prot · G809162 · 1984-12-31 00:00:00 — Omdetta hade sagts på den kongress som jag just kommer ifrån, nämligen HCK;s,skulle vi förmodligen ha ansett att utskottets ordförande "är ute ochcyklar". Det är möjligt atf man inte uttrycker sig så i , men jagtycker att detta är ganska träffande. Jag anser att det över huvud taget intefinns något försvar för att först vara med om en uppgörelse i utskottet -vilken jag har redogjort för, och där det mycket klart sägs att vi skulle sökaenighet och undvika strid - och dagen efter låta sig intervjuas i pressen ochgå till frontalangrepp mot propositionen. Utskottets ordförande kan väl ändåinte inbilla sig att s-gruppenagerar alldeles utan kontakt med sin egen regering? Vihar lyssnat fill handikapprörelsen, säger , I så fall sovIngemar när HCK uppvaktade utskottet. Budskapet var nämligen klart ochentydigt; Ställ upp på propositionen, men gör ett tillkännagivande om behovetav en översyn. För mig är det obegripligt att utskoftsordföranden då går ut pådet här sättet, både här i debatten och i övrigt. Jag skall inte kommentera reservationerna i betänkandet. De hardebatterats tidigare, och jag tycker atf de motiv som finns för utskottetsskrivning har blivit klarlagda. Jagvill därmed yrka bifall tHl hemställan i utskottets betänkande i dess helhetoch avslag på samfliga reservationer. Anf.20 () replik: En replik till är dess värre nödvändig. Vi som sitter iutskottet, dvs, och jag och en del andra, är ense om def somstår i betänkandet. Min kritik har riktats emot regeringen för atfpropositionen var bristfällig. Vi har i enighet kunnat komplettera ochförbättra förslaget, och det som nu föreslås anta som sitt beslut ärinledningen till en vikfig reform. Jag har, inom parentes sagt, infe använtordet social nedrustning - men def må vara. Jag tycker aff proposifionen var enbesvikelse, och det vet jag att många handikappade tyckte aff den var, i förhållandefill vad omsorgskommittén hade föreslagit. Angreppetsom jag har riktat mot propositionen kan inte komma som någon överraskning. Vianförde dessa synpunkter redan i vår motion. Det är samma krifik som harriktats mot proposifionen från och såsom varande ettotiHräckligt förslag till reform, HCK:suppvaktning hos utskottet hade naturiigtvis varit onödig om man var helt fillfreds med allt som stod i propositionen. Budskapet var: Politisk enighet - vivill hellre ha uttalade utfästelser från alla partier än en uppslitande strid.Men det var också ett klart uttalande/ör aff omsorgslagen skulle omfatta allahandikappgrupper med behov av särskilda omsorger. Dettauttalande blev så tydligt att ingenting kunde missförstås på den punkten. Jaginser aft man kan lyssna till detta budskap med litet olika öron. Men jag kansäga aft vi som mofionärer inte hade gått med på denna enhälliga framställningom den inte var mer förpliktande än det som redan stod i proposifionen. För det otillräckligt. Det är på den här punkten, herr falman, som jag harvarit oroad för aft infe socialministern har uppfattat allvaret i utskottetsuttalande. Jag hoppas aft snarare understryker detta allvar änuttunnar vad utskottet säger. 21 () replik: Det var glädjande atf höra att inte står för detuttalande som återges i av om social nedrustning. Handikapprörelsen vill haen översyn, Def förstod vi också, Handikapprö- relsen vill atf de barnoch ungdomar som har behov av särskilda omsorger, i den bemärkelse som jagförsökte utveckla, verkligen får del av dem, Def var det budskap vi fick plusen vädjan om politisk enighet. Den polifiska enigheten i den här frågan är infeminst vikfigt eftersom det förestår ett val inom snar framtid. Ingen av oss vetvem som kommer aff fortsätta arbetet i . Jagvill också, herr talman, i denna replik fa upp en sak som