prot · G80929 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag vill bara heltstillsamt påminna om det utgångsläge som vi hade när vi tog överregeringsmakten . Under de sex borgerliga åren hade ungefär 150000 industriarbeten försvunnit, och sysselsättningen på den svenskaarbetsmarknaden hade börjat minska totalt sett - någonting som inte, såvitt jagkan påminna mig, hadeskett fidigare . Vi hade en brant ökningstakt avarbetslösheten när vi tog över regeringsansvaret. Dessutom hade de borgerligaregeringsåren inneburit att statens ekonomi hade förötts - från ett underskotti statsbudgeten som höll i plånboken på knappt 4miljarder till enorma summor. Räntorna på de lån som vi fick under deborgerliga åren kommer att ligga som en mycket tung börda på svenska folketunder . Vi har lättat den bördan litet grand avsocialdemokratiskt styre, då vi har börjat reda upp ekonomin igen. Men tyvärrtar det . Detta begränsar i hög grad våra möjligheter att göra deinsatser på sysselsättningsområdet som skulle ha varit möjliga om vi hade haften ekonomi av det slag som den socialdemokratiska regeringen lämnade efter sigtill de borgerliga. Trots detta ogynnsamma utgångsläge har vi väntutvecklingen. Det har vi delvis kunnat göra tack vare vändningen i deninternationella ekonomin. Vi har alltså haft hjälp av det. Men den hjälpenskulle inte ha räckt särskilt långt om inte den inhemska svenska politikenvarit inriktad just på att klara sysselsättningen och att vända den härutvecklingen. Vi har inte nått vårt mål . Vi har fortfarande högarbetslöshet, och måste vi kämpa för att minska den. Men vad som harhänt nu är att arbetslösheten minskar och att sysselsättningen återigen ökar påden öppna arbetsmarknaden. Vad som också har hänt är att arbetsförmedlingarna arbetar på ett mycket effektivare och mycket bättre sätt . k. vakanstiden för lediga jobb, dvs. hur det tar innan ettlediganmält jobb blir tillsatt, har sjunkit fill jämfört med sex veckorunder den förra högkonjunkturen 1979-1980. Vi har alltså en effektivarearbetsförmedling, som snabbare än tidigare kan ta emot det ökande antaletlediga jobb som anmäls på arbetsförmedlingarna. Även i anmälsfaktiskt fler lediga jobb fill arbetsförmedlingarna. höll ett engagerat anförande om vilka storaproblem arbetslösheten medför för de enskilda människorna och för samhället.Jag vill hålla med henne om att arbetslösheten får fruktansvärda följder.Gunnel sade att hon hoppas att arbetsmarknadsministern vill medverkatill att ge fler beredskapsarbeten till . Ja, det vill jag. Menfrågan är: Varför har skrivit under den centerpartimotion som nuhar lagts fram med anledning av det nya förslaget från regeringen om ökadeinsatser? Jag förstår inte hur kan kräva ett ökat antalberedskapsarbeten till som hon själv skriver under enmofion som ju faktiskt innebär att inte vill ställa upp med depengar regeringen är beredd att anslå. Regeringen föreslår 1 750 000 000 kr.fill ytterligare insatser på arbetsmarknadspolitikens område. Såvitt jag har förstått av och deandra centerpartisternas motion går den inte ihop. Man säger ja till de 500miljonerna till beredskapsarbeten. Man säger, såvitt jag förstår, också ja till250 miljoner till byggsidan, även om man inte vill använda de 14 miljonernafill Folkets hus i , Man säger, såvitt jag förstår, också ja till denökade satsningen pårekryteringsstöd på 500 miljoner, vilket vi föreslår och som gör det möjligtatt fortsätta att använda rekryteringsstödet och våren. Vidaresäger man att rekryteringsstödet skall öka till för dem som är arbetslösaunder - en för mig helt oförståelig extrasubvention till det privatanäringslivet. Det må vara, men det kostar ungefär 200 milj, kr. Dessutom ge möjligheter att i vissa fall förlänga rekryteringsstödet. Kostnadernakan naturligtvis vara mycket olika. Lågt räknat har jag kommit fram till ensumma på 50 milj, kr. Detta blir tillsammans 1 500 milj, kr. Men villbara satsa 1 250 iriilj, kr, I räknestycke fattas 250 milj, kr. Jagvill fråga ; Är det beredskapsarbetena