prot · G80987 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tycker också att man ibland är litet oförsiktig närman använder termen kvackande lärare. Det är möjligt att det är opassande, herrtalman, men jag skulle vilja ställa en fråga till om justuttrycket kvackande, som alltid förekommer. förekommer det att prästmänundervisar i religionskunskap på våra skolor. De har faktiskt inte utbildningför att vara lärare i religionskunskap. Skall varje präst som går in ochundervisar i religionskunskap definitionsmässigt betraktas som kvackare? 45OVE (): Jag skall börja med att svara påskolministerns fråga till mig om "kvackande" lärare. Självfallet ären utbildad präst en väl behörig lärare, även om han saknarlärarutbildning. Jag kan ta mig själv som exempel pä en"kvackande" lärare. Jag har min tjänst förlagd till ämnena matematikoch fysik. Jag har emellertid tvingats tjänstgöra i biologi, kemi och teknik.Jag måste säga att jag-åtminstone när jag undervisade i kemi - var en mycketdålig lärare. I det ämnet finns så pass många faromoment, så jag var inte baraen dålig lärare utan t. o. m. en farlig lärare. Jag tror att det är mångalärare som kan dra samma slutsatser av sina inhopp i främmande ämnen. Den nya lärarutbildning som skolministern talar om kanmöjligen leda till att man får en bredare utbildning. är det ju vanligt attlärare på högstadiet bara har två ämnen. Det finns mycket att säga om detförslag till ny lärarutbildning som kommer att läggas fram. Från moderat hållhar vi säkert mycket att invända mot förslaget. kan jag koncentrera migtill att säga att detta löser problemet bara på lång sikt. Vi kommer inte attha en ny utbildad lärarkår på högstadium förrän i början av2000-talet. Det kan väl inte vara så, att hela den nuvarande lärarkåren skallbehöva dö ut - som någon tidigare minister har sagt - för att vi skall få entillfredsställande undervisning på högstadium. Några åtgärdermåste väl vidtas, och jag föreslog alltså att man talar om att lärarna intebehöver undervisa i block samt att man ger de lärare som måste undervisa iandra ämnen än dem de har utbildning i, en kompletterande ämnesutbildning. Om undervisningens kvalitet på högstadium Den prästman som jag refererar till ärfaktiskt inte behörig, men han är kompetent. Jag noterar att ochjag uppenbarligen är överens på den punkten - läraren bör vara kompetent. Detkan då hända att han inte alltid har behörighet. I den mycket allmänna, någotslappa, diskussion som förs betecknas han då regelmässigt som kvackare. Det vardärför jag tyckte att man möjligen i det stycket skulle hyfsa debatten. När det gäller de lärare som i daghar de uppgifter vi talar om är det så, att fortbildningen för en bredareämneskompetens tillhör de prioriterade områdena. Det är en ganska omfattandesådan undervisning som pågår. träffade jag ett gänglärare som skaffade sig denna vidare kompetens, för att också kunna täcka inämnet religionskunskap, och de var mycket tillfreds med att få göra detta. 47OVE (): Jag är övertygad om att de var tillfreds medatt få ämnesutbildning i det ämne som de förmodligen hade kvackat - ellerundervisat - i under ett stort antal år. Jag vill bemöta en annan sak i skolministerns inlägg. Jagvill inte skylla allting på slappa.skolledare. Jag betraktar ordet slapp somungefär lika nedsättande som det i det här sammanhanget allmänt förekommandeordet Jag menar baraatt den uppfattningen tydligen blivit rådande bland skolledare att man måsteundervisa i block. Näirdet sedan gäller ämneskompletteringen är ,det åtminstone min uppfattning attden sker i alldeles för liten omfattning och att den går alldeles för sakta föratt man skall kunna nå de resultat som krävs, om vi skall komma till rätta medde här problemen. Kanskolministern lova att det blir en utökad verksamhet med kompletterandeutbildning för lärare som inte har utbildning för de ämnen de undervisar i? Jag drar av sista inlägg slutsatsen att om ett perspektiv som ligger bortom den budgetbehandling där moderaternahar yrkat mycket kraftiga nedskärningar på utbildningsområdet. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar påfrågorna 1984/85:399 och 400 om arbetsmarknadssituationen i ochFagersta har frågat mig vilka utbildningsinsatser regeringenanser nödvändiga för att förstärka arbetsmarknadssituationen i bl. a. Avestakommun. IreneVestiund har vidare frågat industriministern vilka åtgärder regeringen ansernödvändiga för att förstärka arbetsmarknadssituationen bl.a. i kommun. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Bakgrundentill frågorna är att har informerat de fackligaorganisationerna samt och kommuner om effekterna avytterligare rationaliseringar. Några MBL-förhandlingar om personalinskränkningarhar ännu inte inletts, och därmed finns inga uppgifter om tidpunkter m. m. föreventuella uppsägningar. Enligtvad jag har .erfarit planerar länsmyndigheterna i och Västmanlandslän ett möte för att diskutera frågan. En aktiv planering finns således redanfrån de regionala myndigheterna. Omett beslut om uppsägning av personal kommer, utgår jag ifrån attlänsarbetsnämnden i bildar en samrådsgrupp. Vid en eventuellpersonalminskning kommer arbetsförmedlingsarbetet att vara en viktig del av dearbetsmarknadspolitiska insatserna. Arbetsmarknadsutbildningen kommererfarenhetsmässigt att få stor betydelse, och inom ramen för denna kan nyainriktningar aktualiseras. ka åtgärder kan fåbetydelse, såsom Ami-insatser, beredskapsarbeten m. m. Jagvill erinra om att regeringen i samband med proposition 1984/85:157 omstrukturförändringar inom specialstålsindustrin m. m. beslöt att bemyndigakursstyrelserna i Bergslagslänen att fastställa lokala läroplaner. Därigenomhar möjligheterna ökat att inom arbetsmarknadsutbildningens ram anordna kurserinriktade efter ett lokalt behov. Efter regeringens förslag i samma propositionavsatte 25 milj. kr. för särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen.Styrelsen för teknisk utveckling och statens industriverk disponerar 10 milj.kr. vardera av dessa medel, och har beslut tagits för ca 12 milj. kr.bl. a. avseende företagsvisa insatser samt generella teknikspridningsprojekt.Vidare har ett investmentbolag - - bildats i Bergslagen med 100milj. till sitt förfogande. Regeringenanmälde dessutom i budgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 14, s. 51) förinnevarande budgetår att Bergslagen bör prioriteras vad gäller industri- ochregionalpolitiska insatser. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 50 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. I min fråga har jag tagitupp konsekvenserna av den senast aviserade neddragningen av antalet anställdavid . Det är självfallet svårt att exakt säga vilket antalanställda som får lov att lämna företaget, men tillsammans med de redanvarslade kommer det troligen att röra sig om 500 personer. Konsekvensernaav detta är skrämmande. Man har så att säga skurit både i början och i slutetav anställningskedjan. De äldre har redan i stor utsträckning fått gå vid detidigare varslen. De yngre, som oftast är de senast anställda, försvinner nuockså. Medelåldern för personalen på arbetsplatser av denna typ kommer att blidensamma som när det gäller det avskräckande exempel som fanns inom SJ, innanman där började nyanställa. Utflyttningen från kommunen är störst , och antalet barn i åldersklasserna har minskatoch är i nivå med åldersklasserna . Detta är självfallet siffror ochbevis på negativ arbetsmarknadsutveckling som arbetsmarknadsministern har fåtthöra ett otal gånger - inte bara från den här talarstolen utan också från orterrunt om i landet. Den här långsamma avtappningen av en ort ger inga rubriker,men ger kanske inte heller motivationen till nya jobb. Vivet också - det kan jag även utläsa ur arbetsmarknadsministerns svar -attutbildningsinsatser som planeras och som vi har möjlighet att ge också måste hanågon form av mål. Detta har jag även tagit upp i en tidigare motion omsamverkan med Bruksinvest för att arbetsmarknadsmyndigheten skall