prot · G809103 · 1984-12-31 00:00:00 — och Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation. När vi centerpartister reserveraross för möjligheten att inteckna bostadsrätt gör vi det med hänsyn till viktenav att underlätta för alla som behöver ta ett lån för att förvärva bostadsrätt.Det vore värdefullt om lån för förvärv av bostadsrätt skulle kunna ges på sammavillkor som gäller för lån för förvärv av småhus med äganderätt.Upplåtelseformen bostadsrätt har i likhet med småhusägandet betydande fördelarbåde från familjeekonomisk synpunkt och från samhällsekonomisk synpunkt. Med hänsyn till vikten av att underlättalångivningen för förvärv av bostadsrättslägenheter ber jag att få yrka bifalltill reservation 3 av utskottets moderater och centerpartister. Anf.46 (): Det är inte första gången som frågan om ägarlägenheter tasupp här i kammaren. Senast värdet 1983 och 1984. Då avslogs motionsyrkandenmed samma innebörd som de vi har att behandla . Utskottet behandlar i sitt betänkande dels tvåmotionsyrkanden om införande av äganderätt till lägenheter i flerbostadshus,dels ett yrkande om möjlighet att inteckna bostadsrätt, dels ett yrkande somrör reglerna om övergång från hyresrätt till bostadsrätt samt dels ett yrkandesom tar upp frågan om s. k. kontorsbildade bostadsrättsföreningar. Jag berredan nu, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan och avslagpå de reservationer som fogats till betänkandet. System med ägarlägenheter förekommer utomlands men finnsinte reglerat i . Jag menar att man kan hävda att vi i inte harbehov av ett system med ägarlägenheter. Jag tänker längre fram återkomma tillmotiveringen härför. Vi socialdemokrater framhöll i senast i debatten1984, att redan med hänsyn till de bostadspolitiska konsekvenser som ett systemmed äganderätt till lägenheter i flerbostadshus skulle medföra borde motionsyrkandenaom ägarlägenheter avslås. intog ju också den ståndpunkten. Dessutomskulle ett system med äganderätt till bostadslägenheter, även om dettekniskt sett är genomförbart - jag tror inte att det är så tekniskt besvärligt- göra den fastighetsrättsliga lagstiftningen och regelsystemet i övrigt påbostadsområdet mer komplicerat utan att det skulle medföra några egentligafördelar för de boende. Jag tror att det är viktigt att understryka det.Lagstiftningen om bostadsrätt ger de boende samma fördelar som åberopas tillstöd för ägarlägenheter. Marfin tog bl. a. upp frågan om att det är teknisktmöjligt att införa ett system med ägarlägenheter. Att det är tekniskt möjligtframhålls också i centerreservationen. Ja, visst är det tekniskt möjligt, mendet är inte det frågan gäller. Ingen bestrider att det är tekniskt möjligt, menär det önskvärt? Det är den frågan vi skall ställa oss. Är det önskvärt avbostadspolitiska och sociala skäl? På den frågan skulle jag vilja svara nej. Vi anser sammanfattningsvis att det inte framkommit någotsom gör att nu bör ompröva sin ståndpunkt i denna fråga. Jag yrkardärför som sagt avslag på reservationerna som rör ägarlägenheter och bifalltill utskottets hemställan. Närdet gäller frågan om inteckning i bostadsrätter, herrtalman, så saknas en sådan möjlighet. Men harbostadsrätter ändå utnyttjats som pantobjekt. Pantsättning sker genom avtal ompantförskrivning av bostadsrätten, och det är regel att bankerna genomsina finansinstitut beviljar lån mot säkerhet i bostadsrätt. Därför är det intenödvändigt att införa några särskilda regler om inteckning i bostadsrätt, somdessutom bara skulle komplicera förhållandena. Det finns ju redan nu ett välfungerande system för pantsättning av bostadsrätter, och utvecklingen under desenare åren har visat att bostadsrätten anses som en mycket god säkerhet förlån till förvärv av bostadsrätt. Reservanterna har inte heller anfört några nyaomständigheter i den här frågan som kan motivera införandet av ett system medinteckning av bostadsrätter. Det skulle bara, som jag redan sagt, ytterligarekomplicera livet. Jag yrkar således avslag på