jag tappade bort imitt anförande, nämligen handikappade och skatten. Det är nog få grupper i vårtsamhälle som har så stor förståelse som handikappade för atf samhället måsteskaffa resurser på olika sätt för aft med lämpliga medel kunna vidta destödåtgärder och ge de former av hjälp som behövs för utsatta grupper. Handikappadehar verkHgen fått pröva på vad en svag offenflig sektor innebär, Def är enviktig observation att göra, Def vill jag gärna göra på. Anf.22 () replik; Det senare uttalandet var litet anmärkningsvärt; att handikappadesförståelse för höjda skatter skulle vara extra stor, Def skulle vara intressantatt veta hur mycket de handikappade har fått tillbaka av dessa skatter.Anledningen till deras förståelse skulle vara atf inkomster behövs för afttillgodose deras behov av särskilda omsorger. Det sambandet finns naturiigtvis.Men hur mycket av def som regeringen nu har tagit in på höjd moms, höjdbensinskatt, höjd bilaccis - om vi nu får en sådan - och alla andraskattehöjningar har kommit tillbaka fill de handikappade? Har de på någon punktfått det bättre med hjälp av alla dessa skattehöjningar. Sanningen ärnaturligtvis den, aft är man lycklig nog atf ha fått eft arbete och enförvärvsinkomst, så har man fått en skattehöjning som långt översfiger deförbättringar man fått. Det skulle kanske ha kostat 300 miljoner aft utvidgaomsorgslagen nu till att gälla alla handikappade. De pengarna fannsuppenbarligen inte någonstans, trots alla dessa skattehöjningar. Förtidspensioneringen av handikappade fortgår medoförminskad styrka-det kanske t, o, m, är så aff vi förtidspensionerar flerjust . För det finns det pengar, men inte för att ge dem arbete, Def är nogså, , att handikappade kunde ha förståelse för höjda inkomsterfill staten, om de fick mer tillbaka. Men de har drabbats av alla skattehöjningarutan atf ha fått det stöd och den hjälp som de är berättigade till. 23 () replik: Den främsta anledningen fill aft handikappades behov inte har kunnatfillgodoses fullt ut är just aft samhället saknar resurser. Anledningen tillden ekonomiska krisen har vi diskuterat , men jag vill erinra omdet ras som inträffade och atf vi fortfarande leverunder sviterna av detta. Skaftehöjningaroch allmänna förstärkningar av statens inkomster medför ju för def förstaaff vi inte behöver vidta några sociala nedskärningar A;' omsorgslag av den typsom duggade så tätt och för det andra att vi lyckatsbibehåHa standarden på pensionssystemet, på sjukförsäkringssystemet och påarbetslöshetsersättningen - områden där de borgerliga partierna vill försämra.Det är skillnaden mellan den politik som förs av oss och den politik som försav de borgerliga, 24 (): Det är med stort intresse som jag tagit delav regeringens förslag till ny omsorgslag, nämligen proposition 1984/85:176.Med lika stort intresse har jag tagit del av socialutskottefs betänkande 27,som man ägnar åt denna fråga. Bakom den proposition som vi skall behandla , liksombakom utskottets betänkande, ligger def helt naturligt ett mycket stort arbete.Vi har kunnat ta del av omsorgskommifféns betänkande, som hade titeln vissa handikappade och som ingår i statens offenfliga utredningar. Dessutomhar vi kunnat ta del av en arbetsgrupps arbete med den fortsatta beredningen avärendet. När jag nu läser propositionen och utskoftsbetänkandettycker jag att det allra mesta är bra. Jag tycker att de resonemang man för äri stort sett riktiga. Men, herr talman, på en punkt har jag en kritiskuppfattning, och det är samma kritiska uppfattning som De handikappadesriksförbund har framfört. Förbundet har länge framfört meningen att desamhällsorgan och kommunala nämnder som ger service och stöd till medborgare iallmänhet också har skyldighet att göra sina insatser