prot · G809155 · 1984-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund har vi krävt restaurering av denregionalpolitik som vi bedrev här i landet , Vimotionärer påminner om de resultat som den socialdemokratiskaregionalpolitiken gav , Flera tiotusental nyaarbetstillfällen tillskapades . Inflyttningen till samtliga sjuskogslän var större än utflyttningen , med eft litetminus för under det sista av . Degoda resultaten nåddes med en mycket aktiv regionalpoHtik, där regionalt stöd,fraktstöd, skafteutjämning, jordbmkarstöd, glesbygdsstöd, IKS och andraåtgärder var ingredienser. Också en målmedveten statHg styrning av industrinsutveckling via investeringsfondsmedel och utflyttning av statliga verksamheterfrån var viktiga instrument, förekom verkligenén utjämning mellan skogslänen och t, ex, . Åren 1975,1976 och1977 hade de sju nordligaste länen ett inflyttningsplus på 17 000, medanStockholms län redovisade eft minus på 2 000, Skogslänens folkmängd ökade underdessa med 19 000, Mensedan fick vi en borgerlig majoritet i och borgeriigregionalpolitik, eller brist på regionalpoHtik, skuHe jag helst vilja säga. Inpå kunde vi avläsa resultaten, Def återstod egentligen ingenting avutvecklingen i skogslänen , Åren 1981, 1982 och 1983flyttade fler människor ut från skogslänen än vad som flyttade in. De årenförlorade de sju nordligaste länen drygt 5 000 invånare i utflyttningar. Menfill flyttade man som aldrig förr, 13 000 . Trots attcentern i sin "gröna" riksplan, som man så ofta ordade om här iriksdagen , hade lovat att centerpolitiken skulle stoppaStockholms utveckling och utveckla skogslänen, så blev det tvärtom.Befolkningstalen visade också för åren 1981,1982 och 1983, alltså i slutet avden borgerliga regeringsperioden, minus i så gott som samtHga skogslän.Sammanlagt tappade de sju nordligaste länen de åren 13 000 av den befolkningman hade . Men befolkning ökade de åren medinte mindre än 23 000 personer. Det var resultatet av regionalpolitiknär den omsattes i praktiskt handlande. Med det beslut som vi om skaHfatta går den regionalpolitiken ur tiden. Det är mot bakgrund av den svåra obalansen som vimotionärer från de sju skogslänen ansett att det behövs extra insatser i dennorra halvan av vårt land utöver vad regeringen har föreslagit, mera insatserför en hel landsdel än för något lokalt samhälle. En region som har störstarbetslöshet, lägst sysselsättningsgrad och svag utvecklingstrend måste fåextra prioritet. Framför allt menar vi att regering och samhälle måste fåmöjHgheter till en starkare styrning av näringslivets utveckling, om vi skallkunna leda utvecklingen dit där behoven är störst - inte, som så ofta sker, tHlnågon enstaka ort, utan i det här fallet till en hel landsdel, tiH de av vårt lands yta som skogslänen utgör. Genom styrningen och möjHgen nysysselsättning kan vi nå resultat. Men då måste vi få , och mångaandra storföretag att ta sitt ansvar i denna del av vårt land och flyttaarbeten dit där arbetskraft finns. På det sättet styrde på sintid via investeringsfondsmedel ett stort antal mycket lovande filialföretagnorrut , Den styrningen måste vi få tillbaka in på1980-talet, Ivår motion har vi också krävt ytterligare forsknings- och utvecklingsinsatser,ökade utbildningsinsatser i regionalpolitiskt syfte och teknikspridningsinsatsertill skogslänen. Vi har också begärt särskHda satsningar på s.k, avknoppnings-och groddföretag med lokaliseringsstöd. Vi hade nog hoppats attarbetsmarknadsutskottet skulle ha varit mera generöst och ägnatlandsdelsproblemen i norr en mer djupgående prövning och våra förslag litet merav givmildhet. Vi vill inte påstå att det inte finns orter i Syd- ochMellansverige som har problem, men där finns det ofta arbeten inompendlingsavstånd, och det gör det inte i skogslänen. Deproblem vi tar upp är av särart. De åtgärder som regeringen har föreslagit ochriksdagen kommer att besluta om är bra, men jag tror att det skulle behövasytterligare insatser om vi skall få tiHbaka den regionala balans som vi var påväg att nå , Men vi får glädja oss åt de framgångar förregionalpolitiken som det nu aktuella regeringsförslaget innebär, och vi fåråterkomma. Idetta anförande instämde och i (bådas). Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas kl, 19,30, 12§ Anmäldes och bordlades 1984/85:50Energibeskattningsfrågor (prop, 1984/85:120 delvis) 1984/85:40 Vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder (prop, 1984/85:150 delvis) 1984/85:30 Rätt att driva lokal och regionalkollektivtrafik på väg (prop, 1984/85:168) 1984/85:27 Förslag tilllag om vissa torvfyndigheter, m, m, (prop, 1984/85:120 delvis)1984/85:30 Energipolitik (prop, 1984/85:120 delvis och 1984/85:150 delvis) 1984/85:25Komplettering av planen för vattenkraftsufbyggnad 13 §Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1984/85:622av () till statsrådet om slutförvaringen av visstkärnbränsle: Enligt pressuppgifter har avtal nu träffats om attSverige skall ta emot en kvantitet utbränt MOX-bränsle - plutoniumberikatkärnbränsle - för slutförvaring från , i utbyte moten ungefär dubbelt så stor kvantitet svenskt utbränt kämbränsle som avsetts förupparbetning i La Hague, MOX-bränsleavfallet skiljer sig från det svenskahögaktiva avfallet genom att koncentrationen av plutonium är betydligt högre.Detta ställer rimligen särskilda krav på hantering och slutförvaring. Finns det i utprovade metoder för att påett säkert sätt omhänderta och slutförvara utbränt MOX-bränsle? 14 §Kammaren åtskildes kl, 17,52, In fidem