reservation 3 och bifall tillutskottets hemställan. Slutligen, herr talman, till frågan om övergång frånhyresrätt till bostadsrätt. Enligt lagen om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt är en fastighetsägare i vissa fall skyldig attinför en försäljning av fastigheten erbjuda hyresgästerna att köpa denna. Enförutsättning är att hyresgästerna i fastigheten har bildat enbostadsrättsförening och gjort en s. k. intresseanmälan hosinskrivningsmyndigheten. Lagen gäller emellertid inte fastigheter sominnehåller mindre än fem lägenheter. Det hänger samman med att det enligtbostadsrättslagen krävs minst fem medlemmar för registrering av enbostadsrättsförening. vill att ombildningar skall kunna ske ifastigheter som innehåller minst tre lägenheter. Dessutom yrkas att förbudetmot s.k. dubbelupplåtelse skall kunna upphävas när det gäller de allmännyttigabostadsföretagen. Som skäl åberopas att ändringen skulle underlätta ombildningentill bostadsrätter i hus som ägs av allmännyttiga företag. Även denhär frågan - det gäller alltså kravet på ett visst antal lägenheter- har varit aktuell här i . Bostadsrättslagens bestämmelser om lägsta antaletmedlemmar för registrering av en förening har motiverats avbostadsrättsföreningarnas kooperativa karaktär. Ett genomförande avmotionsförslaget skulle inte få någon praktisk betydelse om inte samtidigtminimiantalet medlemmar i en bostadsrättsförening sänks, och någonting sådantär vi inte beredda att tillstyrka. När det gäller frågan om förbudet mot dubbelupplåtelsevill jag erinra om att spörsmålet om ett undantag i form av dispens frånförbudet prövades redan 1980-samma år som förbudet infördes. Departementschefenframhöll då bl.a. att om man skulle behålla möjligheten att i vissa fallupplåta bostadsrätt vid sidan av hyresrätt skulle man vara tvungen att införavissa nya bestämmelser som garanterade rättsskyddet för de kvarboendehyresgästerna. En sådan ordning med bostadsrättsföreningar av två olika slag -en där det skulle vara förbjudet att upplåta bostadsrätt till uthyrdalägenheter och en annan där det skulle vara tillåtet - kan leda till missförståndoch olägenheter. Dessutom är det även lagtekniskt svårt att ange vilkaförutsättningar som skall föreligga för att dispens skall kunna beviljas. Jag yrkar således avslag på reservation 4 och bifall tillutskottets hemställan. 47PER-OLOF () rephk: säger att vi behandlat dessafrågor förut. Motioner har avslagits 1983 och 1984 osv. Ja, det ärrätt. Men det här med att avslå motioner får ändå inte bara bli en rutinåtgärd,utan i varje enskilt fall måste det prövas om det kommit fram nya sakskäl. Sedan säger , och det förvånar mig väldigtmycket, att vi i inte har behov av ägarlägenheter. Vem skall avgöradet? Är det egentligen vi politiker som skall avgöra om det finns behov avägarlägenheter? Det är ju bekant att det bland de boende finns en utprägladönskan att få äga sin bostad, att över huvud taget få uppleva den känslan. Omman fick den möjligheten skulle det bli lättare för allt fler att skaffa sig enegen bostad. Om man har lagfart på lägenheten skulle dessutominteckningsmöjligheterna, finansieringsmöjligheterna bli betydligt större. Vifrån moderata samlingspartiet menar alltså att det finns en önskan i den härriktningen bland bostadskonsumenterna och att det åren uppgift för osspolitiker att tillgodose deras önskemål. Vidare säger att det egentligen inte finnsnågra fördelar med att inteckna exempelvis en bostadsrätt. Men när frågan år1983 remitterades till bankinstituten var det många bankinstitut som meddeladeatt det inte råder något som helst tvivel om att finansieringen skulleunderlättas genom att inteckningsrätt infördes. Om finansieringen av enbostadsrätt på det sättet kan underlättas, skall vi naturligtvis medverka tillatt så sker, för att tillgodose de boendes önskemål och vidga möjligheterna förallt fler människor att välja den här boendetypen. I moderata samlingspartiettycker vi att det är angeläget - när nu socialdemokraterna tydligen har slutatatt lyssna och enbart talar om rörelsen - att i varje fall lyssna pä vad demänniskor säger som vill äga sin bostad. 