som skall minskas fillhälften? Är det bygginvesteringarna, bl, a. i , eller vad är detman skall ta bort? Detgår inte att ena dagen stå i talarstolen och kräva ökade insatser påarbetsmarknadspolitikens område i det egna hemlänet och läggafram en motion med förslag om att vi skulle få mindre möjligheter atteffektuera detta. Det går inte att ena stunden - när man talar tillhemmaopinionen - säga att man skall vidta ytterligare åtgärder där hemma föratt bekämpa arbetslösheten, men sedan, när man kommer fill , intevilja vara med och besluta om detta. Det måste vara en och samma politik manvill föra när man är hemma och när man är här i . 21 (): Den konferens i går som arbetsmarknadsministern hade kallat till tyckerjag var ett bra inifiativ. Det ligger i linje med den tanke som jag harframfört. Tydligenvar konferensen inte särskilt lyckad. Jag vill därför än en gång ställa fråganom arbetsmarknadsministern är beredd att både lyssna fill synpunkter ochdiskutera ungdomsarbetslösheten vid ett rundabordssamtal med de polifiskapartiernas företrädare och med företrädare för arbetsmarknadens parter, liksomrepresentanter för kommuner och landsting. Detsades att CUF uteblev från konferensen. Jag känner inte till detta, men i såfall är det beklagligt. Jagförsökte hålla en relativt lågmäld ton i debatten, eftersom jag uppleverarbetslösheten som så väldigt allvarlig och oroande. Vi har alla ett ansvar föratt ge de arbetslösa sysselsättning. Anna-GretaLeijon uppfattade det så, att jag hårt angrep regeringenssysselsättningspolitik. Jag hade också kritiska synpunkter på den. Anna-GretaLeijon talade om situationen när den socialdemokratiska regeringen tillträdde,om den branta ökningstakten för arbetslösheten etc, och sade att de borgerhgaregeringarna var en börda för svenska folket. Jag tror att stora delar avsvenska folket - inte minst bland de arbetslösa - upplever det så, att det somär en börda för svenska folket är den socialdemokrafiska regeringenssysselsättningspolitik, den propagandakampanj som socialdemo- kraternatvingats till där man ger en falsk bild av verkligheten. Man talar om att varapå rätt väg, att man har vänt utvecklingen osv. Vi har facit i vår hand när detgäller socialdemokratisk sysselsättningspolitik. Genom arbetslöshetssiffrornahar vi svart på vitt på socialdemokraternas misslyckande. I valrörelsen, , ställde ni er som garantför en snabb förbättring av sysselsättningsläget. Socialdemokraterna gick tillval på just sysselsättningspolitiken. Men vi har alltså svart på vitt på attmittenregeringens sysselsättningspolitik förmådde hålla arbetslösheten på enrelativt låg nivå. I den djupa och långa lågkonjunkturen 1980-1982 ökadearbetslösheten dramatiskt i andra länder som är jämförbara med . Det ärett faktum. Arbetslösheten i andra länder låg kring , men i Sverigelyckades regeringen hålla den nere på . är vi inne i en högkonjunktur och borde ha haft enbetydligt lägre arbetslöshet. Men mitt i denna högkonjunktur är arbetslöshetenalldeles för hög. Det är märkligt om också hemfaller åtden tidigare nämnda propagandakampanjen. Mot bakgrund av den utveckling som vihar finns det verkligen anledning att känna stark oro och attjobba mer aktivt för att åstadkomma sysselsättning. Det var en minskning av industrisysselsättningen under vårregeringstid -det är riktigt. Det hänger självfallet samman med den djupalågkonjunkturen. har vi problem också därför att regeringen misslyckasmed bekämpandet av inflationen. Målet var inflation . Vi kanräkna med en fördubblad inflation under detta år. Det innebär att vårkonkurrenskraft urgröps, och det kan framöver medföra en negativ utveckling avindustrisysselsättningen. Oroas inte arbetsmarknadsministern av detta? Det jag sade var en tung börda att bära fördet svenska folket var de ränteutgifter som vi fick genom de borgerligaregeringarna. Dessa utgifter kommer vi tyvärr att få kämpa med . Det är alldeles riktigt att sysselsättningen var en viktigfråga i valrörelsen och att människor gav socialdemokraterna sitt