prot · G80926 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag har ställt frågan mot bakgrund av uttalandeom att den förordade översynen borde ske skyndsamt och att regeringen snarastför borde redovisa sin syn på hur dessa frågor skulle lösas. Man kan naturligtvis alltid diskutera vad som är"skyndsamt" och "". säger bostadsministern atthan skall redovisa sin syn på frågan i budgetpropositionen 1985. Mot bakgrund av nödvändigheten av att det sker enförbättring på detta område - så att vi kan få in mer av estetiska ochkonstnärliga värden i den aktuella byggnationen och på det sättet ocksåkombinera det bostadspolitis- ka måletom en god bostad med målen för kulturpolitiken - skulle jag vilja frågabostadsministern: inriktning kommer dessa förslag att ha? Kan förslagenexempelvis innebära att man går över mer till bidrag i stället för lån, för attom möjligt stimulera till ett bättre utnyttjande av möjligheterna på dettaområde? Det är riktigt, som säger, attdet är angeläget med en konstnärlig utsmyckning i våra bostadsområden i ökadomfattning i förhållande till nuläget. Det borde för fastighetsägaren vara likaviktigt att bära kostnaderna för en konstnärlig utsmyckning som för lekplatserm. De konstnärliga kvaliteterna har emellertid en tendens att alltid komma isista hand, även när det gäller utformningen av våra bostäder och bostadsområden. per kvadratmeter för kostnaderför konstnärlig utsmyckning är i och för sig på intet sätt otillräckligt, utandet borde kunna bidra till en ganska hygglig konstnärlig utsmyckning i störreområden med ett stort antal lägenheter. har man inte velat utnyttjadessa pengar, och trycket från hyresgästerna har inte varit tillräckligtstarkt. Jag tycker att de stora och kompetenta bostadsorganisationerna bordeägna denna fråga ökad uppmärksamhet. På direkta fråga vill jag svara, att i deöverväganden som f. n. pågår med anledning av petita ochriksdagens uttalande utesluter jag inte en sådan omprövning som . Jag kan självfallet inte tala om för vilken lösningdet kommer att bli, eftersom frågan inte är färdigberedd och det gällerkostnader som måste täckas på något sätt. Vi överväger flera olika varianter. Om den konstnärliga utsmyckningen av byggnader 21TORE (vpk): Jag tackar bostadsministern för deytterligare besked som han har gett. Vi är överens beträffande angelägenhetenav att få till stånd en förbättring på detta område. Jag delar ocksåbostadsministerns uppfattning att den konstnärliga utsmyckningen kommermed i byggnadsprojekten alltför sent. Det finns ytterligare en aspekt i denna fråga, och det äratt ge de utövande konstnärerna meningsfull sysselsättning. Det är oerhörtmånga konstnärer som inte har tillräckligt med arbetsuppgifter, och det ärsom bekant ett stort problem för dem. Genom generösare och enklare regler, merabidrag osv., som kunde stimulera till en ökad konstnärlig utsmyckning i vårabostadsområden då det gäller byggnation - inte minst i samband med de om-ochtillbyggnader samt saneringar som sker - skulle en del av problemen vara löstaför många konstnärer som har svårt att få tillräckligt med arbetsuppgifter. Jag tackar än en gång bostadsministern för dekompletterande svar som han har gett. Överläggningen var härmed avslutad. Om översyn av gatukostnadsbestämmelserna 8 §Svar på fråga 1984/85:88 om översyn av gatukostnadsbestämmelserna har frågat mig om vilkaåtgärder som regeringen ämnar vidta för att eliminera de uppenbara olägenhetersom nuvarande lagstiftning om gatukostnader medför. Gällande gatukostnadsregler tillkom 1981 och trädde ikraft . Reglerna ger kommunerna bättre möjligheter äntidigare att inom områden med stadsplan ta ut kostnaderna för anläggning ochförbättring av gator, parker m. m. av fastighetsägarna i de områden däranläggningarna utförts. Sedan kritik från skilda håll riktats mot de nya reglernaoch deras tillämpning, tillsatte jag en arbetsgrupp som undervåren 1984 gjorde en kartläggning av reglernas tillämpning i kommunerna. Iarbetsgruppen ingick representanter för , ,och .. Arbetsgruppenredovisade resultatet av sitt arbete . I sin rapport (Ds Bo 1984:9) konstaterar arbetsgruppen bl.a. att gatukostnadsreglerna varit i kraft och att mångaav de problem som påtalats sannolikt kommer att lösas i den praktiskatillämpningen. I en del avseenden fann arbetsgruppen dock anledning att peka påändringar i regelsystem m. m. som kan medverka till en bättre och smidigaretillämpning. Det gäller bl. a. skyldighet för kommunerna att samråda medberörda fastighetsägare och organisafioner under gatukostnadsutredningen,bättre finansieringsmöjigheter för fastighetsägarna samt förenkling avprocessreglerna. Arbetsgruppen var enig. Inom har med utgångspunkt frånarbetsgruppens rapport utarbetats förslag till ändringar igatukostnadsreglerna. En promemoria med sådana förslag har just varit ute påremiss hos bl. a. de organisationer som var representerade i arbetsgruppen.Remisstiden gick ut . Remissvaren måste sammanställas ochbegrundas innan jag har möjlighet att redovisa vilka konkreta åtgärder som regeringenkommer att vidta. 23 (): Jag får tacka bostadsministern för svaret,som tyvärr inte gav det konkreta besked jag hade hoppats på. Det hör väl lyckligtvis till ovanligheterna att ett enhälligtriksdagsbeslut leder till så pass allvarliga konsekvenser för enskildamedborgare som den här aktuella lagändringen har gjort. Lagändringen från den 1januari 1982 gällande gatukostnadsersättningen till kommunerna har lett tillorimliga ersättningskrav på enskilda fastighetsägare. Det har förekommit falldå enbart räntan på avkrävt belopp överstigit folkpensionen för en pensionär. Missförhållandena har påtalats i centermotionerna1983/84:722 och 1344.1 motionerna begärde vi en översyn av bestämmelserna,vilket också civilut- skottetställde sig välvilligt fill i sitt betänkande 1983/84:13. Den arbetsgrupp som därefter fillsattes iregeringskansliet, vilket bostadsministern nämnde, fick mycket snäva direktivatt undersöka "hur de nya bestämmelserna har tillämpats i olikakommuner." Enkätsvaren från 124 kommuner, som redovisas idepartementsskrivelse 1984:9 från , visar genomgående uppstark kritik mot de nya bestämmelserna. Jag konstaterar att arbetsgruppen intefått fram tillräckligt underiag för lösningar på problemen. Troligen finns detmer konkreta förslag att hämta i de remissvar som bostadsministern nämnde ochsom nu bearbetas i departementet. Det gäller nu att snabbt få rättelse på alla dessapåtalade och av arbetsgruppens utredning bekräftade missförhållanden. Så längeden nu gällande ordningen fillämpas kommer ständigt ytterligare fastighetsägarei kläm med allt vad det betyder av obehag och kostnader. Inte minst är detirriterande med en långt utdragen beslutsprocess och nödvändiga överklagandentill kammarrätt för eventuellt slutligt avgörande i regeringsrätten. Med hänsyn till det föga konkreta svar jag fick vill jagfråga bostadsministern: Är bostadsministern införstådd med vilken svår ekonomiskoch social situation som fastighetsägare hamnar i på grund av de bestämmelsersöm nu gäller? Är bostadsministern villig att nu se till att det snabbtkommer fram förslag till en ändring? Om översyn av gatukostnadsbestämmelserna Jag är givetvis medveten om de konsekvensersom gatukostnadsbestämmelserna har för den enskilde, och det var orsaken tillatt jag tillsatte den arbetsgrupp som har lagt fram sitt förslag. Jag hadekonstaterat genom kontakter med enskilda människor, via press osv. att dettaför många människor är en utomordentligt besvärlig fråga och att lagstiftningenkanske inte i alla delar är så väl genomtänkt. Det är mot denna bakgrund somjag överväger de enhälliga förslag som framförs i promemorian frånarbetsgruppen, där även och harvarit representerade. Jag överväger på vilket sätt vi skall kunna förändralagstiftningen för att göra det litet lättare för dem som ibland drabbas hårtav bestämmelserna och deras tillämpning. Detta är ur andra aspekter en utomordentligt intressantfråga. Det gäller ett borgerligt förslag. Föredragande vid framläggandet avförslaget om gatukostnadsbestämmelser och gatukostnadsbidrag var enskilde fastighetsägaren kan, som vi hörde, drabbas mycket hårt avbestämmelserna. Han kan få en avgift på uppåt . för en enskildtomt. Men om kommunen beslutar att det skall ske en förtätning inom området,kan han t. o. m. få betala för tre tomter. Det finns rent av fall där man skallbetala för upp till nio tomter. I denna fråga har det egentligen inte framförts några invändningar.