prot · G809116 · 1984-12-31 00:00:00 — Från har vi mot denna bakgrund återkommit medvårt krav att staten skall bevilja 88 milj. kr. till kyrkofonden för skatteutjämninginom kyrkan. Detta är ett krav som 1983 och kyrkomöten ställt sigbakom. Även årets kyrkomöte har intagit samma ståndpunkt. Det är mycket förvånande att inte kontakterna och harmoninär bättre mellan övriga partiers representanter i kyrkomötet och här iriksdagen. Det verkar på något sätt som att man inom de andra parfierna talarmed två tungor: en här i och en på kyrkomötet. Utskottets betänkande vittnar om något av en skamsenhel,för majoriteten Har på endast fem rader motiverat avslag på motionen. har fillfälle att återkomma till frågan omsvenska kyrkans ekonomi i samband med behandlingen av kompensationen förinkomstbortfallet på grund av slopandet av den kommunala beskattningen avjuridiska personer. Detta inkomstbortfall för kyrkans del beräknas tillbetydligt över 200 miljoner innevarande år. utgår kompensation med endast85 miljoner. Det blir mycket intressant att se vad kompletteringspropositionen Anslag tiU kyrkliga ändamål Anslag till kyrkliga ändamål innehåller i detta avseende. Där kommer förslag om hurkompensationen till för de uteblivna skatterna från juridiska personerskall ske. Med vad jag nu har sagt yrkar jag bifall till reservation3. Här har nu möjlighet att visa sin välvilja och sitt stöd tillekonomiskt svaga församlingar genom att sluta upp bakom denna reservation. I reservation nr 2 föreslår vi från ochcentern att, när det gäller anslaget till byggnadsbidrag på det kyrkligaområdet, medel för sysselsätlningsskapande åtgärder läggs in i det ordinariebidraget - detta för att underlätta planering och prioritering av stödet försysselsättningsåtgärder. Särskilda pengar under ett visst år får inte inverkapå det årliga bidraget, som måste ha en viss kontinuitet för att planeringenskall kunna ske på ett riktigt sätt. Detta understryker också samarbelsnämndeni sin kommentar lill framställningen. Jag yrkar bifall även lill reservation nr 2. AnL 144ING-MARIE (): Först vill jag helt korl erinra om att delbudgetåren 1981/82 och 1982/83 anslogs fill lokaler för trossamfund 11,8 resp.12,15 milj. kr. De därpå följande åren har, som också framhöll,bidraget i stort sett fördubblats genom att man har gett sysselsältningspengarför att stimulera byggsysselsättningen. Därmed har man kunnat ökaupprustningen. Till anslaget för bidrag till lokaler för trossamfund lade man1983/84 en förstärkning på 13 milj. kr. utöver grundbidragel på 12 milj. kr.För 1984/85 var anslaget i tilläggsbudget 16 milj. kr. I årets betänkande förutsätter utsköttsmajoriteten altregeringen om det visar sig erforderligt av sysselsättningsskäl även undernästa budgetår kommer att lägga fram förslag till om sådana extramedel. går här egentligen inte emot budgetförslagetsom det ligger i budgetpropositionen. Däremot vill reservanterna ha en snävareskrivning. Man vill, liksom utskottsmajoriteten, inte ge regeringenbemyndigande. Utskottet föregriper givetvis inle med detta betänkande någonriksdagens behandling. I den moderata reservationen görs klart att moderaternaanser att statsfinanserna är viktigare än insatser för sysselsättningsåtgärder,och det är en prioritering som står ensamma om. I den andra reservationen, den från ochfolkparfiet, går man åt andra hållet. Där säger man alt del är beklagligt attinte exlra medel för sysselsättningsåtgärder redan finns i det ordinarieanslaget. Jag lycker detta är litet anmärkningsvärt, för det skulle bryta motden princip vi har, att först se hur stor arbetslösheten är och därefter bedömabehovet av sysselsättnings-åtgärder. och vill alltså redannu ge regeringen ett bemyndigande att i det här fallet överskrida ramen om detskulle behövas av sysselsättningsskäl. Jag kan bara konstatera att spännvidden i detta fall inomde borgerliga partierna är myckel stor. Två partier vill gå längre och geregeringen bemyndigande utan alt ärendet över huvud taget skall