stöd därföratt de visste att vi bättre än andra partier i det här landet förmår atthantera den frågan. Det visste människorna av historisk erfarenhet. Det är, , faktiskt ingen falsk propaganda,när jag nu kan redovisa att vi har vänt utvecklingen. Det är ett faktum attarbetslösheten minskar och att sysselsättningen på den öppna arbetsmarknadenökar. Också om vi räknar bort de olika åtgärderna inom arbetsmarknadspolitikensram ökar sysselsättningen på den öppna arbetsmarknaden. Detta betyder inte att vi är nöjda, att vi kan stanna upp,slå oss till ro och säga: har vi klarat sysselsättningen. Så är det inte. Vimåste jobba vidare. Men vi har faktiskt vänt utvecklingen i rätt riktning. Jag vetnaturligtvis att det är riksdagsledamöternas privilegium att ställa frågor till regeringen och statsråden, men det är ändålitet märkligt att inte med ett ord berörde mina frågor om dencenterpartimotion som hon själv har skrivit under och som faktiskt innebär attdet, både till landet som helhet och till , måste bli mindrepengar för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och våren. Dennamedelsminskning kommer, , att leda till att fler människor blirarbetslösa, 23 (): säger att svenska folketvisste att socialdemokraterna var de som bäst kunde klara sysselsättningen ivårt land. Jag tillstår gärna att jag har haft en viss respekt försocialdemokraternas sysselsättningspolitik i ett tidigare skede, men jag villinte hålla med om att svenska folket resonerade så. Möjligen trodde man attsocialdemokraterna skulle klara sysselsättningen, men det har ju nu visat sig -med all önskvärd tydlighet - att det inte förhåller sig så. Socialdemokraternahar inte lyckats klara sysselsättningen. Mitt i högkonjunkturen - jag upprepardet - har vi en högre arbetslöshet än under den tidigare lågkonjunkturen. Det är detta som gör att man känner en sådan stark oroinför framtiden. Man frågar sig; Vilken beredskap har vi? Vad kan vi göraytterligare, när vi kanske hamnar i en lågkonjunktur? Vikan ju t. o. m. få något av en massarbetslöshet i vårt land. Jag tycker attdetta vore det mest fruktansvärda som kunde hända vårt samhälle och framför alhde många enskilda människorna. Som jag sade har regeringen inte heller lyckats klarainflationen. Också det innebär mycket stora problem framöver. Vi får enurgröpning av vår konkurrenskraft och därmed en negativ utveckling förindustrisysselsättningen. I mitt förra inlägg hann jag faktiskt inte gå in påarbetsmarknadsministerns fråga om medel för sysselsättningsskapande åtgärder.Jag vill emellertid till att börja med säga att det jag tog upp i mittanförande gällde nödvändigheten av att satsa beredskapsmedel till Gävleborgslän i förhållande till den arbetslöshet som råder där. Det måste vara rimligtatt sätta beredskapsmedlens storlek i relation till arbetslöshetens omfattningoch låta de län som har den högsta arbetslösheten få en större del av deberedskapsmedel som står till förfogande. Jag anser det vara helt nödvändigtatt tillämpa det synsättet vid fördelningen av beredskapsmedlen. Arbetsmarknadsministern talar om den motion som centernhar väckt och som också jag har skrivit under. Den motionen liksom regeringensproposition får vi behandla när arbetsmarknadsutskottets betänkande läggsfram. Men jag vill säga att de åtgärder som regeringen föreslår i propositionenär framtvingade av de tidigare misslyckandena när det gäller att driva entillräckligt offensiv linje för att skapa fler arbetsfillfällen. Det är därförregeringen nu vill anslå ytterligare medel. Det förslag som vi har lagt fram ivår motion innebär att också vi anser att ytterligare medel skall anslås tillde arbetsmarknadspolifiska ändamålen. Vi har också, såvitt jag minns, framhål- liti motionen att det är viktigt att beredskapsarbetena får en sådan inriktningatt de medverkar till att långsiktigt stärka de olika regionernas ekonomiskautveckling. Man måste satsa på investeringar som skapar nya förutsättningar förarbetstillfällen i länen. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation1984/85:33 om oljebekämpningen till sjöss har frågat om jag anser att oljebekämpningen i samband medfartyget grundstötning har gett ett godtagbart resultatsamt vilka åtgärder regeringen och överväger för att uppnå eneffektivare oljebekämpning till sjöss. Uppbyggnadenav den svenska beredskapsorganisationen för oljebekämpning till sjöss harpågått , enligt riktlinjer somriksdagen fastställde . Riktlinjerna har formen av ett samlathandlingsprogram för miljösäkrare sjötransporter. Staten har satsat omkring 250 milj. kr. på forskning och utveckling samtmaterielanskaffning för oljebekämpning. Intentionernai handlingsprogrammet börjar i stort sett bli uppfyllda, I riksdagsbeslutetförutsattes att en uppföljning skulle ske. Jag räknar med att en redovisning avuppföljningsresultatet skall kunna föreläggas . Påoljebekämpningsområdet har också det internafionella samarbetet stor betydelse,har träffat överenskommelser med våra grannländer om ömsesidig hjälp.För att samarbetet skall kunna fungera effektivt i en akut situation, hållsregelbundna möten inom ramen för överenskommelserna. Länderna har tillsammansutvecklat och nått överenskommelser om rutiner för rapportering av utsläpp ochom operativ samverkan vid bekämpning av olja. Den planläggning av gemensammaoperationer som har utarbetats prövas genom övningar. Samarbetet innebär ocksåatt man får tillfälle att utbyta erfarenheter om bekämpning av marinaföroreningar och att få reda på forskningsresultat i andra länder. Närdet gäller oljebekämpningen i samband med Eiras grundstötning vill jagframhålla att möjligheterna att med mekaniska hjälpmedel ta upp olja fill sjössf. n. är begränsade vid den sjöhävning som rådde vid tillfället. Detta leddetill att relafivt mycket olja drev i land i första hand på de finskastränderna. Detta förhållande är självfallet otillfredsställande. I likhet medRune har jag emellertid ingen som helst anledning att betvivla att denpersonal som deltog gjorde sitt yttersta för att bekämpa oljeutsläppet.Erfarenheterna från Eiras grundstötning skall nu utvärderas av de svenska ochfinska myndigheterna. Fråganom hur en effektiv oljebekämpning till sjöss bör gå till behandlas ingåendebåde i forskningsprojektet 85 och i det internationella samarbetet. Vid det senaste mötet inom ramen för 5Riksdagens protokoll 1984/85:28-31 Nr 29 , som ärgrundstenen i det nordiska samarbetet på Fredagenden oljebekämpningsområdet, beslutadesom ett konkret forsknings- och utveck- lingssamarbete för att få frameffektivare bekämpningsmetoder till sjöss. Om oljebekämpningen till sjöss 25RUNE (): Jag tackar för svaret. Det är första gångensom jag har anledning att ta upp den här frågan i en debatt medförsvarsministern. Relativt har ju försvaret fått en huvudansvarig fördet här området, något som jag i och för sig - det vill jag gärna deklararera -ser med tillfredsställelse. Jag har länge ansett att man inte utnyttjatmarinens sambandsmedel på ett vettigt sätt när det gäller att leda sådana härbesväriiga operationer till havs. Jag ser således nämnda ändring som ett steg irätt riktning. Jag skallförst säga något om bakgrunden till min interpellation. Bekämpning av oljeutsläpp är eri fråga som intresserat migända sedan jag blev riksdagsledamot. interpelleradejag med anledning av bristfälliga resurser och olämpligametoder pä detta område. Vad jag i första hand vände mig emot var den flitigaanvändningen av emulgeringsmedel för bekämpning av olja till sjöss. Jag hävdadeatt man i stället borde använda sig av effektivare metoder för mekaniskupptagning av olja som kommit ut i samband med olyckor till sjöss. Dåvarandecivilministern , som hade ansvaret för dettaområde, instämde med mig. Jag har senare i ett flertal motioner och riksdagsdebatter- bl. a. med anledning av 1977 - påtalat att kustbevakningenfortfarande uppenbariigen inte förfogar över tillräckligt effektiva hjälpmedelför upptagning av olja. Jag anser att det vid vindstyrkor på upp till 10 meterper sekund och vid inte alltför kraftig