Ändå är denna fråga för de privata fastighetsägarna av oerhört mycket mera 2 protokoll 1984/85:26-27 Om översyn av gatukostnadsbestämmelserna ingripande karaktär än den fastighetsskatt som nudiskuteras och som det skrivs kilometervis i spalterna om. Bara räntan pågatukostnadsersättningen för en enskild fastighet är större än helafastighetsskatten kommer att vara. Fastighetsskatten kommer 1987 för ennormalfastighet att utgöra . Det är inte ovanligt attgatukostnadsersättningen uppgår till , och räntanpå den kan vara större än fastighetsskatten. Det är konstigt diskuterar den ena belastningen så intensivt men den andra knappast alls. 25 (): Jag vill fill bostadsministern säga att detinte är konsfigt att denna fråga diskuteras. Det förhållandet att dessakostnader överstiger andra pålagor, som bostadsministern nämnde, gör ju inteatt de förra kan sopas under mattan. Det är riktigt att det var fråga om ettborgerligt förslag, men beslutet fattades i enighet här i kammaren, utan attnågon motion väcktes i anledning av propositionen och utan att någonreservation avgavs fill betänkandet. Jag noterar bostadsministerns välvilliga inställning tillatt beakta situationer, ekonomiskt och socialt, som uppstår för de enskilda.Hur stor den ekonomiska belastningen blir är i hög grad beroende av standardenpå de gatuanläggningar som det gäller. Jag vill understryka vad arbetsgruppensäger på s. 19 i sin promemoria: "Målsättningen måste givetvis vara attden totala kostnaden för anläggning, drift och underhåll blir så låg sommöjligt. Vid tillämpningen av gatukostnadsreglerna måste dock beaktas attendast kostnaderna för en normal gatustandard för området i fråga kan tas ut avfastighetsägarna." Det är uppenbarligen många gångersom det har brustit i detta avseende. Man har tillämpat för hög standard ochdärigenom kommit att ta ut ersättningar som varit onödigt höga. Detta bör manta hänsyn till framöver. Jag har ingalunda sopat frågan under mattan,. Jag har med mycket stort intresse följt denna fråga frånbörjan, liksom även arbetsgruppens hantering av den, just därför att jag tyckeratt den är betydelsefull och i vissa fall leder till jag höll på att säganärmast upprörande förhållanden i detta sammanhang. Jag tänker speciellt påfall där en enskild pensionär - som man ofta talar om när det gäller villaägare- äger en fastighet med relativt stor tomt, men där kommunen beslutar attfastigheten skall delas upp i tre tomter och att han skall betala tregatukostnadsersättningar. Han kanske inte vill stycka sönder sin tomt, säljaden och ta ut de pengar som är bundna i fastigheten. Man kan diskutera om nuvarande ordning är rimlig. Därförär jag beredd att på det positiva sätt som jag har beskrivit det undersöka omvi inom ramen för denna lagstiftning kan finna bättre lösningar för denenskilde än . Slutligen vill jag säga till att jagfortfarande är förvånad över, med hänsyn till det intresse som fastighetsägarnanu för tiden visar i fråga omkostnaderna, att inte någon på den borgerliga sidan visade något intresse närdet gäller gatukostnadsbestämmelserna. 