prot · G809148 · 1984-12-31 00:00:00 — Då var siffran fortfarande . a.: "Def är inte tillfredsställande. Jag vill gärna erkänna aft jagpersonligen med hjälp av mina medarbetare noga bevakar den här frågan. Numerasläpps inga utredningar fram utan att man har diskuterat möjligheterna att ökakvinnorepresentationen. Det har krävts särskilda åtgärder både när det gällerde representanter regeringen utser och när def gäller de nomineringar vi fårfrån organisafioner." Men, herr talman, det räcker inte med atf bara diskuteramöjligheterna aff öka kvinnorepresentationen. Man måste faktiskt utnyttja sinamöjligheter också. Därför är def bra, i och för sig, att den nuvaranderegeringen har följt fidigare regerings exempel och bett om förslag på både enkvinna och en man när någon organisafion eller något parfi skall nominerakandidater till utredningar. Men det hade varit bättre om man också iregeringskansliet hade utvärderat hur organisafionerna har svarat på den härtillsägelsen eller om man, i likhet med den norska regeringen, helt enkeltstoppat utnämningarna när organisafionerna inte lämnat två förslag. Efter 20år borde regeringen ha insett atf def infe räcker med att statsministernförsäkrar atf han noga bevakar frågan. En bevakning är fullständigt meningslösom den inte leder till resultat. Vi skall senare diskutera vissa frågor med utrikespolitiskanknytning. Men jag måste dra in några sådana aspekter redan här. I sommarhåller en tredje kvinnokonferens i . Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens åtgärder beträffande jämställdhetsfrågor Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens åtgärder beträffande jämställdhetsfrågor internationelltsett ett ganska gott rykte när det gäller jämställdheten, det vet jag av egenerfarenhet. Många tror t. o. m. aff vi är världsbäst, bara därför att vårlagstiftning numera infe har särregler för kvinnor eller män. Jag har ofta i internationella sammanhang fått frågan vadjag egentligen kämpar för i , där kvinnor och män är jämställda. Skalljag i svara med fakta alltifrån inkomstskillnader fill skillnader iinflytande? Visst skulle jag nästan kunna skryta med att det finns femkvinnliga statsråd, men hur skall jag förklara att det bara finns tvåstatssekreterare och än värre endast två kvinnliga verkschefer av 186 och aftregeringen infe har utnämnt någon kvinna på ledande post def ? Nå, herr talman, jag har lärt mig hur man iutrikespolitiska sammanhang-där vi försöker hålla ihop - försvarar , ochdet skall jag naturligtvis göra i också. Def finns posifiva sidor aftdra fram, det har vi också gjort i utskottet. Men jag tänker inte göra def hurlänge som helst. Jag tycker nämligen infe aft konsfifufionsutskoffef skallfinna sig i att jämställdhefsfrå-gorna möter samma nonchalans från regeringenssida som vi har mött när def gäller utgivningen av författningssamlingen. Årefter år har vi enigt och i skarpa ordalag begärt förändringar till det bättre,för att bara upptäcka atf regeringen inte tycks ha tagit oss påallvar. Vi i tycker atf man skall fa den här granskningen på allvaroch försöka atf åstadkomma bättre förhållanden. Det enda, herr talman, jag är riktigt nöjd med är atfutskottet är enigt i de kritiska avsnitten och atf den här delen av debatteninfe som kommer sist. 28STURE (): I förra årets granskningsbefänkande, som äveninnehöll ett avsnitt om jämställdhetsfrågor, vilket har påpekathär, uttalade vi vår avsikt atf följa utvecklingen i de här frågorna. Förraårets granskning var närmast inriktad på regeringens praxis beträffandetillsättningsärenden i förhållande till jämställdhefslagen. Årets granskninghar utvidgats fill att omfatta regeringens åtgärder beträffandejämställdhefsfrågor utifrån ett vidare begrepp. Utskottefs undersökning av tillsättandet av kvinnor påhögre tjänster såväl i som inom den centrala förvaltningenvisar aff kvinnorepresentationen är mycket låg, ja, i vissa fall sämre än denvar . Kvinnorepresentationen i statliga utredningar ochkommittéer är enligt