föreläggasriksdagen, medan inte vill visa en generös ellerens positivinställning till att någrainsatser kan behöva göras av sysselsättningsskäl. Det vore naturligtvisintressant att veta vilken linje som skulle ha fått råda i enmajoritetssituafion. I den andra delen, om anslag till kyrkofonden, som KariBoo talade om, vill jag bara säga att det inte beror på någon skamsenhet frånutskottsmajoritetens sida att mofiveringen i betänkandet bara tar upp femrader . I föregående års betänkande hade vi nämligen en utförligmofivering, som verkligen redogjorde för den förändring som man hade gått inför i anslagsomläggningen. Vi menar att vi inte behöver upprepa vad vi anfördei föregående års betänkande, eftersom årets beslut bara är ett fullföljande avdet beslut som tog , som lade fast att man i och med dettaskulle upphöra med att lämna anslag till kyrkofonden på det sätt som sketttidigare. Med de här korta motiveringarna vill jag yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på de reservationer som är fogadetill betänkandet. A nslag till kyrkliga ändamål AnL 145 (): När recenserade vårreservation blev det rätt till en del. Det är faktiskt så att vi prioriterarstarka statsfinanser, särskilt i dagens läge. Vad vi har vänt oss emot imajoriletsskrivningen är att det finns en beställning av extra statsbidrag där.De skäl som vi anför mot detta redovisade jag i mitt första anförande, så dembehöver jag inte upprepa. AnL 146KARL (): Utskottets ordförande säger att man intebehöver vara skamsen för att man redovisar ett avslagsyrkande på fem rader. Jagvill för min del gärna säga att det ändå hade varit värdefullt om utskottetsledamöter hade haft kontakt med sina partivänner i kyrkomötet och kunnat få ensamstämmig uppfattning därifrån. Om det i kyrkomötet för kort fid sedan mycketbestämt hävdats att dessa pengar bör tillskjutas och man sedan här i riksdageninle alls lyssnar till de uppfattningarna, tycker jag att det litet grand äralt tala med två tungor. På ena stället redovisar man en positiv syn, och pådet andra säger man nej. Vi har sagt att det här bidraget är ytterst betydelsefulltom inte den skatleutjämning som sker över kyrkofonden skall urholkas. Jagvill också säga att den tioöring som kyrkoavgiften höjdes med var en brasolidaritetsförklaring från de rikare områdena i landet till de fattigare. Mendet är svårt att gå särskilt mycket längre. Därför är bortfallet av dessa 90milj. mycket kännbart, om man vill behålla värdet av skatteutjämningen. Vill vi ha en öppen folkkyrka över hela landet, måste viockså se till att det finns ekonomiska förutsättningar för detta på allaområden när det gäller att driva verksamheten. Beträffande reservation 2 vill jag än en gång understrykadet viktiga i att man kan planera de insatser som staten gör för att hjälpatill vid byggande och iordningställande av lokaler för den kyrkliga verksamheten.Det har vi 8 protokoll 1984/85:115-116 A nslag till kyrkliga ändamål poängterat, och vi menar att detta sker bäst om vi gerregeringen en möjlighet att vid visst fillfälle överskrida förslagsanslaget. AnL 147 (): hänvisar till den moderatareservationen, där man säger: "Det slatsfinansiella läget är sådant attbehovet av besparingar på statsbudgeten är viktigare att tillgodose än behovetav extra statsbidrag." Det extra statsbidraget gäller i det här falletbehovet av sysselsättningspengar. Från utskottsmajoritetens sida säger vi: "Utskottetutgår ifrån att om det visar sig erforderligt av sysselsättningsskäl regeringenäven under nästa budgetår framlägger förslag för om sådana extramedel." Det visar att vi har en vilja till detta. Hellre än att människorgår arbetslösa är det riktigt att anslå medel för att skapa sysselsättning, ochvi menar att det är ett meningsfullt och bra sätt att i sådana lägen t. ex.kunna öka samlingslokalsbyggandet. Där skiljer vi oss åt, och det är kanskeinte mycket mer att orda om detta. tar upp all det skulle vara en skamsenhet frånutskottets sida att komma med en motivering på bara fem