tillgängliga för handikappade.Man finner det inte motiverat att införa en särskild lag, och man befarar atftillkomsten av en sådan lag kommer att verka tvärs emot de normaliseringssträvandensom alla tycks föredra. säger vidare atf inför man ensådan lag leder detta till att de styrande på def kommunala området kommer aftminska sina insatser för de handikappade. Man skulle kunna säga affspeciallagstiftning aldrig varit lyckad för de rörelsehindrade. Det harsnarare varit ett hinder. Jag skulle vilja citera socialutskottets uppfattning, somåterfinns på s. 7 i betänkandet. Där står följande: "Som framkommit en sådan utvidgning ytterligare utredningsarbete. I proposifionenframhålls aft socialministern har för avsikt atf senare återkomma fillregeringen i frågan om atf utreda behovet av åtgärder för andra grupper av barnoch ungdomar än dem som föreslås ingå i omsorgslagens personkrets. Dettautredningsarbete skall enligt utskottets mening inriktas på atf precisera vilkagrupper som bör omfattas av lagen och belysa behovet av kompletterandesärskilda omsorger. Utskottet vill vidare kraftigt understryka atfutredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Syftet bör vara aft utvidgaomsorgslagen att gälla alla barn och ungdomar som har behov av särskildaomsorger." Jag vill i det sammanhanget säga följande. Låtrepresentanter för handikapporganisationerna vara med i arbetet i den utredningsom skall tillsättas, och gör ingetmot deras vilja! Jag vHl avslutningsvis återigen anföra ett citat, nu hämtat uromsorgskommitténs betänkande - jag tycker det är ett bra citat. "Vårtsamhälle utgör en gemenskap, som omfattar alla. Var och en skall ha rätt tillbostad, arbete, meningsfull fritid, privatliv och kontakter med andra. Engemenskap som inte omfattar alla blir torftigare och fattigare. Därför är detett gemensamt intresse att alla kan vara med." Jag har ingetsärskilt yrkande. Idetta anförande instämde och (båda s). Anf, 25 (): Jag skall inte försöka tillföra någon ny synpunkt eller ta upp någon nystrid. Jag tror bara att det kunde vara värdefullt atf ett litet ögonblick,innan vi slutar, gå tillbaka dit där vi var när vi började. Det är många sommed stort intresse följer vad gör - icke så få av dem befinnersig, tror jag, på vår åhörarläktare. Det är viktigt vilket intryck vi lämnarefter oss. Under nu har, tycker jag, intrycket kunnat bli litetdiffust. Härhar träffats en överenskommelse i socialutskottet. Det har allfid ansetts normalti att när man har träffat en sådan överenskommelse står man för dentill alla delar, även i den meningen aft man lägger ned vapnen i den strid somtill äventyrs kan ha föregått överenskommelsen. Jag tror det är angeläget attde som i eget intresse följer debatt och tar del av beslutetändå får alldeles klart för sig att på de här avgörande punkterna ärenig. Som påminde om kan det i , då det återstår någramånader till ett val, vara särskilt värdefullt att veta att , vad somän händer, politiskt står bakom den nya omsorgslagen och vad som skall görasför atf få den att omfatta olika behövande grupper. Påtre mycket konkreta punkter har det anmälts avvikande meningar. Jag tror att vivar och en står för dem, och det skall vi göra. De ändrar ingenting ihuvudsaken, att vi här har försökt skapa eft modernt lagverk för eft vikfigthandikappområde och att vi gör det i mycket stor polifisk enighet. Jagvill också tillägga aft vi självfallet kan diskutera - och socialministern harrätt i att det är relevant att diskutera - finansieringsfrågor, ekonomi osv.Jag är beredd att ta min del av ansvaret för alla besparingsförslag. Mensamfidigt tror jag ändå att vi kan vara överens om att just där vi nu rör osshandlar trots allt inte allt om pengar. Trotsvår otålighet över att det går