48 () replik: säger att det inte fårbli en rutin att avslå motioner. För oss socialdemokrater är det ingen tomritual - en rutin kan ofta bli det - att vi går emot moderata förslag av typeninförande av ägarlägenheter. I den moderata reservationen nr 1 till utskottsbetänkandetsägs att det skulle vara betydelsefullt från bostadspolitiska utgångspunkteratt införa ett system med ägarlägenheter. Det är tvärtom. Ett viktigt skäl för oss socialdemokrater att gå emot införandetav ägarlägenheter är spekulationen. Våra erfarenheter från länder där man harinfört system med ägarlägenheter är att det där förekommer en nog så omfattandespekulation i dessa lägenheter. Vi behöver inte gå längre än till föratt få exempel på detta. Där har man infört detta system, och där förekommerdet att människor inte äger en lägenhet utan flera lägenheter, som de har köptoch sedan hyr ut. Vi skall ha klart för oss att priserna på ägarlägenheterskulle bli betydligt högre än de ganska höga priserna påbostadsrätter. Med sådana priser skulle det bli omöjligt för gemene man attskaffa sig en ägarlägenhet. 49 () replik: Jag vill hävda precis motsatsen till vad StigGustafsson säger. Just genom möjligheten att inteckna en ägarlägenhet ochbostadsrätt vidgas möjligheterna för allt fler att verkligen komma i åtnjutandeav en egen bostad. Jag är litet förbluffad över påståendet att vi skall säganej till ägarlägenheter på grund av att det blir spekulation. Konsekvensen avett sådant resonemang. , skulle ju vara att vi också måsteförbjuda äganderätt till egethem - det kan ju finnas risk för spekulation ävenmed det systemet. Det är inte ett särskilt hållbart argument, . 50 () replik: Den ena villan görinte den andra villan bättre. Av den anledningen att villapriserna är högaskall vi i inte medverka till att priserna på annat boende också blirhögre. Anf.51 (): har genom förslag och åtgärder länge givitsitt stöd till människor som önskar äga sin bostad. Vi anser attbostadsrättsformen är en mycket bra form för ägande som på allt sätt börunderstödjas. Denna uppfattning om det positiva i bostadsrätten som boendeformdelas av många svenskar - det märks inte minst genom den stora efterfrågan. Vidare anser vi från att det inte finns någonanledning att motsätta sig kravet på att även ägarlägenheter införs som enbesittningsform. Den socialdemokratiska regeringen har genom både genomfördaoch planerade försämringar för bostadsrättsägarna gjort det angeläget att ocksåägarlägenheter finns som ett alternativ. 1 Riksdncpn'i nrnlnknll 1984/85-103-104 Vi har i vår partimotion1984/85:2804 ett yrkande om ägarlägenheter. Då vi inte finns representerade ilagutskottet yrkar jag bifall till reservation nr 1 från moderatasamlingspartiet, där det yrkas bifall till vårt motionsyrkande. Eftersom vi anser att bostadsrätt skall utgöra ett braalternativ ansluter vi oss från också till reservation nr 3 ommöjligheter att inteckna bostadsrätter. Vi har i vidare tagit upp fråganom kontorsbildade bostadsrättsföreningar. Vi anser att det är viktigt attmedlemmarna i en bostadsrättsförening själva skall kunna forma sina stadgar ochinte behöva acceptera stadgar som har antagits genom föreningen ellers.k. Utskottet anför att man har förståelse för vårt yrkande,därför att även om en förening kan besluta om stadgeändring, kan man ha bunditsför all framtid för stadgar som inte går att ändra. Det kan t. ex. ske genomkrav från kommunen, när man har köpt mark. Jag kan ha förståelse för att utskottet hänvisar tillbostadsrättsutredningens betänkande, som är lagt. Vi anser dock frånfolkpartiets sida att vårt krav är så välgrundat att kammaren redan nu börbiträda vårt yrkande. Jagyrkaralltså, herr talman, bifall till yrkandet nr 3i motion 1984/85:2804. 