kommittéberätfelse i stort sett oförändrad motföregående år. Av utskottefs granskning framgår således att någraframsteg inte gjorts vad gäller antalet kvinnor i den statliga förvaltningen.Denna del av utskottets granskning visar ingen positiv utveckling urjämställdhefssynpunkt. Men som jag framhöll fidigare har utskottet utvidgatgranskningen fill aft omfatta regeringens åtgärder beträffandejämsfälldhetsfrågor i ett vidare perspektiv och inte enbarttillsättningsärenden. Av detta arbete har framgått att regeringen vidtagit enrad åtgärder för atf främja jämställdheten. Jag vill här beröra några av dessa. En arbetsgrupp inomregeringskansliet, som tillsattes 1983, lade fram ett förslagfill handlingsprogram för aft öka antalet kvinnliga tjänster inom kansliet framfill /88. Förslaget till handlingsprogram bereds iregeringskansliet enligt vad utskottet erfarit. utfärdades en ny jämställdhetsförordning förden statliga verksamheten. Enligt denna förordning skall myndighet, när den föreslårnågon till uppdrag inom områden där def inte råder jämn könsfördelning, föreslåen av vardera könet. När myndigheten själv skall ge någon ett uppdrag skall denverka för aff def går aft välja mellan personer av vardera könet. Vidare kan framhållas atf statsrådet under1984 haft överläggningar med arbetsmarknadens parter för aft diskuterakvinnorepresentationen. fick samtliga länsstyrelser i uppdrag atf isamverkan med länsskolnämnder och länsarbetsnämnder redovisa program för atfstärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Detta skall redovisas . På internafionella iår presenterade jämställdhefsminisfern en proposition: Kvinnornas villkor påarbetsmarknaden. 1 propositionen föreslogs en rad åtgärder för aff främjajämställdheten. Pengar föreslogs utgå fill projekt från förskola tillolika delar av arbetsmarknaden. Utskottet ser mycket positivt på de initiafivsom tas för att öka jämställdheten och finner det angeläget atf detta arbetefortsätter. Jag framhöll i granskningsdebatten affjämställdhet mellan kvinnor och män är en viktig fråga för oss socialdemokrateroch aff vi kommer aft arbeta vidare med denna. Min uppfattning är att årets granskningsarbete visar attregeringen arbetat vidare för ökad jämställdhet. Men ännu återstår mycket innanmålet om def jämställda samhället är uppnått. I def kärva ekonomiska läge som råder harjämsfälldhefsarbefet fått stå tillbaka. Den gemensamma sektorns expansion haravstannat. Förvärvsarbetet för många kvinnor hotas och möjligheterna atf genombättre barnomsorg kunna fa sig ut i förvärvslivet minskar på det viset. En polifik som låser fast kvinnor och män i sinatraditionella roller måste motarbetas. Den är ett hot mot jämställdheten. Defär endast genom en polifik som syftar fill jämlikhet mellan alla människor somjämställdhet mellan könen kan förverkligas. Men jämsfälldhefsarbefet krävermedvetenhet, vilja och helhetssyn. I detta arbete måste både kvinnor och mändelta. Både mans- och kvinnorollen måste ifrågasättas och omprövas. Genom sina traditionella roller besitter kvinnor och mänolika kunskaper och erfarenheter . Detta faktum måste fas till vara isamhället. Målet måste vara eft samhälle där kvinnor och män har likamöjligheter och ansvar, så aft de kan utveckla och ta till vara sina anlag ochsin förmåga på livets områden. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens åtgärder beträffande jämställdhetsfrågor Nr 148 Dåliga fider, lågkonjunktur och ekonomiska kriser äringen ursäkt för att Onsdaeen den släppa kravet på solidaritet mellan olika grupper av människor. 