rader. Jag vill igenhävda att om vi i betänkandet hade en på flera sidor utveckladmotivering med en klar redogörelse för bakgrund och bedömning, då måste detvara en överloppsgärning att upprepa detta i årets betänkande. Det är inte enfråga om skamsenhet, utan det handlar om effektivitet och rationalitet. AnL 148 (): Utskottets vice ordförande säger atl det ärrationalitet atl bara instämma och att yrka vad man har sagt tidigare. Detvittnar om en väldig okänslighet för de synpunkter som kan komma fram, i dethär fallet inle minst från kyrkomötets sida. Jag måste beklaga att interiksdagen i den omfattning som är önskvärd - åtminstone i del härsammanhanget - lyssnar på vad en så tung och initierad instans som kyrkomötethar att säga. Del gäller också och i första hand - vilket jag har sagt-partivänner emellan. AnL 149 (): Jag lyssnade på inläggnyligen, och det verkar som om det skulle finnas en motsättning mellan sundastatsfinanser och en hög sysselsättning. En hög sysselsättning följer väl oftapå sunda statsfinanser, och det är det sambandet som vi vill se. Därför vill vii första hand satsa på goda statsfinanser i framliden. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (bemyndigande att överskridaanslaget av sysselsättningsskäl) Först biträddes reservation 1 av . med 78 röster mot 63 förreservation 2 av m. fl. 143 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 149 röster mot74 för reservation 1 av m. fl. 60 ledamöter avstod från attrösta. Punkt 4 (bidrag till kyrkofonden på grund av indragnaskatteutjämnings- Anslås till studie- ''') förbunden Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 48 för reservafion 3 av 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:21om anslag till studieförbunden m. m. 1984/85:100 delvis) samt 1984/85:26 om anslag till utbildning föradministrativa, ekonomiska och socialayrken (prop. 1984/85:100 delvis). AnL 150 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 21 och 26 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad , debatt. Först upptas alltsåutbildningsutskottets betänkande 21 om anslag till studieförbunden m.m. AnL 151 (): Vuxenutbildningen har utan tvivel kommit atffå en allt större betydelse för det svenska samhället. Den vilar på fyrahörnstenar: grundvux, komvux, folkhögskolorna och studieförbunden. Det råderstor enighet öm att studieförbunden bör åtnjuta största möjligasjälvständighet. Det råder också stor enighet om atf studieförbunden genomfören stor och betydelsefull gärning. Detta märks inte minst i ett hänseende i detbetänkande som vi nu har på bord, och det gäller de kursplanebundnauniversitetscirklarna. Statsbidragen till dessa drogs in . Detta har väcktetf ramaskri över landet och i de bygder som har drabbats av den torka somblivit följden i utbildningshänseende. Det är framför allt glesbygden och orterutanför de största universiteten som har kommit atf drabbas. Det var populärtför människor att kunna få en kompetensgivande utbildning iuniversitetscirkelns form. gällde det utbildning i s. k. uddaämnen, sådan som inte ens de medelstora universiteten mäktat att kunna ge. Frånmoderat sida har vi aldrig accepterat att statsbidragen har dragits in Nr 116 till universitetscirklarna. De böråter få bli statsbidragsberättigade, även om Torsdagenden finansieringen måste ske inom deangivna ramarna. Detta yrkar vi också i 11 april1985 reservation nr 1. I och för sig är det naturligtvis behjärtansvärt att ge allt tänkbart stöd åt Anslåstill studie- studieförbunden i olika sammanhang, men det är ocksåalldeles givet att vi förbunden '"' '- ' '' detta i denstatsfinansiella situation som vi befinner oss i. måste göraen prioritering. För vårt vidkommande är vi villiga att i första handprioritera ungdomsskolan, och därför gäller det att spara medel. Det finnsockså en hel del punkter där man kan spara utan att del särskilt mycket berörverksamheten som sådan. Dit hör den uppsökande verksamheten. Genom att säga nejtill den sparar vi 6,6 milj. kr. Vi anser det