27 (): Det sista uttalandet blir jag förvånad över.Genom frågan jag ställt och centermotionerna jag nämnt visar vi i allra högstagrad att vi intresserar oss för dessa problem. Jag vill inte alls påstå att bostadsministern har sopat dettaproblem under mattan. Jag är tvärtom som motionär mycket tacksam över att dennaarbetsgrupp blev tillsatt så snabbt. Men vad det nu gäller - och det är visäkerligen överens om - är att man under beredningen i departementet verkligenfår en ordentlig genomlysning av frågan och att just sådana mycket svåra fallsom vi haft anledning att ta upp motionsvägen inte inträffar . Detär direkt stötande att vi har lagbestämmelser som leder till sådanakonsekvenser. Jag hoppas att vi får ett konkret förslagfrån bostadsministern. Omförenklade reglerför ombyggnad till smålägenheter Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1984/85:94 om förenklade regler förombyggnad till smålägenheter Med hänvisning till ett förslag i betänkandetBostäder åt unga (Ds Bo 1984:10) har frågat mig om jag avser attlägga fram förslag om förenklade bestämmelser för ombyggnad av t. ex. vindsvåningartill smålägenheter. Betänkandet har remissbehandlats.Remisstiden gick ut . Inom sker f. n. engenomgång av utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter. Det kanredan nu konstateras att meningarna är delade i frågan. Sammanställningen avremissutfallet måste först färdigställas och överväganden ske i anslutningdärtill innan jag är beredd ange vilka förslag betänkandet kan leda fram till. 29ROLF (): Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Bostadsbrist i egentlig mening föreligger endast istorstadsregionerna. Efterfrågan på centralt belägna smålägenheter är stor,som fillgången till byggbar mark i dessa områden helt naturligt ärstarkt begränsad. Däremot finns det ett stort antal vindar som ståroanvända och som skulle kunna bli utmärkta smålägenheter, om man infördelättnader i kraven i byggnadslagstiftningen och lånebestämmelserna, t. ex.beträffande hissar, takhöjder, fönsterhöjder, rumsstorlekar och annat som i daghindrar en ombyggnad av vindsvåningar. Vimoderater har länge krävt en rejäl avreglering av byggsektorn generellt Omförenkladereglerför ombyggnad till smålägenheter sett, men jag har intenågot hopp om att få med bostadsministern i det arbetet. Men jag hade faktiskthoppats och trott att jag skulle få ett positivt svar på just den här frågan,där det är så uppenbart att det finns en stor efterfrågan och ett stortintresse av att bygga om dessa vindsvåningar. Man bara väntar på ett litet teckenfrän bostadsministern, och så sätter man i gång. Får jag säga fill att betänkandet Bostäder åt unga ju harutarbetets av en arbetsgrupp inom departementet. Därmed kan man säga att förslagetsom sådant är förankrat i ledning. Av förslaget framgåratt vi på denna punkt har ungefär samma uppfattning som härpresenterade. Men det vore ju ganska meningslöst att skicka ut betänkanden påremiss, vilket ofta krävs i olika sammanhang, om man säger att maninte tänker ta någon hänsyn till remissvaren. De som har avgivit svar, RolfDahlberg, har varit kritiska i flera omgångar mot vårt förslag. Därför måste viordentligt pröva på vilket sätt vi kan gå fram för att uppnå det mål som varutgångspunkten när arbetsgruppen tillsattes. Det är de övervägandena vi nuhåller på med. Vi har ju alldeles fått in remissyttrandena. Medglädje kan jag dock konstatera att om jag skulle komma till uppfattningen attremissutfallet ger oss möjlighet att framlägga det förslag som vi hade tänktoss, så kommer vi att ha och stöd. Det är alltsåett förslag från om vilket vi på förhand kan säga att detkommer att gå igenom i . Anf.31 (): Jag är i. och för sig glad att höra att bostadsministern personligen ärpositiv fill den här tanken. Men jag har svårt att förstå att just den härdelen av betänkandet skall behöva skickas till ett antal remissinstanser. Dåmåste manju vänta på svaren. Frågan är ju så självklar. Övriga förslag i den här promemorian - det är enhel svärm med mer eller mindre orealisfiska och otänkbara förslag - kan mannaturligtvis remissbe-handla. Men i den här frågan är det uppenbart att det somkrävs är att bostadsministern bestämmer sig för att lätta på kraven. Dettakostar inte ett öre för statsmakterna. Det är alltså inte fråga om pengar denhär gången, utan om att vara litet alert och sätta i gång. Det är märkligt attallt skall gå så långsamt och vara så segt i den statliga förvaltningen. Jag tycker att