ström borde vara möjligt att användamekaniska hjälpmedel - redan nu finns det ju sädana. Men harinte visat något större intresse för att testa de här metoderna. Vidare har jag deltagit oljeskyddsutredning.Jag tror mig därför ha en ganska god uppfattning om möjligheterna härvidlag vadgäller både och internationellt sett. Jag har, i likhet med försvarsministern, noterat att detfinns en utredning i detta sammanhang, TOBOS 85. Jag vill gärna referera någotav det som står att läsa i tidningen 11/84. Där säger man följande,vilket jag tycker är kusligt att behöva konstatera: "Dagens metoder och teknik för omhändertagande avspill är inte tillräckligt effektiva för att hindra stora skador på miljön.Till detta kommer de höga kostnaderna för bekämpning och sanering, som enbartsedan 1977 är uppe i ." På ett annat ställe i samma tidning säger man följande,vilket jag tycker är riktigt: "TOBOS 85 skall inriktas på utvecklingen motsystem för begränsning av oljans utspridning. Det behövs system för snabbuttransport av begränsningsmaterial." Det är också en fråga som jag hardrivit. Vad manlyckats bäst med är enligt min mening ansvaret när det gäller kommunerna.När man misslyckats fill sjöss och olja flyter upp på stranden, är detkommunerna och länsstyrelserna som får ta över ansvaret. I det avseendet harman nu alltså kommit betydligt längre. Det finns anledning att poängtera attsådant här inte förekommer alltför sällan. I tidningen - teknisk tidskrift 1984:44redovisas - det är f. ö. TOBOS 85-utredningen som tagit fram materialet - normalt sett får räkna med två utsläpp i storleksordningen 50-500kubikmeter olja. Det är således ganska naturligt att jag med sorg ochbeklagande konstaterar att man i fallet inte klarade av det utsläpp som dåskedde. Jag vill återge vad jag säger i min interpellationbeträffande det här utsläppet. "I fidningsartiklar närmast efter Eiras grundstötningden uppges att man lade ut 3 500 m länsor, men attdetta inte hjälpte. Oljebältet som uppgavs vara och 300 m brettdrev med den starka vinden mot den finska kusten ,och nådde oljebältet i yttersta delen av Vasaskärgård." I en tidningsartikel i Snällpostenden kan man läsa om mästerlotsen och sjökaptenen . Han har, liksom jag, länge försökt engagera sig i de här frågorna. Hanställer sig mycket krifisk till sätt att sköta utsläppet ifråga. Han säger: "bluffen!" Tyvärr måste jag säga att jag harviss förståelse för synpunkter. Det är uppenbart att inte förmått klarasin primära uppgift att vid grundstötningen inringa oljan medlänsor och få den att stanna i det aktuella området. Då säger försvarsministern: "När det gälleroljebekämpningen i samband med Eiras grundstötning vill jag framhålla attmöjligheterna att med mekaniska hjälpmedel ta upp olja till sjöss f. n. ärbegränsade vid den sjöhävning som rådde". Jag vet inte vad som menas med"den sjöhävning som rådde", men den måste ändå vara beroende av devindstyrkor som rådde. Och eftersom jag var litet misstänksam motkustbevakningens redovisning - jag hade fått vissa telefonuppgifter - har jagvarit i kontakt med . Enligt SMHLs noteringar vid Holmögadd - bara några fåsjömil norr om grundstötningsplatsen - var vindstyrkorna mellan kl. 4 och 19,dvs. all ljus tid den 31 augusfi, , och det geringen stor sjöhävning. Pålördagen var vindstyrkorna under de ljusa timmarna persekund och , , de dagar då bekämpningen pågick,varierade vindstyrkan mellan O och maximalt . Det är vad vipå kallar sfilla dyning - ingenting annat. Jag konstaterar alltså att det fanns en dyning. Jag harett stort tidningsfoto som tog , . Detfotot kan ses på kammarens bildskärm här och visar närmast vad vi på västkustenkallar bleke. Vi kan också se länsor som står rätt upp i stiltje. Det finnsolja på bägge sidor som bara glider förbi. Mot denhär bakgrunden kan jag dess värre inte konstatera annat än att Om oljebekämpningen till sjöss Om oljebekämpningen till sjöss länsor, som de nu är, är ineffektiva ochatt de i allt väsentligt har medverkat till de omfattande oljeskadorna på