kunna gemänniskor en utbildning som leder till jobb på hemorten. Det gäller jobb somman kanske inte har någon möjlighet att få, därför att man saknargrundutbildning. Det gäller fortbildning för tekniker, företagsadmini-strativutbildning och datautbildning. Om arbetsmarknadssituationen i och demonstrerade ungdomar från och utepå . De visade med all önskvärd tydlighet att de vill vara kvar påsina resp. hemorter. Ungdomen ger bygden framtid och liv- på den punkten råderinga delade meningar oss emellan. vet vi emellertid också att vimåste ha företag som mål för vårt arbete för att utbildningsinsatserna skall geeffekt. Jag vill stryka under det som om hur viktiga utbildningsfrågorna är. Det är naturligtvis många som måstesamverka och vi måste erbjuda utbildning på en rad olika nivåer, både för ungaoch för äldre. Jag vill betona att arbetsmarknadsutbildningenerfarenhetsmässigt är en bra form av utbildning som också kan bidra till attförutsättningar skapas för ett nytt och mera differentierat näringsliv på ortersom tidigare har varit alltför ensidigt beroende av t. ex. ett stort bruk. Låt mig också j detta sammanhang ta upp frågan omBruksinvest. När diskussionerna om specialstålsindustrin pågick medverkadestaten genom att bevilja avskrivningar på tidigare beviljade lån. Man varöverens om hur man ville lösa vissa problem med de stora företagen. En viktigförutsättning för statens medverkan var att de berörda bolagen åtog sig atttillskjuta 100 milj. kr. till ett särskilt investmentbolag. Jag måste säga attdet är med ganska stor förvåning som vi nu kan konstatera att dessa 100 miljonerhar legat för fäfot, att man ännu inte har kunnat sätta i gång någon praktiskverksamhet. Det måste naturligtvis vara en väldigt stor besvikelse för bådeavestabor och fagerstabor att konstatera att det här finns 100 milj. kr.tillgängliga, men att verksamheten trots detta ännu inte har kommit i gång. Jagvill understryka, precis som industriministern gjorde för en dryg månad sedannär han stod här i talarstolen, att regeringen utgår ifrån att ochBruksinvest kommer att göra betydande ansträngningar för att skapa nyasysselsättningstillfällen, bl.a. i Avestaområdet. 52 (): Jag ber att få tacka statsrådet också för detta svar. Jag tror att man behöver ha en sådan härpåtryckningsmöjlighet för att de redan tidigare satsade medlen skall ge effekt.Det är helt riktigt att människorna, som statsrådet säger, måste ha någontingatt arbeta för och sträva mot. Utbildningsinsatserna kan inte kännasintressanta nog som en möjlighet att vara kvar på orten om det inte finns någonform av nyetablering och ett hopp om en differentiering av arbetsmarknaden. Attmänniskorna blir mer attraktiva genom en ökad utbildning innebär inteenbart en risk för att de flyttar från orten, utan det kan ge orten ett nyttliv. Jag tolkar svaret från statsrådetsom ett helhjärtat stöd för oss i de drabbade kommunerna. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1984/85:403 om en mera rättvisande arbetslöshetsstatistik har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder så att,om så är möjligt, "58,3-åringar" särredovisas i AMS arbetslöshetsstatistik. Motivettill att vill att denna grupp skall redovisas särskilt är att de s.k. 58,3-åringarna i realiteten inte står till arbetsmarknadens förfogande.Statistiken över arbetslösa ger därmed inte en riktig bild av hur många personersom verkligen söker arbete. Regeringensambition är att försvåra den typ av överenskommelser som ligger till grund förde s. k. 58,3-årspensioneringarna. Som en följd härav har lagen omanställningsskydd ändrats från så att denna typ av uppsägningarnumera måste godkännas av central facklig organisation i varje enskilt fall. Samtidigtändrades främjandelagen så att arbetsgivaren vid uppsägning av personer som äräldre än måste varsla länsarbetsnämnden om den tilltänkta uppsägningen. Dessabåda lagändringar förbättrar möjligheterna att begränsa och mäta antalet"58,3-årspensioneringar". Regeringenuppdrog åt AMS att bl. a. redovisa och analyseralångtidsarbetslöshetens struktur och omfattning. I redovisningen, som skallavlämnas , skall AMS också klargöra vilka brister som ärförknippade med den nuvarande redovisningen av långtidsarbetslösheten. 