52 (): Till det sista: sade ju också att den harfrågan har behandlats i bostadsrättskommittén, och dess betänkande lades såsent som . Vi får väl i vanlig ordning avvakta remissomgången ochse vad. de olika remissinstanserna tycker, innan vi vidtar någon åtgärd frånriksdagens sida. Detta innebär, herr talman, att jag återigen yrkar avslagpå reservationen på denna punkt och bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 135 förreservationen av m. fl. Mom. 1(låneförbudet i ABL) Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot 90 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (förbudet för bolag att förvärva egna aktier) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (särskild bolagsform)Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(ägarlägenheter) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med 92 röster mot 46 för reservation 2 av m. fl. 156ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot94 för reservation 1 av m.fl. 45 ledamöter avstod från attrösta. Folkpensioner,m. Mom. 2 (möjlighet att inteckna bostadsrätt) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 138 förreservation 3 av m. fl. Mom. 3 (vissa frågor rörande övergång från hyresrätt tillbostadsrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (kontorsbildade bostadsrättsföreningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 2804 avBengt m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. 10§ Folkpensioner, m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1984/85:15 om folkpensioner m. m. 1984/85:100 delvis). 53 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande nr15 behandlas anslag till folkpensioner, bidrag till kommunala bostadstilläggtill folkpension och vissa yrkesskadeersättningar. Här behandlas också en radmotioner, som tar upp pensionsfrågor. Några motioner berör den nyligentillsatta pensionsberedningens arbete. I en moderat motion begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att översynen av efterlevandepensioneringen skall bedrivas eftervissa riktlinjer. I motionen framförs att vissa grundkrav måste tillgodoses, omman övergår till ett system för efterlevandepensionering. Rättssäkerheten måstetryggas genom att intjänad och registrerad pensionsrätt skall finnas kvar ochaktualiseras när maken avlider. Övergångstiden till ett nytt system skall varaså lång att familjerna får möjlighet att till överkomliga kostnader bygga uppett kompletterande pensionsskydd. Ett nytt system måste också utformas medhänsyn till att barn inte bara behöver ekonomisk försörjning för sig självautan också vård och tillsyn. Efterlevande förälder måste därför få ekonomiskamöjligheter att ägna tillräcklig tid åt hem och barn så länge som det behövs. Ireservation nr 3 har vi moderater begärt att som sin mening bör Nr 103 ge regeringen till känna att denämnda riktlinjerna bör gälla för den den kommande översynen av efterlevandepensioneringen. 21 mars1985 '' ~ egentligen utan motivering -avstyrkt detta yrkande. en är att ett nytt system för efterlevandepensionering skall utformas så, att Folkpensioner '" " '"' parlamentarisk uppslutning. Men det har vimoderater ffi fyj aldrig motsatt oss. Tvärtom vill viha en bred parlamentarisk uppslutning kring ettförslag, som i grunden bygger på att rättssäkerheten tryggas, attövergångstiden blir tillräcklig och att efterievande förälder ges ekonomiskamöjligheter att ägna tillräcklig tid åt hem och barn. Anser utskottsmajoritetenatt den inte vill gå med på dessa grundläggande trygghetskrav, bör den i såfall säga det rakt ut. I reservation nr 4 yrkar vi att de folkpensionärer som hargjort undantagande från ATP skall ha rätt till pensionstillskott.Pensionstillskott utgår av basbeloppet förålderspensionär och av basbeloppet för folkpensionär med helförtidspension. Före fanns möjlighet att anmäla undantagandefrån ATP såvitt avsåg inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Ettsådant undantagande medför naturligtvis att man inte får ATP. Det är ju klartatt har man inte velat vara med i ett försäkringssystem så kan man inte hellerfå del av pensionsrätten. Men det