också omotiverat att låta särskilda tilläggsbidragutgå utom i ett par fall -till handikappverksamheten och tillglesbygdscirklarna. Genom atl säga nej fill tilläggsbidrag i övrigt sparar vinära 44 milj. kr. Det finns också andra områden där en hel del sparsamhet kangöra sig gällande. När det gäller själva finansieringen av studieförbundensverksamhet finns det anledning till några frågetecken. I del sammanhanget terdet sig naturligt att tänka på vuxenulbildningsavgiften. Den är rentprincipiellt tveksam. Vad som behövs är en allmän översyn av arbetsgivaravgiften.I samband därmed bör en omläggning ske av finansieringen av vuxenutbildningen.Under del instundande budgetåret bör enligt vårt förmenande 285 500 000 kr.användas av dessa medel för att delvis finansiera anslaget tillstudieförbunden. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1, 2, 3 och 4 samt i övrigt till utskottets hemställan. AnL 152 (): För vuxenstuderande har vi i flerautbildningsvägar att erbjuda. En av dem är studieförbundens verksamhet, sombehandlas i utbildningsutskottets betänkande nr 21. Enligt av fastställd ordning skallstudieförbunden inrikta sin verksamhet på studier som inte är bundna avkursplaner och kompetenskrav. Den delen av vuxenutbildningen skall i ställettillgodoses av komvux. Detta anser vi från sida vara helt i sinordning på grundskole- och gymnasienivå. Däremot har vi konsekvent hävdat attdet på högskolenivå också borde finnas kursplanebunden verksamhet knuten tillstudieförbunden och som kunde nå ut även på glesbygden. De kursplanebundnauniversitetscirklar som tidigare fanns var ett viktigt komplement tillhögskoleutbildningen, inte en konkurrent. Även lill årets riksdag har vi från sidamotionerat i detta ärende. Motionen följs upp i reservation nr 1 i det nuaktuella betänkandet, och jag yrkar härmed bifall till denna. När det gäller medelsberäkningen, herr talman, vill jagyrka bifall till reservation nr 5 och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 153INGVAR (): Jag vill börja med att säga attstudieförbundens verksamhet betyder väldigt mycket för den enskilde. Denbetyder möjlighet att som vuxen få del av kunskaper som inte gavs i en kanskeför kortvarig barn- och ungdomsskola. Dessa nya kunskaper är vikfiga såväl förden personliga utvecklingen som för samhällsutvecklingen. Studieförbundensverksamhet ger också rika möjligheter till kulturupplevelser och bildning.Därför är stödet till studieförbundens verksamhet en viktig del i samhälletsulbildnings-och kulturpolitik. Jag skall med detta gå över fill att kommentera de femreservationer som finns fogade till betänkandet. Samtliga reservationer ärundertecknade av och/eller . Socialdemokraterna,och vpk står således för utskottsbetänkandet i dess helhet. I reservation nr 1 upprepar och folkpartietsitt krav om att kursplanebundna universitetscirklar skall ges statsbidrag.Utskottet finner ingen anledning att ändra sitt beslut , som innebaratt studieförbunden skall inrikta sitt arbete på studier som inte är bundna avkursplaner och kompetenskrav. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 1. I reservation nr 2 föreslår att riksdagenskall besluta avskaffa den särskilda anslagsposten för bidrag till uppsökandeverksamhet i bostadsområden. Denna uppsökande verksamhet är angelägen särskiltför att nå grupper med låg utbildningsnivå och bristande studievana. Jag yrkardärför avslag på reservation nr 2. I reservation nr 3 föreslår att en större delav kostnaderna för studieförbundens verksamhet skall finansieras av den s. k.vuxenutbildningsavgiften. Utskottet kan inte fillstyrka förslaget, då en sådannedskärning skulle få omfattande och starkt negafiva effekter för deverksamheter som finansieras genom vuxenutbildningsavgiften. Jag yrkardärför avslag på reservation nr 3. I reservation nr 4 föreslår att det totalaanslagsbeloppet skärs ned med drygt 88 milj. kr. Utskottet anser att detinnebär en kraftig nedskärning av den utbildning som riktar sig tilllågutbildade. Varför vill försämra lågutbildades möjligheter tillutbildning inom grundläggande färdighetsområden? föreslår ju enensidig nedskärning av bidrag till grundskolekurser i svenska, matematik,samhällskunskap och hemspråk. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 4. I reservation nr 5 föreslår att anslagsbeloppetskall skäras ned med 36 milj. kr. Även detta är en kraftig nedskärning, somskulle få allvarliga konsekvenser för de lågutbildades möjligheter tillutbildning. Det är att notera att tydligen försöker attmörklägga hur besparingarna skall tas. krävde folkpartietnedskärningar liknande på svenska, matematik, samhällskunskap ochhemspråk. vill man bara skära ned och hoppas väl att de studerande inte sålätt skall upptäcka hur de skulle drabbas. Jag yrkaravslag även på reservation nr 5. Jag vill vidare ställa några frågor till ianledning av hans anförande. Det är ju så att det härbetänkandet är ett av fyra betänkanden från utbildningsutskottet ochsocialförsäkringsutskottet som tar upp anslag till vuxenutbildning i olikaformer. Av era motioner och reservationer framgår det klart att ni kraftigtvill skära ned de kortutbildades möjligheter till vuxenstudier. Ni vill skäraned statsbidragen till vuxenutbildning och studiesociala stöd till denna med irunda tal . Sedan talar vackert omstudieförbundens stora betydelse! Dessutom riktar ni dessa nedskärningar på ettsådant sätt att konsekvenserna säkert blir betydligt större än vad som svararmot anslagssummans nedskärning. Och ni hänvisar till att ni valt att satsa på ungdomsskolanföre vuxenutbildning. Men det är ju inte riktigt så. Era förslag om anslag tillsåväl och gymnasieskolan som grundvux är ju lägre änutskottsmajoritetens förslag. Ni moderater talar också ofta om behov avkunskaper i färdighelsämnen, men riktar sedan ensidiga besparingsförslag motdem som läser exempelvis svenska och matematik på grundskolenivå. Vad är detför utbildningspolitisk syn som har ett styrt ett sådant moderat förslag? Stora besparingar vill ni nu rikta mot den uppsökande verksamheteni dess olika former. Vill ni moderater inte att studieförbunden skall fåkontakt just med dem som har mest behov av utbildning? Genom de kraftigt höjdaavgifter som blir följden av era förslag utestängs främst de som har de lägstainkomsterna. Är det detta som vill? Om inte, varför riktar nibesparingarna så? Anser inte ni moderater att behovet av kunskaper för att viskall hänga med i den tekniska utvecklingen och annat gäller dem som fåttkortast grundutbildning? Det är ju ändå så att en studie av alla de moderatanedskärningsförslagen på hela vuxenutbildningens område klart visar att nimoderater menar att de som fått en kort utbildning skall nöja sig med den. Detkanske ingår i de moderata ansträngningarna att skapa vidgade klassklyftor ivårt samhälle. Det är väl kanske så att en bred folklig bildning alltid harupplevts som ett hot av konservativa krafter. Ni konservativa har kanskeinnerst inne alltid tyckt att kulturupplevelser och bildning skall vara enlivskvalitet, en njutning som skall vara förbehållen den egna klassen. I en sådan belysning är det naturligtvis lättare attförstå ovilja mot folkbildningen. Men agerande visarockså klart hur viktigt det är att vi som står för kultur och bildning för debreda grupperna slår vakt om folkbildningen. Med detta har jag yrkat avslag på samtligareservationer och ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i desshelhet. AnL 154BIRGER HAGÅRD (m) replik: Det var ord och inga visor från IngvarJohnssons sida! Det var nästan så jag började undra om vi gjort allt detta -det var inte dåligt! Självfallet är det på det viset - och det underströk jagockså för - att vi prioriterar ungdomsskolan, och därförtvingas vi att göra andra nedskärningar. Det är nu så att vi faktiskt intelängre lever i den allra bästa av världar. Vi kanske inte alla längre tror påjultömen. Gjorde vi det skulle vi naturligtvis ta på oss spenderbyxorna, och dåskulle vi se till att kronorna verkligen rasslade ut till än