tar i. Vi har tillsatt den här arbetsgruppen,och den har arbetat oerhört skyndsamt. Vi har haft förslaget ute på remiss ochhaft remissvaren hos oss . Då kan man inte säga att det gårlångsamt - det går förfärligt snabbt. klagar på att detgår alldeles för fort. Sedansade att bostadsministern bara behövde bestämma sig för att lättapå bestämmelserna. Det är inte alls så enkelt. Bostäder åt unga föreslårvi t. ex. att man inte skall fullfölja kravet på installation av hiss som nårupp till bostäderna även om våningarna ligger högt upp i fastigheten. Detta ären omständighet. Vi föreslår flera andra saker också. Vi ser nämligen detta sombostäder åt ungdomarna. Men remissvaren från organisationer som representerarpersoner som har särskilda problem - handikappade, äldre och andra - säger attdetta kommer att bli en kategori bostäder som de kommer att vara helt uteslutnafrån. Den diskussionen kan man inte bara vifta bort, , utan vimåste fundera på problemet ordentligt. Jagvill inte säga att vi inte kommer att framlägga något förslag, men det ärrimligt att vi får någon vecka på oss att fundera över vad remissvareninnehåller. Annarsär jag en varm anhängare av att saker och ting går snabbt - men i detta fallmåste vi alltså få någon vecka på oss att ta ställning. Omförutskickad översyn av Svensk byggnorm (SBN) 33 (): Det är klart att bostadsministern skall få på sig. Jagmisstänker emellertid att det kommer att röra sig om många veckor - om det överhuvud taget kommer något förslag i frågan. kommer man nämligen in på det somjag befarade att man skulle göra. Man drar in alla de hinder som finns, och iså fall kan vi slopa den här tanken. Vi kommer nämligen aldrig attkunna uppfylla alla de krav som räknas upp beträffande tillgänglighet, storlekpå ruifimen osv. Det går inte när det gäller vindsvåningarna. De kommer istället att innehålla speciella smålägenheter, kanske främst för unga men ävenför vuxna ensamma. Kanskebostadsministern och jag skulle kunna trivas i en sådan lägenhet här iStockholm på någon vind i . Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1984/85:137 om förutskickad översyn av Svensk byggnorm (SBN) har frågat mig om jag anser att planverket är rättinstans att se över reglerna i Svensk byggnorm. Frågan har ställts mot bakgrundav att det har förutskickats att Svensk byggnorm skall ses över i samband medinförandet av en ny plan- och bygglag och att regeringen ämnar ge uppdragettill statens planverk. Enligtriksdagens beslut åligger det planverket att svara för den allmänna uppsiktenöver plan- och byggnadsväsendet. Bland planverkets uppgifter ingår därvid attmeddela de föreskrifter och allmänna råd som behövs för den praktiskatillämpningen av byggnadslagstiftningen. Mitt svar till MargaretaGärd är således: Ja. Om förutskickad översyn av Svensk byggnorm (SBN) 35MARGARETA (): Jag får tacka bostadsministern för svaret påmin fråga - det var kort och klargörande. Förhoppningen om att en ny plan- och bygglag skulle följasav en förenklad svensk byggnorm har försvunnit sedan bostadsministern givituppdraget om översynen av SBN fill planverket. Det finns flera anledningar tillatt jag påstår detta. Det är näst intill en naturlag att ingen person ellerorganisation mäktar åstadkomma någon genomgripande förändring av den egnaverksamheten i akt och mening att minska arbetsuppgifterna. Det är en aningförvånande att bostadsministern, med sin breda erfarenhet av offentligverksamhet, inte insett detta. Jag hade för sedan tillfälle att ta del avplanverkets egen, syn på planarbetet. Detta förstärker min uppfattning attnågot väsentligt inte kommer att ske. chef försvarade regelverketnäst intill varje kommatecken. Att sedan planverket saknar personal med modernutbildning, enligt dess egen bedömning, inger farhågor för att ny och aktuellteknik inte kommer att ligga till grund för arbetet. Det kan väl ändå inte varamöjligt att bostadsministern är ovetande om den massiva kritik som riktas motSBN av så många - alltifrån byggfolk till