22 ma i1985 arbetet med atf rekonstrueralandets ekonomi och åter bygga upp def starka samhället måste alla delta. Gransknins av Varjesamhällsinsats påverkar både kvinnors och mäns villkor. statsrådenstinn jämställdhet måste därför vara ett väsentligt målför reformarbetet inom utövning m.m. samhället. Jag ärliksom mycket till freds med aff utskottet är enigt i sitt betänkande vad gäller jämställdhetsdelen. jämställdhetsfrågori '- ' (): Något av vad sade fordrar en litenkommentar. Han berättade med en viss stolthet att det ladesfram eft förslag fill handlingsprogram för jämställdhet inom regeringskansliet.I förslaget sägs atf det 1987/88 bör finnas kvinnor i lönefälfef F 21-23,kvinnor i lönefälfef F 23-26, och kvinnor på chefslöneplanef exkl.statsråd och statssekreterare. Det är eft bra förslag, men det finns en storbrist med det: Def är fortfarande enligt vad också sade föremål förberedning i . Det har alltså gått nästan eft helt år utan atfregeringen har gjort någonting åt def. När def tar för regeringen attbereda en så enkel sak kan man inte påstå aft regeringen visat någon särskiltstor handlingskraft när det gäller de saker som vi talade om. sade också atf jämsfälldhefsarbefet i ett kärvtekonomiskt läge ofta får stå tillbaka. Sådant tycker jag inte att vi skallfinna oss i, herr talman! Det är nämligen ett nationalekonomiskt slöseri atfinte uppfatta aff kvinnor och män har samma begåvning och är precis likakapabla aft sköta sina jobb och arbeta för landet. 30 (): I den proposifion som jag nämnde och somjämställdhefsminisfern lade fram på , ,skriver hon atf chefen för senare i en proposifion om denstatliga personalpolitiken kommer atf för presentera riktlinjer fördef fortsatta arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män istatsförvaltningen. Efter vad jag'försfår och har hört skall den proposifionenkomma . Därmed har det arbetet framskridit en hel del ,. Likaså kan man peka på att jämställdhetsministern i dennämnda proposifionen tar upp vad konstifufionsufskottef sade öm defhär. Efter vad jag vet kommer det atf behandlas i eft betänkande frånarbetsmarknadsutskottet senare under vårriksdagen; då får vi anledning attåterkomma fill def. Sedan vill jag bara påpeka atf jag helt delaruppfattningen att jämställd-hefsarbetet inte får stå tillbaka i dåliga tider.38 31KARIN AHRLAND (fp): Jag är den första aff inse att har det lätt i sitt arbete som jämsfälldhefsminisfer. Hon får ju intesjälv signera proposifionen, som eventuellt kommer , trots atfberedningen alltså började för exakt eft år sedan. 32 (): Jag ser det så, aff det då är angeläget affvi alla hjälper jämsfälldhetsministern i hennes arbete atf uppnå jämställdhet.Den delen av det polifiska arbetet ligger inom område, ochdef är därför civilministern som skall signera propositionen. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Sedan de under avsnittetRegeringens åtgärder beträffande jämställdhefsfrågor anmälda talarna nu haftordet övergår kammaren fill aft debattera avsnitt 11: Regeringens behandling avriksdagens skrivelser. 34ELISABETH (): Låt mig börja med aft instämma i depåpekanden som här har gjorts om att def är viktigt att vi tillbehandling far upp också sådana ärenden om vilka vi är eniga. Först ett par ord om punkten 11b beträffande radiologiskonkologi i konstitutionsutskotfets granskningsbetänkande 1984/85:35. Enhetenför radiologisk onkologi bildades av en forskningsgrupp, som bröts ut urförsvarefs forskningsanstalts dåvarande i samband meduflokaliseringen till 1979. Forskningen gäller strålframkallade tumöreroch bygger på resultat uppnådda vid FOA. Verksamheten har till en delfinansierats genom särskilda avgiftsmedel från kärnkraffsindusfrin. I budgetproposifion 1983/84:100 anmälde regeringen affmedel ej längre föreslogs för enhetens verksamhet, som skulle övertas av Stockholmsuniversitet. framhöll i sitt betänkande 1983/84:34 affkontaktade myndigheter och organisationer ställde sig positiva till verksamheten. Riksdagsbeslutet, som följde utskottet, kom regeringentill hända , men först uppdrogs åt Stockholmsuniversitet och atf inkomma medförslag. Utskottet har noterat den långa fidsutdräkfen mellan erhållandet avskrivelsen och uppdragen till och statens strålskyddsinstitutoch anser den otillfredsställande men har inte funnit atf den verkställdagranskningen ger anledning till särskilt uttalande. Ej heller beträffande punkten 11 c omforskarutbildningens meritvärde har KU funnit aft den verkställda granskningenger anledning till särskilt uttalande. Tillåt mig dock ett par reflexioner. behandlade frågan om forskarutbildningensmeritvärde våren 1984.1 propositionen hade berettstillfälle aff ta del av vad föredragande statsråd anfört i frågan. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens behandling av skrivelser merifförtjänster uttalade statsrådet atf fullgjordforskarutbildning skulle få tillgodoräknas med samt att han avsågåterkomma med förslag efter remissbehandlingen av förslagen. Def finns dock anledning notera, herr falman, affremisstiden gick ut . Ännu har inte förslaget omtillgodoräknande av vid sökande av tjänst för de forskningsutbildadelagts på rikdagens bord. Det är beklagligt aff så ej skett och detta har självklartinneburit problem - i många fall kanske svåra problem - för våraforskningsutbildade. Min förväntan är aft kan fatta beslut ifrågan. 35 (): Konsfifutionsutskotfef redovisar i sittbetänkande regeringens handläggning av ett antal skrivelser från riksdagen.Två av de aktuella frågeställningarna gällande enheten för radiologisk onkologioch forskarutbildningens meritvärde har väckts av . Dessutom finns under avsnittet en granskning av vad somhänt med upprepade beslut om trygghefsförsäkring för skogsbrukare.Konsfifutionsufskotfets betänkande utmynnar inte i något särskilt uttalandefrån utskottefs sida, men för samfliga fre ärenden gäller att utskottet påtalaratf regeringen infe visat den snabbhet som rimligen kan begäras i verkställighetav uppdrag. Denna handläggning behöver kommenteras. onkologi är sedan budgetåret1981/82 överförd fill i . I detta sammanhang har avbudgetskäl kalkylerats med en partiell nedläggning av verksamheten.Jordbruksutskottet anförde i ett betänkande atf berörda huvudmänborde ges erforderligt rådrum atf planera för den fortsatta verksamheten pånågot . Som framgår av granskningsbefänkandef uppdrog regeringenåt berörda myndigheter aft inkomma med förslag i ärendet först den 4 oktober.Då skulle förslag redovisas . Ärendet vilade sålunda ca fyramånader hos regeringen, och sedan skulle förslag redovisas . I budgetproposifionen redovisas atf berörda myndigheterinfe anser sig kunna ställa medel till enhetens förfogande. Det kan konstaterasatt enheten fill följd av förseningen infe fått det rådrum och denplaneringstid som rimligen kan inrymmas i ställningstagande. anslöt sig fill förslag affforskarutbildning skulle få tillgodoräknas med som befordringsgrund.Berört statsråd skulle återkomma fill regeringen bl. a. beträffandeförtjänstbegreppef. konstaterar atf beslutförst resulterat i åtgärder från regeringens sida. Den långa handläggningsfiden har medfört oro och osäkerhetunder handläggningen av olika ärenden. Infe minst för berörda forskare har detvarit otillfredsställande atf klara regler inte funnits. Även om det i dettasammanhang infe riktas någon formell anmärkning mot regeringen, är defbetydelsefullt atf det i granskningsbefänkandef konstateras aff riksdagensbeslut först gett resultat i form av åtgärder frånregeringen. beslut om trygghefsförsäkring för skogsbrukarevisar på en ännu längre handläggningstid i regeringen. beslut hardessutom ännu infe resulterat i definifivt förslag. Som def sägs igranskningsbetänkandet, är frågan föremål för förnyade övervägningar iregeringskansliet. Andra falare kommer kanske aft gå in djupare ibeskrivningen av händelseförloppet i detta ärende. Jag vill nu endast refereratill vad jordbruksutskottet senast sagt, då utskottet vidhåller sin inställningfrån 1982. Utskottet anför atf det finns goda skäl för aft användaskogsvårdsavgifter. Oavsett hur finansieringsfrågan löses är det angeläget atten frygghetsför-säkring kommer till stånd, säger jordbruksutskottet. Tydligenkan förseningen bero på aff regeringen inte delar jordbruksutskottets ochriksdagens syn på finansieringen. I granskningsbefänkandef framhåller konstitutionsutskottetaft förslag borde ha kunnat föreläggas inom rimlig fid. Jag vill,herr talman, understryka aff jag finner def fillfredsställande attkonstitutionsutskottet gör dét uttalandet. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens behandling av skrivelser 36 (): Det är ett enigt utskott som redovisarregeringens behandling av skrivelser, även angående radiologiskonkologi och forskarutbildningens meritvärde. Jag vill erinra om aft utskottetgranskar den konstitutionella delen, dvs, regeringens handläggning, och infesakfrågorna. En av de äldsta kvarstående riksdagsskrivelserna gällerett riksdagsbeslut om utredning angående de mulfinafionellaföretagens beskattning, men den frågan bereds iregeringskansliet. Riksdagsbeslutet om radiologisk onkologi kom regeringenfill hända, som sagts, . Efter några månader-närmare bestämt - vidtog regeringen åtgärder i frågan. Även riksdagsbeslutet om forskarutbildningens meritvärdekom regeringen fill hända , Def har efter utvärdering avremissbehandling resulterat i åtgärder från regeringens sida . Man kan inte säga attdessa frågor handlagts på def snabba sätt som för övrigt kännetecknarregeringen, men det betyder infe att man för den skull kan säga att frågornadragits i någon långbänk. 37JOHN (vpk): Min avsikt är atf göra en kort kommentar fillden här punkten i betänkandet. Ett trygghefspaket för skogsbrukare har bliviten följetong i . Under allmänna motionsfiden /82 väcktes fremofioner med hemställan om ett förslag från regeringen angående etttrygghefspaket för skogsbrukare, I jordbruksutskottets betänkande 1982/83:5framhölls def önskvärda i att frågan fick en snar lösning. Detta uttalades återav utskottet i betänkandet 1984/85:14 samt slutiigen i betänkandet 1984/85:25,Det har under den här fiden också ställts eft flertal frågor om dettatrygghefspaket. Det har också framhållits aft finansieringen av dennareform borde kunna ske med skogsvårdsavgiftsmedel. Här har jordbruksministernvarit ganska Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens behandling av skrivelser ensam omaft hävda en annan uppfattning. Av principiella skäl har han inte varit bereddatf förorda att reformen finansieras genom skogsvårdsavgiffs-medel. Det är väl ändå litet märkligt aff utskott och riksdaganser det vara möjligt atf finansiera reformen med dessaavgiftsmedel, men atfjordbruksministern har framhärdat med sin principiella invändning, Def hardessutom varit enhälliga beslut i en del fall i såväl utskott som kammare. Omman tar del av jordbruksutskottets senaste betänkande, 1984/85:25, finner manatf det där framhålls atf eftersom flera goda skäl kan anföras föruppfattningen aft försäkringen bör finansieras med medel som flyter in genomskogsvårdsavgiften bör denna väg prövas som finansiering. har vid sin granskning av dettaärende dragit den slutsatsen - även om utskottet har förståelse för problem avadministrativt slag- aft förslag borde ha kunnat föreläggas inomrimlig fid efter det första riksdagsbeslutet. Detta är en slutsats som jag helt kan instämma i, Def äraft beklaga att den här reformen har förhalats . Jag får väl ilikhet med förutsätta atf något nu kommer att hända pådet här området. 38OVE (): Def är ytterst sällan ett granskningsärenderesulterar i en gemensam skrivning med krifik riktad mot regeringen. Detta hardock inträffat i ärendet angående trygghefsförsäkring för skogsbrukare,Krifiken är inte speciellt hård och den konstitutionella avvikelsen iregeringens handläggning infe heller den allra allvarligaste, Def rör sig iprincip om hur tidsbegreppet snar skall tolkas. fattade ett enhälligt beslut där mangav regeringen till känna aff den borde lägga fram förslag om entrygghefsförsäkring för skogsbrukare som inte är jordbrukare. Detbetonades aft det var önskvärt atf frågan fick en snar lösning. Regeringen har haft på sig aftklara denna uppgift. Tre budgetpropositioner har lagts utan atf något förslaghar presenterats, och det tycker infe utskottet är tillfredsställande,"Även om utskottet har förståelse för atf särskilda problem avadministrativt