prot · G809133 · 1984-12-31 00:00:00 — Där finns utomordentliga övningssektorer ochobegränsade möjligheter att flyga utan att störa annan flygtrafik. Luftrummetrunt flygplatsen är fritt för indelning i olika övningssektorer. är en säkrare flygplats än Malmens flygplats i ,där arméflygskolan kommer att få dela luftrum och landningsfält medmålflygdi-visionen och den försökscentral som förlagtdit. Blandad trafik med övningsvarv och banor som korsar varandra medför storasäkerhetsrisker. I luftrummet vid Malmen blir trängseln stor. Dels kommerSaab att provflyga JAS Gripen, dels kommer att instrumentlanda på sammabas. Då måste arméflygskolans plan stanna på marken. Det blir inga övningar ochutbildningen störs. tillstånd för hur verksamheten påMalmen skall bedrivas ur bullersynpunkt har ännu inte kommit. är en ur bullersynpunkt mycket störande verksamhet, kommerdet troligtvis att bli stora restriktioner, om någon hänsyn tas till alla dekringboende i Malmens omedelbara närhet. Detta är ytterligare en faktor somförsämrar Nr 133 utbildningsmöjligheterna på Malmen. Torsdagenden '" finns ingabesvärande bullerbegränsningar i flygplatsens Närmaste tätbebyggelsefinns på ett avstånd av . Terrängen inom helikopterområdet är huvudsakligen låglänt utan stora Totalförsvaret höjdvariationer, vilket medger attområdet kan utnyttjas till fullo även vid Den sörmländska terrängen är idealisk förhelikopterskolning, eftersom den är så varierande och erbjuder skiftandeförutsättningar. Här finns relativt obebyggda områden och blandad terräng medåker, skog m.m., som ger möjlighet att öva i olika naturtyper. Jag finner det anmärkningsvärt och beklagligtatt utskottet inte tagit någon hänsyn till de nya faktorer som framkommit sedanSkavsta flygplats tillkommit utan endast hänvisat till regeringsbeslutet. Jag tror att det begås ett stort misstag inom försvaretden dag flyttningen av arméflygskolan sker till Malmen. Jag hoppas att ingaolyckor kommer att hända på Malmen - incidenter har redan förekommit vid provflygning- och jag hoppas att utbildningen av helikopterförare kommer att kunna ske utanalltför stora störningar. Min förhoppning är också att en samordnad civil ochmilitär helikopterutbildning kommer till stånd, att försvaret då ärberett att ompröva sin ståndpunkt och att en sådan utbildning föriäggs tillNyköping. Då skulle gamla löfte om ersättning för det nedlagda F 11kunna uppfyllas i stället för att, som kommer att ske, ytterligare statligverksamhet från tas bort. Jag finner det inte meningsfullt att yrkabifall till min motion, då försvarsutskottet är helt enigt i sittavslagsyrkande, som avgetts utan någon motivering. Men jag kommer meduppmärksamhet att följa utvecklingen på det här området. 62 (): Mycket av det som har sagt vadgäller lämpligheten m. m. av att bedriva denna verksamhet i och vidflygplatsen i är riktigt. Men beslutet att flytta arméflygskolan tillMalmslätt har ju fattats tidigare och ingår i de besparings- och rationaliseringsåtgärdersom vidtagits inom försvaret för att få ekonomin att gå ihop. Utskottet finnerinte anledning att ompröva detta beslut, som vi nu noggrant har studerat.Dessutom har vi haft uppvaktning från bl. Vi har ocksågjort studiebesök på platsen och funnit att vi för dagen inte kan ändra detbeslut som fattats tidigare. Det pågår övervägningar inom regeringen och inomförsvarsmyndigheten vad gäller helikopterföramtbildningen. Vi får avvaktaresultatet av dessa överväganden. Om problemen vid Malmen visar sigsvåröverkomliga är det också något som får bli avgörande för den framtidalokaliseringen och för frågan huruvida det går att genomföra det beslut somtidigare fattats. 63ANITA (): Ur besparingssynpunkt bör noteras attNyköpings kommun lämnat en mycket fördelaktig offert. Jag är glad att MatsOlsson nu säger att man kan komma att ompröva sitt ställningstagande. Jag serdet som ett löfte. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 9 Punkt 3 Mom. 1 a (materielanskaffningen till det svenska militära försvaret) Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 18 förmofion 984 av m,fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 2 a (filläggsdirektiv till försvarsutredningen) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 17 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 984 av m,fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 2 b (ändring av lagen om vapenfri tjänst) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 17 förreservafion 1 av i motsvarande del, 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 c (översyn av lagen om vapenfri tjänst) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 33 förreservafion 1 av i motsvarande del, 3 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2(sammanslagning av vissa myndigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 984 