58,3-åringarna ingår bland de långtidsarbetslösa, och det är enligt minmening viktigt att få ett bättre grepp om hur stor denna grupp är. Det finnsemellertid även andra långtidsarbetslösa beträffande vilka det kan diskuteras ihur stor utsträckning de står till arbetsmarknadens förfogande på så sätt attde verkligen söker arbete. Jag tänker närmast på de s. k. tjänstepensioneradelångtidsarbetslösa. Inom denna grupp finns troligen också ett antal personersom statistiskt bör särredovisas om man skall kunna ge en riktig bild avarbetslösheten som ett mått på hur många arbetssökande vi har. Detmaterial som AMS skall ta fram bör ge oss underlag för adekvata insatser isyfte att ge arbete till dem som är långtidsarbetslösa. Visar det sig att det igruppen finns ett stort antal personer vars arbetsutbud är mycket begränsat fårvi överväga hur de skall redovisas i statistiken. Omen mera rättvisande arbetslöshetsstatistik 54 (): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Jagär nu medveten om att frågan inte var heltäckande. Jag hade räknat in även demänniskor som är tjänstepensionerade och kanske inte direkt står tillarbetsmarknadens förfogande. Jag förutsätter självfallet att den redovisningsom vi får från arbetsmarknadsverket innehåller också den grupp som statsrådethär har pratat om. 8Riksdagens protokoll 1984/85:86-88 Om ytterligare en vindkraftsanläggning vid påGotland Upplysningsvis kan jag kort säga att länsarbetsnämnden iJönköpings län har försökt kartlägga gruppen äldre arbetslösa som egentligeninte står till arbetsmarknadens förfogande. har kommit framtill att denna grupp omfattar av det totala arbetslöshetstalet.Det finns mot denna bakgrund all anledning att vi verkligen uppmärksammarfrågan och ser till att dessa siffror särredovisas. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Svar på interpellation 1984/85:87 om ytterligare en vindkraftsanläggning vidNäsudden på har frågat mig om jag är beredd attmedverka till att minst en ytterligare vindkraftsanläggning uppförs vidNäsudden på . Statsmakterna har satsat ca 270 milj. kr. för attutveckla vindkraften inom ramen för det statliga vindenergiprogrammet. Tvåstörre prototypanläggningar finns uppförda i Maglarp i och vid Näsuddenpå . har utvärderat dessa anläggningar medpositivt resultat. Enligt min mening är det angeläget att en fortsattutveckling sker av vindkraften, då den kan få betydelse för vår framtidaenergiförsörjning och ge exportmöjligheter för industrin. I den proposition om energipolitiken som regeringen ladepå bord i går föreslås olika åtgärder för att främja utvecklingen avvindkraft i . Jag vill därvid särskilt peka på en utredning för attklarlägga förutsättningarna för en mer omfattande introduktion av vindkraft isamband med avvecklingen av kärnkraften. Vidare föreslås fortsatta insatser förutveckling av vindkraften inom det statliga energiforskningsprogrammet medsammanlagt ca 55 milj. kr. för perioden /85-1986/87. Dessutom föreslås attytterligare stöd för att främja introduktionen av vindkraft skall kunna utgåför att underlätta den fortsatta utvecklingen av vindkraft i . Dettastöd bör utgå ur det anslag som regeringen föreslår för vissa åtgärder isamband med omställningen av energisystemet t. o. m. utgången av . För fortsatt utveckling av vindkraften krävs också attkraftbolagen tar en ökad del av ansvaret. Detta borde enligt min uppfattning varaen väsentlig del i kraftbolagens långsiktiga utbyggnadsplanering. Jag kommeratt ta upp överläggningar med kraftföretagen i denna fråga. Mot bakgrund av vad jag nu har sagt är det ännu för tidigtatt ange var nytillkommande aggregat bör lokaliseras. bör emellertidvara ett av flera tänkbara lokaliseringsalternativ. 