterande företagen måsteockså ha resurser med anledning av valufaregleringen, Def innebär ocksåindirekta kostnader för samhället i form av en felallokering av resurser, I avvaktan på atf valutakommifféns betänkande resulterar ibeslut av borde alltså vissa liberaliseringar kunna genomföras inomramen för nuvarande lagstiftning, Def finns ju en liberaliseringssfadgainomOECD, Vi kan konstatera atf är def land som tagit det kortastesteget mot en liberalisering. Vi borde redan nu åtminstone kunna gå över fillde regler som gäller i och , utmärker sig för närvarandeofördelaktigt genom att ha den hårdaste regleringen av de internationellakapitalrörelserna. Som också den föregående talarenantydde är det som hänt en ganska god illustration fill hurverkningslös valufaregleringen är, är ett starkt utrikeshandelsberoendeland. Vi är alltså också beroende av att ha fungerande betalningar till ochfrån utlandet. Vad är det då som leder till ett valutaufflöde? Detta ärju bara eft uttryck för atf man senarelägger hemfagandet av betalningar försvenska exportprodukter. Det är ingenting som man kan påverka genom envalutareglering. Det avgörande är atf man för en inhemsk ekonomisk politik sominger förtroende i omvärlden och atf man kan hålla budgetunderskottet nere ochkostnaderna i den svenska produktionen på en sådan nivå att vår exportindustrikan klara sig i internationell konkurrens. De senaste dagarnas händelser illustrerar ocksåsvårigheten att föra en egen nationell räntepolitik. Man kan uttala sig hurmycket som helst till förmån för lågräntepolifik, men när den egna ekonomiskapolitiken brister blir man ändå tvungen att föra en högräntepolifik, Def ärprecis vad som sker. Man blir tvungen atf ganska drastiskt höja räntan,Räntegapet mellan och andra länder växer, för att vi på det viset skallkunna hålla kvar kapital i ,