den ena, än denandra utbildningsformen. Tyvärr, - och det är nog hans egenfinansminister också medveten om - är det så att vi måste göra nedskärningar. Vi har alltså föreslagit besparingar på sammanlagt 21miljarder kronor. Det är givet att man också inom utbildningsväsendet måste drasitt strå fill stacken i den situationen. Vi har världens dyraste utbildning,har det sagts, men den är långt ifrån den allra bästa. Det gäller i den här situationen naturligtvis att i förstahand satsa på sådan utbildning som också ger kompetens och som sedan även kananvändas i yrkeslivet. Där har vi när det gäller vuxenutbildningen i förstahand grundvux och även komvux. Vi.får hoppas att inte är avlägsen dåde borgerliga återigen får ta över här i landet, sätter dess ekonomi på fötteroch återigen får möjlighet att avstå pengar till behjärtansvärda ändamål. A nslag till studieförbunden AnL 155 () replik: säger att utskottet inte sernågon anledning att ändra sin inställning till de statsunderstöddauniversitetscirklarna. Jag vill då säga att vi från sida inteheller ser någon anledning att ändra vår inställning till dem. När det gällde medelstilldelningen var det, lade jag märketill, egentligen som fick de stora slängarna - det noterar jag medtacksamhet men det stänkte ju litet grand på också. Jag vill dåerinra om att vad det i förslag handlar om inte ären minskning av anslaget i förhållande till ; det är fortfarande enhöjning, men det är en mindre höjning än den som föreslagits i propositionen -det vill jag ha fastslaget här. Det är inte första gången detsparas på det här sättet. Man kan ju säga att vi har använt osthyvelsprincipen.Osthyveln får gå fram ganska allmänt över många olika områden, och detta ärinte det enda område inom skolans sfär som vi tillämpat den principen på. Jagvill också erinra om att den sittande regeringen använt den åtskilliga gångerunder sitt budgetarbete. AnL 156INGVAR () replik: Visst framgår det klart av betänkandet att visocialdemokrater tillsammans med och vpk anser att studieförbundensverksamhet är viktig och därför står för en anslagsnivå som är hög och attmoderaterna och delvis inte anser det. Visst är det, ,en ensidig sparmetod som ni använder när ni inriktar er på justgrundskolekurser som studieförbunden anordnar i svenska, matematik ochsamhällskunskap. Jag förstår då inte argumentet att man, som , har valt att satsa på sådant som ger kompetens. Ger detta då intekompetens? Jag tycker alltså att det är mycket klassmässigaståndpunkter som här framför. Jag har svårt att förstå varförBirger Hagård försöker slingra sig och inte i klartext säger att man inte serfolkbildningen som något viktigt. De med höjda avgifter fören studiecirkel på grundskolenivå som förordar ger ändå sådananegativa effekter framöver. Dessutom är vuxenutbildningen intenågon speciellt stor del av våra totala utbildningskostnader. Enligt statistikfrån SCB svarar samhällets totalkostnader för vuxenutbildningen för avde totala studiekostnaderna. Det är alltså här som ni sätter in ett mycket hårtangrepp. Sedan vill jag till säga att även om vi intehar kvar universitetscirklar som är kursplanebundna är det fortfarande tillåtetmed studier på högskolenivå. Vidare: Visst är det kraftiga nedskärningar som ocksåfolkpartiet drabbar folkbildningen med när man inte gör någon uppräkning medhänsyn till penningvärdesförsämringen. Jag vill därför till sägaatt jag tycker att hennes ord är vackra, men de vackra orden stämmer inteöverens med de kraftiga ekonomiska nedskärningar som hon föreslår. Det skullealltså blåsa ganska kalla vindar över den folkliga kulturen och bildningen medmoderaterna och vid makten. AnL 157 () replik: Jag skall erinra om en saksom tycks ha förbigått honom. Han talar sig varm för atl vi skulle varakallsinniga gentemot sådana ämnen som svenska och matematik, men det ärfaktiskt inte sant. Vad han talar om här är ingenting annat än de extratilläggsbidragen, som vi säger inte skall utgå annat än till handikappade ochtill glesbygdscirklar.