56 (): Jag tackarenergiministern för svaret. Detär ett positivt svar. Energiministern demonstrerar en vilja att ge vindkraftendess chans. Jag noterar självfallet detta med stor tillfredsställelse. Jagifrågasätter inte heller energiministerns goda uppsåt och ärligavilja. Ändåär jag rädd för att det till stora delar kommer att stanna vid ett vackert taloch att den efterföljande handlingen blir betydligt mindre kraftfull. Jag skallmed ett exempel belysa orsaken till att jag är så ofin att jag ifrågasätter omalla vackra ord kommer att omsättas i handling. Underförra året bedyrade energiministern vid ett flertal tillfällen i denna kammareatt elströmmen inte skulle få konkurrera ut inhemska bränslen. Det tillsattesen enmansutredning för att snabbt lösa det problemet. Vadhar det blivit av alla dessa vackra löften? Gång på gångförlorar biobränslena mot den avkopplingsbara elströmmen. sker detta pågrund av att biobränslena är ett sämre alternativ. I de flesta fall är de klartbäst. Men elströmmen tar hem spelet pä grund av den "välsignelse" sommånga anser att statsmakten har gett den i förhållande till alla andraenergislag. Detta är mycket allvarligt, dä därigenom omställningen tillförnyelsebar och inhemsk energi försenas och fördyras. Ivindkraftsfrågan har energiministern samma maktkoncentration emot sig. Kommerdet att vara lättare att infria goda löften i detta avseende? Jagvill inte underskatta energiministerns förmåga att förhandla med kraftbolagen.Jag tror t. o. m. att den är utomordentligt god, men jag tror ändå inte denräcker för att tillsammans med enbart forskningspengar och vissa engångsbeloppge vindkraften en ärlig chans. Därförvill jag fråga om energiministern är beredd att medverka till att PoD-pengarställs till förfogande ur oljeersättningsfonden? Jagdelar energiministerns uppfattning att det kan finnas fler bra platser förnästa stora vindkraftverk än , men jag vill ändå komplettera minfrågeställning så här: Delarenergiministern min uppfattning att det finns uppenbara fördelar med ensamlokalisering till ? Omytterligare en vindkraftsanläggning vid på Jag tycker faktiskt inte att vi skall ta ut allt elände i förskott. Detexempel som använde här om hur det har gått med uppföljningen avfrågan om el och inhemska bränslen är ett mycket dåligt exempel. Regeringenhar efter de förslag som utredningen orri el och inhemska bränslen lämnadetagit upp den här frågan med . Det har lett till att dels följeren gemensam arbetsgrupp kontinuerligt dessa frågor, dels anordnarKommunförbundet regionala konferenser över hela landet, tillvilka man kallar företrädare för kommuner, kraftproducenter och distributörerför att diskutera sig fram till lösningar som skall medföra att man användersig av både el och inhemska bränslen i det dubbla Om ytterligare en vin dkraftsanlägg-ning vid påGotland syftet attfrämja introduktionen av inhemska bränslen och att utnyttja den billiga elenför att ersätta olja och kol. Resultatet av de första överläggningarna ärmycket gott enligt de rapporter som jag har fått. Det är så att den uppföljningsverksamhet i praktisk formsom man har efterlyst är i full gång. Och det är så att de skilda parterna ärinställda på att samverka i dessa frågor i syfte att underlätta introduktionenav inhemska bränslen. Det är dessutom så att man i väldigt många kommuner,genom att i kombination använda sig av el och inhemska bränslen ifjärrvärmesystemet, kan klara den första dyra tiden för introduktionen avinhemska bränslen genom att balansera den kostnaden mot de billiga kostnadernaför el. Man får alltså en bra fjärrvärmetaxa, trots att man tar på sig ansvaretför att göra en insats för de inhemska bränslena. I de här fallen, och de ärganska många, gör den billiga elen nytta för att hjälpa till med introduktionenav inhemska bränslen. Detta är i hög grad en planeringsfråga och ensamarbetsfråga. Arbetet på att få det att fungera är i full gång. Jag är alldeles övertygad om att det också när det gällervindkraften skall gå att hitta samarbetsformer. Jag tänker däremot inte iförväg förhandla bort