leder också med nuvarande bestämmelser tillatt man inte får pensionstillskott till grundpensionen. Många som gjort undantaganden har gjort det innanpensionstillskotten till grundpensionen infördes och hade alltså ingenmöjlighet att förutse att deras undantagande från ATP skulle leda till negativakonsekvenser i ett helt annat pensionsavseende än vad undantagandet innebar. Det allra mest stötande är att änkor till dem som gjortundantagande drabbas på samma sätt. De får inte pensionstillskott vare sig tillänkepension eller till ålderspension. Socialdemokraterna talar ofta om utsattagrupper och svaga grupper. får man en känsla av att det inte finns mångakvar i när alla de utsatta och svaga grupperna har räknats bort. Men engrupp som verkligen är utsatt och svag är de människor som tvingas leva enbartpå grundpensionen inom folkpensioneringen, däribland änkor till fattigamänniskor som gjort undantagande från ATP därför att de inte ansett sig ha rådmed avgifterna. .De har det verkligen fattigt. Men den kanske ekonomisktsvagaste gruppen av alla har socialisterna ingen misskund med. I reservation 4begär vi moderater tillsammans med att dessa skall fäpensionstillskott. Med det anförda yrkarjag bifall till reservationerna 3 och 4 vid socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 15. 54 ELISANDERSSON (c): De äldre har genom sin arbetsinsats lagtgrunden till vårt välfärdssamhälle. Det är en viktig uppgift för samhället attgarantera dem en god trygghet och rättvis del av standarden. Pensionssystemetskall ge grundtrygghet och bidra till ekonomisk utjäm- Till de pensionärer som enbart har folkpension ochingen eller låg ATP skall utgå pensionstillskott, vilket finansieras viastatsbudgeten och inte via ATP. Denna rätt skall enligt också gälla depensionärer som en gång begärt undantagande från ATP. Då pensionstillskottet infördes gjordes det beroendeav anslutningen fill ATP-systemet. Detta ledde till att många av dem som begärtundantagande från ATP gått miste om hela den standardförbättring som skett avfolkpensionen. Ingen kunde vid ATP-systemets tillkomst förutse att man skulleförlora rätten till höjda folkpensioner om man inte gick in i ATP-systemet. Den som haft undantagande från ATP har fåttbetala högre folkpensionsavgift än den som anslutit sig till ATP-systemet.Anledningen till detta var att avgifterna till ATP var avdragsgilla underpunkten Allmänna avdrag. Den taxerade inkomsten och folkpensionsavgiften blevdärmed lägre för ATP-anslutna än för den som begärt undantagande från ATP. Ävenom särskild folkpensionsavgift numera inte utgår på den taxerade inkomsten,blir de slutliga effekterna för denna grupp skattskyldiga desamma. Kostnadernaför folkpensioneringen täcks ju i stället genom s. k. socialförsäkringsavgiftersom utgår på rörelseidkarens inkomster. Om vederbörande rörelseidkare äransluten till ATP blir underlaget för beräkning av socialförsäkringsavgifterlägre än det blir för den som anmält undantagande från ATP. Det är alltså uppenbart att företagare som begärtundantagande från ATP under sina aktiva år betalt såväl större avgifter tillfolkpensioneringen som högre stats- och kommunala skatter än kolleger, anslutnatill ATP, med samma bruttoinkomster av jordbruk eller annan rörelse. Enligt vår mening är de nuvarande bestämmelsernabeträffande undantagande från rätten fill pensionstillskott för den som inteär ansluten till ATP-systemet så uppenbart orättvisa att de måste undanröjassnarast möjligt. En annan uppenbar orättvisa är att änkas rätt tillpensionstillskott är beroende av om den avlidne maken haft undantagande frånATP. I praktiken innebär detta att ett stort antal kvinnor kan förlora helasitt pensionstillskott i samband med att maken avlider. Dessa kvinnor drabbasalltså av en väsentligt sänkt pension efter makens död. Denna försämradepension tvingas de leva med på grund av att pensionsvillkoren är knutna tillmannens villkor inom pensionssystemet. Ett system med så starkt föråldrade ochkönsbundna villkor stämmer illa med dagens krav på jämställdhet. Vid beviljandeav pensionstillskott till ålderspension skall, enligt uppfattning,bortses från makes undantagande från ATP. Starka rättviseskäl talar för en snarändring av nuvarande förhållanden. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation nr 4 som är fogad till socialförsäkringsutskottets betänkande nr 15och i övrigt till utskottets hemställan. Folkpensioner, m. m. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. Folkpensioner, m. m. 55MARGO (vpk): Ett brev betyder så mycket, särskilt när detär valtider. fick alla pensionärer ett brev från socialminister i vilket han berättar hur bra pensionärer har det och hur mycketbättre de skall få det. Alla kände inte igen sig i den beskrivningen. Mångapensionärer har hört av sig efter socialministerns brev. En kvinna har gjort en jämförelse mellan den ekonomi honhade och den hon hade 1984. Denna jämförelse såg ut så här: 1981 fick hon i pension och bostadsbidrag . När honhade betalt hyran på . kvar att leva på . 1984 fick hon . i pension ochbostadsbidrag, och hyran hade stigit till . -det varsamma lägenhet som1981. Kvar att leva på 1984 var . hade hon alltsåför . mindre i disponibel inkomst än vad hon hade haft 1981.Dessutom fick hon besked att det lilla bostadsbidrag honhaft skulle upphöra helt 1985. Ett annat exempel: En kvinna har skickat till mig tvåpensionsavier, en för och en . En jämförelse mellan dessavisar att hon i pengar får ut . Men meddenna ökning i pengar på . skall hon också betala en hyreshöjningpå . Kvar av pensionshöjningen för hennes del är 32kr. skall för hennes del kompensera prisökningarnaförra året på . När hon går till affären och skall betala mateneller räkningen kan hon tyvärr inte betala i procent och hänvisa till, atteftersom hon har en så låg pension, har hon också den lägsta kompensationen förförra årets prishöjningar. Nej, det går inte att betala i procent i affärerna.Man måste betala maten i kronor och ören, fast i hennes fall hade det varitklart bättre, om hon hade kunnat betala prishöjningarna på samma sätt som manberäknar ökniiigen av pensionen. Vårt pensionssystem är konstruerat så, att de ojämlikaekonomiska villkor som vi har under vår yrkesverksamma tid bibehålls även närpensionsåldern har inträtt. Vid heltidsarbete har kvinnorna i yrkesarbete igenomsnitt ca . mindre än männen. Jämför man deltidsarbetandekvinnors årsinkomst med männens, och av de yrkesverksamma kvinnorna ärdeltidsarbetande, blir skillnaden i årsinkomst mellan 40 000 och 60 000. Dethär gapet mellan kvinnors och mäns inkomster hänger med hela livet. År 1981hade män mellan i genomsnitt en pension på . Kvinnorna isamma ålder hade då en genomsnittlig pension på . Om vi inte nugenomför förändringar i pensionssystemet, kommer dagens kvinnor -när vi är pensionärer - att fortfarande ha så mycket sämre ekonomiska villkorän männen. har en tredjedel av alla pensionärer så låg ATP, eller ocksåingen alls, att de får pensionstillskott. Det rör sig här om 844 000pensionärer, varav nästan alla är kvinnor, eller närmare bestämt 669 000. De som har en mycket låg ATP har i realiteten en sämreekonomi än de som helt saknar ATP. Eftersom de förra har ATP får de lägrebostadstillägg. och de fårockså betala mera för service. Om man t. ex. skall ha en hemsamarit,måste man betala efter en högre taxa om man har ATP. Detsamma gäller om man t.ex. skall ha fotvård. En annan pensionsavi som jag har fått mig tillsänd - manfår, som sagt, många brev i valtider - visar att en kvinna som har . imånaden i ATP i realiteten får ut . mindre än om hon inte hadehaft någon ATP alls. kommunisterna har föreslagit att den nutillsatta pensionsberedningen skall få tilläggsdirektiv som innebär att detläggs fram förslag om en utjämning inom ATP-systemet, en plan förstandardhöjning för pensionärerna. Vi vill också ha en rättvisare beräkning avvärdesäkringen, så att inte de som har de lägsta pensionerna får den lägstakompensationen för prishöjningarna.