avLars m, fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. I (verksamheten inom det militära försvaret under /85) Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 148 förreservation 2 av Per m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2(säkerheten i planeringen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservafion 3 av Per m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 a (anskaffning av stridsvagnar) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 984 avLars m, fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation, 5 protokoll 1984/85:133-134 Nr 133 Mom. 3 b (luftförsvaret) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 4 av Per m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 f(skyddsområdena i kusfland och skärgård) Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 16 förmofion 466 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 b (tillgodoräknande av medelvid försälj ning av anläggningar m, m,) Utskottets hemställan - som ställdesmot reservation 5 av - bifölls med acklamation. Mom. 6 a (beslut om avkortning av reservbefälens tjänstgöringsskyldighet) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 6 av - biföllsmed acklamation. Mom. 1(helikoptrar för ubåtsjakt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avPer m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2 och 3 (kustkorvetter och yrkesofficerare inommarinen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avPer m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (ökning av civila, statliga myndigheters resurser ide svenska skärgårdarna) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 16 förmotion 984 av m,fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 5 (undervattenstekniken) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 984 avLars m, fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 1 () Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 17 förmotion 984 av m, fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 2 (redogörelse för minskningen av anslagsramen förJAS-projektet) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 984 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Punkt 12 Nr 133 Mom. 1 (en särskild värnpliktsutredning) den Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 65 för reservation 9 av GunnarBjörk i och , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (devärnpliktigas förhållanden under grundutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 16 fördet av under överläggningen framställda yrkandet, 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 3(ekonomiska resurser för det militära försvaret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPer m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2 a (hemvärnets beväpning) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 1698 avGöran Allmér -bifölls med acklamation. Mom. 35 (anslag till Reglering av prisstegringar för detmilitära försvaret) Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 16 förmotion 984 av m,fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1(övningsrytmen inom civilförsvaret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avPer m,fl, - bifölls med acklamation, Mom. 3 (anskaffningen av andningsskydd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avPer m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (skyddsrumsbyggandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avEric Hägelmark - bifölls med acklamation. Mom. 3 b(anslag till Beredskapslagring och industriella åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avEric Hägelmark - bifölls med acklamation. Mom. 3 c (fördelning av medel på program och delprogram) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avPer m, fl, - bifölls med acklamation, 67 Mom. 1 a (åtgärder rfiot desinformation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av Per m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom. 2 a (personalresurser vid civilbefälhavarkanslierna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av Per m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom. I Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (tidsplanen för omstrukturering av beredskapslager av råolja ocholjeprodukter) Utskottetshemställan bifölls med 173 röster mot 147 för reservation 1 av Per Peterssonm,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (inköp av råolja från ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av Per m, fl, - biföllsmed acklamation, 1984/85:41 omföretagsbeskattning m, m, och 1984/85:55 1985 (prop, 1984/85:162), Anf.64 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Skatteutskottetsbetänkanden 41 och 55 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså skatteutskottets betänkande 41 om företagsbeskattning