eller minska mina möjligheter att i diskussioner medkraftföretag och andra få dem att ta på sig största möjliga ansvar. Jag anseratt det ingår i deras skyldighet att planera långsiktigt för kraftförsörjningeni , att ta ett ansvar för vindkraftsutvecklingen och se till attvindkraften prövas innan man för fram projekt som gäller t. ex. kolkondens. När det gäller frågan om har jag redan sagt attdet är en lämplig lokalisering, men vi har ännu inte något förslag omytterligare aktiviteter där. Det pågår inom en diskussion om att haen gruppstation där. Någon rapport om den saken är ännu inte färdig ochpresenterad för oss. Jag utgår från att vi vid de diskussioner vi skall ha fårtala med varandra om detta. Det föreligger alltså inget förslag om ytterligareverksamhet vid av den karaktär som efterlyser. 58IVAR (): Tyvärr är det nog så att energiministern iinte oväsentlig grad hänger sig åt önsketänkande och försöker att avskärmaverkligheten. Vi har ett otal exempel på att biobränslen på litet längre sikthar varit det bästa alternativet. Men det har slagits ut av elen, och detta harskett till skada för den omställning av vårt energisystem som vi är överens om.Det som energiministern framställde som en förbilligande övergång har i väldigtmånga fall blivit en dubbelinvestering som även har blivit en dubbel belastningpå värmeabonnenternas plånböcker. Vi har från sida framförtett enkelt förslag som löser dessa frågor. Om förslaget hade blivit accepteratskulle mycket av den snedvridning som förekommer vid denna omställning avvårt energisystem ha förhindrats. Vi har föreslagit att man skulle införaytterligare ett krav vad gäller villkoren för skattefri el, nämligen attskattefriheten inte skulle gälla i de fall där inhemska bränslen är ettrealistiskt alternativ. Då skulle man säkerligen snabbt ha fått ordning pådessa frågor. Jag kan tala om att jag innan jag i min interpellationföreslog finansiering med PoD-medel noga övervägde om det skulle innebära attförhandlingssitsen gentemot kraftbolagen skulle bli sämre. Jag försäkrar attjag är minst lika intresserad som energiministern av att förhandlingen kan skemed bästa möjliga förhandlingskort. Jag kom fram till det ställningstagandetatt trovärdigheten i statsmaktens agerande är viktig. Den trovärdigheten bidrartill att såväl kraftbolag som de industrier som skall vara inblandade ärberedda att göra egna satsningar. En signal om att vi är beredda att fullföljadet hela, att vi är beredda att se värdet i de nya anläggningarna som pilot-och demonstrationsanläggningar och därmed beredda att ta ett ganska långtgåendestatligt ansvar, skulle förbättra våra möjligheter att få de väsentliga bidragsom jag tycker att kraftbolagen och i viss mån den övriga industrin rättmätigtskall ge. När det gäller finns det ett intresse frånVattenfall. Jag förutsätter att de överensstämmande intressen somenergiministern och har kommer att ge ett förnuftigt slutresultat. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:120till näringsutskottet 18 § Anmäldes och bordlades Proposition 1984/85:116Åtgärder mot våldsskildringar i videogram m. m. 19 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1984/85:97av (vpk) till arbetsmarknadsministern om förbud mot asbest: Asbest och asbesthaltiga materialfår inte användas enligt 3 § i asbestkungörelsen. Från förbudet finns, i sammaparagraf, en rad undantag. Därmed har effekten av förbudet "naggats ikanten", främst därför att den kvarvarande asbestanvändningen"sliter hårt" på asbesten, vilket innebär att asbestdamm sprids iluften. Det har gått den första storabegränsningen av asbest sattes in. förekommer larm om asbesthaltigamiljöer. De alltför vaga begränsningarna mot asbestanvändningen och de generösadispensvillkoren innebär att vi även har asbestanvändning som skapar nyasjukdomsfall . framtagna rapporter omasbestsjukdomar visar toppen på ett . Läget är i första hand en följd avden ansvarslösa asbestpolitik som fördes . Inkubationstiden förasbestsjukdomar är från till .