finskoch svensk kust i samband med Eiras grundstötning. har enligtmin uppfattning alltför länge varit fixerad vid en viss typ av länsor. Men dethar enligt mitt förmenande kunnat konstateras att de länsorna intefungerar i öppen sjö. De fungerar hyggligt i hamnområden och annat, där man harvarken ström eller sjö att arbeta med. Jag har länge krävt att andra länsor skall prövas. Det togjag upp i oljeskyddskommittén, och jag är därför litet ledsen att jag intekunnat utläsa att det har utförts några sådana prov. I kommittén sade jag: Låtoss inte diskutera vad som är bra eller inte rent subjektivt, utan låt osspröva länsor. Det finns anläggningar bl. a. i - den har jag själv sett -och lär det också vid skepprovningsanstalten i finnas en möjlighetatt inomhus simulera vågor upp till den höjd som är aktuell för vindstyrkor upptill och sedan släppa ut olja och konstatera vilkalänsväggar som klarar detta. Såvitt jag vet har inga sådana prov utförts.Kustbevakningen har lekt litet grand vid kusten, lagt ut länsor ochsamarbetat. Arbetet är väl bra, men det är ju effekfiviteten i de länsor manhar som måste prövas. Jag vill därför fråga försvarsministern om han är bereddatt tillse att man inom ramen för projektet 85 äntligen kommer attutnyttja kvalificerade provanläggningar för att den vägen få reda på vilkalänsor som fungerar bäst i de förhållanden som normalt råder i öppen sjö. Jagmenar att det finns bra länsor och att sådana tillverkas inom - men deutnyttjas praktiskt taget inte alls av . Låt oss vänta till dess att utvärderingen omvad som skedde vid Eiras grundstötning är klar, . Då kommer vi attfå veta vilka problemen var. Den svenska beredskap som vi nu bygger upp, byggsupp enligt de riktlinjer som fastställde . Det riksdagsbeslutetgrundades på ett mycket omfattande utredningsarbete. En uppföljning av detbeslutet pågår f. n. just inom ramen för det femåriga forsknings- ochutvecklingsprojektet på oljebekämpningsområdet, TOBOS 85, som ju egentligenbetyder teknik för oljebekämpning till sjöss samt bekämpning och sanering avolja i strandzonen. Projektet bedrivs av styrelsen för teknisk utveckling isamarbete med berörda myndigheter. Det som nämner om forskningen kringeffektiviteten av länsor och annan materiel skall prövas inom TOBOS 85. Ettarbete har också påbörjats inom myndigheterna med ett programplaneringssysteminom verksamhetsområdet olje- och kemikaliebekämpning på land och till sjöss.Programplaneringen skall ge ett underlag för långsiktiga beslut om inriktningenav verksamheten. Det är resultatet av det nu redovisade arbetet som skall kunnaframläggas för . Låt mig också nämna att vi i årets budgetarbete arbetarmed ökade resurser på det här området både för statens brandnämnd och förkustbevakningen. 27 (): Jag noterar medtillfredsställelse att försvarsministern och jag är ense om att vi måste göraallt vi kan för att förbättra den teknik vi använder. Man skall ju inte varanegativ, så jag vill också gärna notera att varit mycket aktivoch också lyckats relativt bra när det gäller oskicket att fartyg har rensatsina tankar och därmed vållat skador på stränderna. Dettaarbete har bedrivits med flygburen sidspaningsradar, och man har lyckats kommaåt och sätta fast en hel del av de fartygen. På den punkten har man bedrivitbra och viktigt arbete. Jagvill gärna ge uttryck för att det var bra att verksamheten har byttdepartementstillhörighet. Därmed har kanske en del gamla prestigelåsningarkunnat undanröjas. Jag tror att det är nödvändigt att se förutsättningslöst påfrågan om vilka länsor som är effektiva i öppen sjö. Detta måste fastställasgenom prov, och vi har antagligen inte råd att göra prov ute i havet. Skulleett sådant prov misslyckas skapar vi miljöförstöringar. Vi måste alltså provalänsorna i anläggningar där man kan simulera liknande förhållanden. Meddetta är jag övertygad om att försvarsministern kommer att göra sitt. Och jagpå min kant kommer också att göra mitt för att försöka se till att de provenkommer till stånd så snabbt som möjligt.