m, m. 65 BO (): Det höga skattetrycket är, som de flesta - utom möjligen regeringen -inser, negativt för samhällsekonomin. Det gäller såväl de högamarginalskatterna på inkomster av arbete och företagande som de skatter somsärskilt belastar näringslivet. En förutsättning för samhällsekonomisk balanspå lång sikt är ett successivt sänkt skattetryck, vilket bl, a, kan ge envaraktigt förbättrad konkurrenskraft. är det väl extra intressant att notera de problem som ett högtskattetryck för med sig för de svenska företagens konkurrenskraft -indirektgenom att marginalskatter på inkomster och inkomstökningar leder till höga lönekostnader,direkt genom att kostnadsuppdrivande skatter naturligtvis också ger ett ännuhögre kostnadsläge. Enligt de siffror vi fått har ju den svenska bytesbalansenunder 1985 visat ett underskott på drygt 5 miljarderkronor. Regeringen har förutspått ett underskott på 3 miljarder.Men var det alltså 5 miljarders underskott ibytesbalansen. Självfallet leder detta till mycket stora problem för oss alla,eftersom man tvingas fortsätta utlandsupplåningen. Det leder tillräntekostnader och hindrar vår ekonomiska handlingsfrihet. Meni stället för att gå till roten med det onda och försöka sänka skattetrycketgör regeringen det motsatta- man fortsätter med en politik som leder tillskärpta skatter. Vimoderater inser problemen och föreslår sänkta skatter. Sänkningarna skall iförsta hand inriktas på de skatter som har de mest skadliga effekterna. Detinnebär naturligtvis - vilket kommer att debatteras senare här i kammaren -krav på sänkta inkomstskatter för vanliga inkomsttagare. Det gäller också deskatter som belastar näringslivet på ett sätt som motverkar ökad produktion ochnya investeringar - det enda som kan trygga sysselsättningen och garanterafortsatt välstånd i vårt land. Detär alltså mot den bakgrunden man skall se de förslag som har väckts i ett antalmoderata motioner och som behandlas i skatteutskottets betänkande 41, Därföreslås att förmögenhetsskatten på arbetande kapital skall slopas. Det kapitalsom man nedlagt genom olika investeringar i näringslivet är ingenting som kananvändas för konsumtion eller lösgöras. Tvärtom nyttiggörs det i en produktionsom ger sysselsättning och genererar inkomster för hela folkhushållet. Det ärmot den bakgrunden vi anser att förmögenhetsskatten skall slopas. Det finnsingen skattekraft hos det arbetande kapitalet i företagen, Imotionen har vi också föreslagit att den utredning som tidigare fanns med syfteatt avskaffa dubbelbeskattningen av akfieutdelningar skall återupptas.Riksdagsmajoriteten - socialdemokrater och vpk - har gemensamt sett till att.försämra villkoren när det gäller riskvilligt kapital. Det har också försämratmöjligheterna att få mera riskvilligt kapital. Den dubbelbeskattning avaktieutdelningar som äger rum är orimlig, enligt vårt sätt att se. Regeringenhar alltså slopat den skattereduktion för aktieutdelning som tidigare fanns ochsom var en tillfällig lösning i avvaktan på att man mera permanent skulle kunnaavskaffa dubbelbeskattningen. Det utredningsarbete om dubbelbeskattning somtidigare pågick bör alltså återupptas, och förslag bör föreläggas såsnart som möjligt. Bolagsskattenbör också sänkas. Vi har inte i motion föreslagit i vilken takt detta skallske. Men den nuvarande beskattningen av aktiebolag är utformad på ett sätt sommotverkar rörligheten hos kapital och därmed också motverkar nya investeringarpå nya verksamhetsområden. Den låser fast en Den formella skattesatsen, som är , leder fram tiUatt vinstgivande företag kan se intressen i att behålla kapitalet i företaget,att utnyttja de möjligheter till lagernedskrivning, avskrivning och andraavsättningar som finns inom ramen för bolagets existerande verksamhet. Detkostar mer att genom utdelningar få ut kapital. Det borde fattas beslut som innebäratt man principiellt uttalar sig för en sänkning av bolagsskatten ochparallellt med detta, genom minskade avsättningsmöj-Hgheter för aktiebolagen,en breddning av den beskattningsbara basen. Jagskall medge att regeringen har tagit steg på den vägen genom den sänkning avbolagsskattesatsen som skedde och de förändringar avlagernedskrivningsmöjligheterna som då skedde. Det är då viktigt att konstateraatt man åstadkom en försämring för alla typer av företag när det gäller lagernedskrivningsmöjligheterna,vilket drabbat de företag som inte .drivs i aktiebolagsform extra hårt, Nyföretagandeär en viktig förutsättning för ett växande näringsliv, Nyföretagandet - dettror jag alla är överens om - bör stimuleras, Nyföretagande innebär ettrisktagande. Det innebär ofta att man måste satsa mycket av eget kapital - som,med de höga skatter vi har, kan vara svårt att få ihop. Mot den bakgrundentycker vi att det är rimligt att man utreder frågan om möjligheterna att införanågot som kan kallas