bostadskonsumenter. Skall vi någonsinkunna komma till rätta med de höga bostadskostnaderna måste också regelsystemetförändras och förenklas. Jag vill fråga bostadsministern omhan är villig att medverka till att vi i den nya SBN slipper skrivningar avföljande slag: "Vardagsrummet skall ha en storlek och utformning somgör det lämpligt för olika typer av samvaro. Vardagsrum skall vara , dock får det vara 3,4 m om dess långsida är försedd med fönster . Dörrar till klosettrum eller enskilda klosetter skall varaförsedda med lås och anordning för upptagetmarkering , Cyklingsker bäst på hård yta, t. ex. asfalt det är roligare att cykla i en slingaeller svagt kuperad bana, begränsad av t. ex. häckar, än att cykla på en plan,samlad yta." Jag tycker, herr bostadsminister, att det är genant attdetta står att läsa i en regelsamling utgiven av ett statligt verk. Låt mig för det första säga till MargaretaGärd att det hade varit förvånande om bostadsministern hade gett någon annan änplanverket uppdraget. har ju inrättat planverket för dessa uppgifter.Skulle jag desavouera och säga att har haft fel, jag väljernågon annan som gör det här? Om tycker att man bör ha någon annanorganisation för att bevaka och sköta dessa frågor, får väl ta uppoch besluta om detta. Men när har inrättat en myndighet för dessauppgifter måste det väl ändå te sig som i hög grad rimligt att utnyttja denna.Det hade varit förvånande om jag inte hade gjort det. För detandra; inställning och hållning när det gäller omarbe- tände avSBN kommer att styras av de detaljerade direktiv som jag hoppas att regeringenskall kunna anta nästkommande torsdag. Det är alltså inte enbart inomplanverket som man skall bestämma hur detta skall utformas. För det tredje är det som kallar enföreskrift såvitt jag vet inte någon föreskrift. Detta ingår i avdelningen rådoch anvisningar för dem som vill bygga och gäller hur man bör utföra sinbyggnation. Om det är så att tycker att det är självklarhetersom skrivs där kan de ju heller inte utgöra någon belastning. Om förutskickad översyn av Svensk byggnorm (SBN) 37 (): Med tanke på den kritik som riktats motplanverket borde regeringen ha sett till att det skett en förstärkning, att manfått in människor som på ett helt annat sätt kunnat ta tag i de här frågorna.Jag tycker att det här problemet inte är löst på det sätt som det borde vara. När det gäller råd och anvisningar hoppas jag ,bostadsministern, att man följer den proposition som lades fram där detstår att man skall skilja på det som är råd och anvisningar och det som är ettregelsystem, så att vi slipper det förhållandet att man ute i kommunerna tar rådoch anvisningar som bindande regler, vilket faktiskt händer. Detta tycker jagär synd, och jag hoppas att det blir en uppdelning, så att det klart framgårvad som är råd och anvisningar och vad som är bindande regler. Det är ganska självklart att vi i vårt arbetekommer att följa den proposition som regeringen framlagt och som harbeslutat om. De nya bestämmelserna kommer att få en utformning somöverensstämmer med detta. Det är också direkfivens innebörd att man klart skalldefiniera de här frågorna. Därför tror jag att det vore klokt att föradiskussionen när direktiven för hur omarbetningen skall ske föreligger. Jag vill också säga att jag tycker att den kritik somriktas emot planverket i väldigt stor utsträckning är orättvis och i betydandegrad okunnig. På det här området opererar starka, organiserade intressen föratt få slippa varje åtgärd som innebär att vi får ett byggande som är anpassattill människors långsiktiga behov och där hänsyn tas till sociala, medicinskaoch andra förhållanden. Det är en ganska arbetsam uppgift att hålla emot dessastarka, organiserade intressen. Låt oss, , varaöverens om att i stället ge planverket stöd i dess svåra arbete, och låt ossgemensamt försöka komma fill rätta med det hos myndigheterna som vi inte tyckerär bra. Att på detta sätt mönstra ut ett förtjänstfullt och krävande arbetetycker jag är oacceptabelt. 39MARGARETA ():