slag kan uppkomma om budgetmedel inte fas i anspråk, bordeenligt utskottets mening förslag ha kunnat föreläggas inom rimlig fidefter def första riksdagsbeslutet", heter det i utskottets skrivning. Jordbruksministerns ovilja atf lägga fram ett förslag omen trygghetsförsäkring för skogsbrukare och därmed effektuera riksdagensönskan grundar sig på finansieringsproblemafiken, I årets budgetproposifionförklarar jordbruksministern atf han av principiella skäl inte kan godta atfförsäkringen finansieras över statsbudgeten med medel som har influtit i formav skogsvårdsavgifter, I eft frågesvar för nästan exakt eft år sedan förklaradejordbruksministern att alla de medel som skogsvårdsavgiften ger var infecknadeför allmänna insatserför det svenska skogsbruket och aft def inte fanns något utrymme för etttrygghefspaket. Jag ställer mig liksom krifisk tilldenna uppfattning, Skogsvårdsavgiffen har under socialdemokratisk regim höjtstill av skogsbruksvärdet, Def inbringar tillstatskassan. Utan att ha tillgång till någon formell avräkning av utgifter motavgiftsmedel - något som jordbruksministern vägrar atf redovisa -kan man hävdaatt de 15 miljoner som försäkringen skulle kosta mycket väl ryms inomavgiftsramen, Skogsvårdsavgiffen i sin nuvarande nivå upplevs mer och mer somen sfraffskatt på näringen. Jordbruksministerns principiella invändning mot atfanvända skogsvårdsmedel delas infe av . De fre borgerliga partiernareserverade frågan på nytt behandlades i kammaren för drygt en månadsedan för atf ett trygghefspaket skulle finansieras med medel frånskogsvårdsavgiffen. Och den socialisfiska majoriteten säger, som tidgareciterats här, i sin skrivning: "Eftersom flera goda skäl kan anföras föruppfattningen att försäkringen bör finansieras med medel som flyter in genomskogsvårdsavgiffen bör denna väg prövas som finansiering," finns det också andra pålagor på skogsbruket som bordekunna ligga fill grund för finansiering av en försäkring som bedöms somangelägen av en enig riksdag. Motorsågar och röjningssågar slukar betydandekvantiteter bensin som ger staten stora skafteinkomster, Drivmedelsskaffen ärju avsedd för vägunderhåll och utbyggnad av vägväsendet, men röjningssågar ochmotorsågar är ju inga fordon. Drivmedelsskatten är i detta fall en ren skattoch inkomst till statskassan. Räknar man med aft def privata skogsbruket årligenavverkar och att hälften av detta sker manuelltmed motorsåg som drar en halv liter bensin per kubikmeter, innebär def mednuvarande bensinskatt om , per liter att bondeskogsbruket betalar drygt15 milj, kr, i drivmedelsskaff . En uppskattning av bensinåt-gängen vidröjning ger ytterligare någon miljon i skatteinkomster för staten. Sammantageträcker beloppet väl till att finansiera den föreslagna trygghets-försäkringen. Regeringen borde ha ägnat mer intresse åt denhär frågan och visat större fantasi för att klara finansieringen. Vid upprepadetillfällen har klart markerat att förslag om en trygghetsförsäkringborde föreläggas oavsett hur finansieringsfrågan slutligen löses. Som en av anmälarna av det här ärendet tycker jag attregeringen nonchalerat riksdagsbeslutet. Jag har dock inte funnit anledning affdriva frågan om en mer kritisk skrivning speciellt hårt. Det viktigaste för migoch för utskottet, säkert också för , är att frågan nu äntligen löses.Det är min förhoppning atf det uttalande som utskottet och nu görskall medverka till atf så blir fallet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall fill utskottetsskrivning i detta avseende. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens behandling av skrivelser 39 (): Vad gäller regeringens behandling avriksdagens skrivelse om trygghetsförsäkring för skogsbrukare har utskottetgjort en utförlig redovisning. Def finns anledning att påpeka i denna debattatt vi är eniga om utskottets skrivning, vilket gör atf jag kan fatta mig korti detta ärende. Vi är överens om atf def är angeläget atf alla som arbetarinom skogsbruk har ett bra försäkringsskydd.