ett nyetableringskonto. Man skall alltså kunna avsättamedel för en kommande verksamhet och på det viset skaffa sig ett kapital somkan användas till att starta nya verksamheter som kan växa sig starka, ge ökadsysselsättning och ökad ekonomisk trygghet. Det innebär alltså en styrka förden svenska ekonomin. Detfinns all anledning attstötta förslag som gäller möjligheterna att införavinstandelssystem i näringslivet i , Löntagarfonderna kommer attavskaffas i och med utgången av 1985, om det blir en borgerlig riksdagsmajoritet.Det är helt klart. Löntagarfonderna är ju en kollektiv kapitalbildning somleder till koncentration av ägandet och därmed till makt över näringslivet.För oss moderater är målet i stället att få ett så spritt ägande som möjligt avdet svenska näringslivet. Det får vi genom att enskilda löntagare i företagen,och även löntagare utanför företagen, har möjlighet att själva investera,spara, i aktier. Vi vill självfallet se till att man har vissa möjHgheter ochatt man inte straffskattas på grund av vinstandelssystem i de enskildaföretagen. Deflesta länder satsar mycket hårt på en intensiv forskning och utveckling. Närdet gäller tillämpad forskning vill jag säga att där man bäst kan svara förbesluten om vilken forskning som det är värt att satsa på och där man alltsåvet var resurserna skall sättas in är inom de enskilda företagen. Naturligtvisskall det, via samhällets satsningar på universitet och högskolor, finnas engrundforskning. Den grundforskningen kan självfallet bedrivas i samarbete mednäringslivet. När det gäller den tillämpade forskningen, den företagsanknutnaforskningen, och utvecklingen av nya produkter och nya tekniker bör man genomgenerella möjligheter till skatteavdrag stimulera den verksamheten. Det är därförförvånande att den socialdemokratiska regeringen - till skillnad från vad somsker i andra länder - beslöt slopa det särskilda avdraget för forskning ochutveckling. Det bör självfallet återinföras. är mycket krångliga. De är föranledda av bedömningen att detskulle finnas en risk för skatteflykt särskilt i de fåmansägda företagen.Regler har därför införts som syftar till att man inte skall kunna påföra företagandetkostnader som egentligen är privata, och det är naturligtvis en helt riktigtanke. Men de regler som finns är så krångliga att de skapar problem förde mindre företagen. Därför bör företagsskattekommittén, enligt vår mening,snabbare än som kan ske fa upp frågan om skattereglerna förfåmansföretag för att på det viset åstadkomma en mildring. Det gäller att fåbort onödiga regler. Några steg i den riktningen har tagits tidigare, ochytterligare steg behöver tas, Isamband med att den kommunala beskattningen av juridiska personer upphörde gavsockså möjlighet för juridiska personer att kvitta underskott i en kommun ifråga om en viss förvärvskälla mot överskott i en annan kommun. Den möjlighetenhar inte fysiska personer, och därmed inte företag som bedrivs i enskild regi -vilket naturligtvis leder till en snedvridning av konkurrensförhållandena, ochdet är någonting som bör rättas till. Motden bakgrunden bör förbudet mot kvittning av underskott i en kommun motöverskott i en annan kommun slopas, så att man kan göra den kvittning som ärnödvändig inom näringsverksamhetens ram. Närdet gäller frågan om rätt till avdrag för arbetsrättsliga skadestånd finns detett regeringsrättsutslag som är ganska klart, I en dom som meddelades ifebruari 1980 beslöt regeringsrätten nämligen med 20 röster mot 4 attskadestånd som en arbetsgivare utgivit till arbetstagarorganisation föråsidosättande av förhandlingsskyldighet enligt lagen om medbestämmande iarbetsHvet skall anses utgöra driftskostnad i arbetsgivarens rörelse. Regeringenanser att denna kostnad inte skall vara avdragsgill. Detär att notera att det på det arbetsrättsliga området finns tolv olika lagar.Dessa är mycket komplicerade och, särskilt för de mindre och medelstora företagen,svårgenomträngliga. Det är naturligtvis mycket lätt att utan avsikt göra sigskyldig till någon form av avvikelse från vad som föreskrivs i gällandelagstiftning och att bli ådömd att utbetala ett skadestånd. Sådant skadeståndbör enligt vårt sätt att se självfallet anses som en driftkostnad i rörelsenoch också vara avdragsgillt. Majoriteteni utskottet har behandlat de olika motionsförslagen mycket spartanskt. Man hari huvudsak bara hänvisat fill en del tidigare betänkanden och till utredningar.Anledningen härtill är naturligtvis att man inte är medveten om de problem somdet svenska näringslivet har dels genom det höga skattetrycket, delsgenom de krångliga skattereglerna. Detfinns, som jag sagt fidigare, all anledning att verka för en positiv ekonomiskutveckling och en samhällsekonomisk balans i vårt land, och bördärför bifalla de av bl, a, moderata samlingspartiet väckta förslagen. För attge kammarens ledamöter möjlighet härtill ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 10 och 11, 66 (): I skatteutskottets betänkande nr 41 behandlasett flertal motioner som berör företagsbeskattningen. Som vanligt villsocialdemokraterna inte medverka till förändringar, trots att klararättviseskäl onekligen talar för en förändring. På en punkt har man dock gåttmed på att måtte ge regeringen till känna motiv som föreligger föratt regeringen skall lägga fram förslag till ,nämligen beträffande rätten till avdrag för pensionsförsäkringspremier förföretagare som driver sin verksamhet som enskild firma eller i handelsbolag.Enligt nu gällande regler får denna grupp inte göra dessa avdrag i rörelsen,utan endast under allmänna avdrag. Jag har motionerat om att dessa avdrag skall fågöras i rörelsen, liksom man får göra när företagen drivs i bolagsform. Nunoterar jag med tillfredsställelse att socialdemokraterna äntligen har biträttyrkandet så långt, att utskottet enhälligt begärt att regeringen läggerfram förslag om denna ändring. Till utskottsbetänkandet har fogats elva reservationer,och jag skall något beröra dem som står bakom, Ireservation 1 berörs frågan om beskattning av arbetande kapital, I partimotion bl, a, från har yrkats att kapitalsom utgör arbetande kapital i företag skall undantagas från beskattning.Utvecklingen, inte minst inflationen, har gjort att allt mera kapital behövsoch binds i företagen. Detta tillsammans med höjningar av kapitalskatterna ochförsämringar av konsolideringsmöjligheterna, som socialdemokraterna medkommunisternas hjälp genomdrivit i , har medförtett starkt behov av att nu slopa förmögenhetsbeskattningen på det i företagenarbetande kapitalet. Utskottsmajoriteten hänvisar till företagsskattekommitténsförslag, den s, k, staketmodellen, men detta är inte något färdigt förslag, ochvi kan inte skjuta upp denna fråga hur länge som helst. Inkomstbortfallet förstaten är inte heller större än att en betydande del av detta skulle återvinnasgenom en expansion i näringslivet, I reservation 2 berörs dubbelbeskattningen av akfier, ochvi kräver där att denna fråga blir föremål för utredning. En annan fråga som ofta diskuterats i undersenare år är frågan om inrättande av etableringskonto för blivandeegenföretagare. Ett sådant konto skulle förbättra möjligheterna fill startandeav eget företag, det skulle gynna förnyelse av svenskt näringsliv och detskulle ha en positiv inverkan på sysselsättningen, I reservationerna 5 och 6 berörs de kooperativakapitalfonderna och beskattningen av insatser i kooperativa företag. föreslog att medlemmar ikooperativa företag skulle få skriva ned sina insatser i föreningarna med ettbelopp motsvarande av det inbetalda insatskapitalet. Vidare föreslogs attavsättningen till kooperativ kapitalfond skulle vara avdragsgill i taxeringen.Syftet var att förbättra kooperationens kapitalförsörjning. representanter i utskottet delar utredningensuppfattning att dessa förslag var välmofiverade både när det gäller befintligakooperativa företag och när det gäller att underlätta bildande av nyakooperativa företag, Ireservation 7 berörs vinstandelssystemet. Enligt reservanternas uppfattning ärdet angeläget att få till stånd företagsanknutna vinstandelssystem i flerföretag. Ett delägarskap i det egna företaget måste stimulera intresset ocheffektiviteten, och vi reservanter anser att frågan bör prövas med syfte attunderlätta inrättande av frivilliga vinstandelssystem, Ireservation 8 behandlas frågan om arbetsrättsligt skadestånd, och huruvida ettsådant skadestånd skall vara avdragsgillt för arbetsgivaren. Vireservanter instämmer i denna fråga med regeringsrättens majoritet att ett allmäntskadestånd för åsidosättande av arbetsrättsliga regler bör vara avdragsgillomkostnad i arbetsgivarens rörelse. Vi vill också understryka att enhuvudprincip vid beskattningen är att belopp som är skattepliktigt förmottagaren också skall vara avdragsgillt för utgivaren. Som också riksskatteverketpåpekat så bryter man nu mot denna princip, Ireservation 9 berörs frågan om forskningsavdragen och vi beklagar att tidigareregler nu har ändrats, trots den breda enighet som låg bakom det beslutet, Vadvi kräver är en återgång till de bestämmelser som gällde vid taxeringpå denna punkt, Ireservation 10 berörs frågan om kvittning av underskott mot överskott. Genomslopandet av den kommunala beskattningen för juridiska personer har dessa fåttmöjlighet att kvitta underskott i en kommun mot överskott i en annan. Förfysiska personer gäller alltjämt att de saknar möjlighet till sådan kvittningom underskott och överskott hänför sig till olika kommuner. Ur såväl rättvise-som likformighetssynpunkt är nuvarande förhållanden orimliga. Särskiltbesvärliga är nuvarande regler om rörelsen bedrivs i en kommun och bostadenfinns i en annan.