för långsamt har det alltså hänt mycket påhandikappområdet i sedan vi fick den nu gällande omsorgslagen. Det harkunnat hända infe bara därför att vi har fått ökade materiella resurser attfördela och därför att vi i stor utsträckning har kunnat enas om att fördeladem på detta område, utan också därför att man har fått en vidgad kunskap. Desom har handskats med omsorgslagen under dessa nära , inte minst inomvårdhem och specialsjukhus - som fill stor del går mot sin förgängelse - harbidragit mycket fill detta. Nr 162 Det är inte allt som kan hjälpas med pengar. För många handikappade i Onsdaeen den Sverigeär det grundläggande problemet aft def man allra bäst behöver infe 5 iuni 1985 finnsatt köpa för pengar - och aldrig kan köpas för pengar. Vi gårframåt även på de här mer svårgripbara områdena. Nvomsorsslas lättareatt diskutera i termer av miljoner och miljarder än i termer av kunskap och förståelse, men vi gåralltså framåt även på dessa områden. Det är min övertygelse aft den nyaomsorgslagen kommer atf hjälpa till i sin mån för atf vidga vår kunskap,förbättra våra atfityder och öka förståelsen. Det är en av de vikfigaeffekterna av aft få ut så många som möjligt, även gravt handikappade, i ett sånormalt liv som möjligt, så nära oss andra som möjligt. Vi får se dem - detbehöver vi alla. Dessasynpunkter skall man inte bortse från när man bedömer det beslut som riksdagennu fatfar. Det är alltså i allt väsentligt ett positivt beslut. Anf.26 (): Vi har i socialutskottet försökt nå polifisk enighet i den här frågan,och det är mycket betydelsefullt. Vi har velat undvika en polifisk strid. Jagvill därför beklaga aft utskottets ordförande här mer talar som folkparfietsrepresentant och inte vill bilägga den strid som inleddes med de motioner somväcktes. Defär infe på det sättet att det finns eff socialdemokratiskt parti i riksdagenoch ett i kanslihuset - och det har även framgått av socialministerns uttalandehär. Närvi fattar detta beslut, hoppas jag att den enighet som vi har eftersträvatockså håller från denna dag, över valrörelsen och efter valet. Anf.27 (): Utskottets vice ordförande vill ha enighet - och går upp och angripermig för atf jag råkar tala om atf anledningen fill atf denna enighet har blivitmöjlig är atf utskottet har ställt sig bakom de mofioner som ,och har väckt. Enigheten föreligger nu därför atf vi harresonerat oss samman i utskottet. Jag är glad för det. Om man bara nu frånolika parfier förverkligar vad utskottet och snart har uttalat, såkommer denna enighet att bestå. Jaghoppas aft den irritation som här har förmärkts från den socialdemokratiskasidan inte leder till att man tar lätt på def som socialutskottet nu önskar,nämligen en fortsatt reformering av omsorgslagen så att alla handikappade somhar behov av särskilda åtgärder kommer aft omfattas . Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.5 och 6 (avveckling av vårdhemmen för vuxna utvecklingsstörda m.m.) Utskottets hemsfällan bifölls med 232 röster mot 82 för reservafion 1 av 32 m. fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 7(huvudmannaskapet för särförskolan) Nr 162 Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 65för reservation 2 av m. fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (tillsynslagenstillämpningsområde) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl, - biföHsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1984/85:22 om närradio (prop. 1984/85:145). 28 (): På skilda sätt söker vi i vårt land gynna tankeutbytet via det trycktaordet. Stora summor utgår i press- och tidsskriffsstöd. Det är en självklarhetaft tidningarna delvis finansierar sin verksamhet genom annonser. Ingen troraft det kränker deras integritet. Annorlundaförhåller det sig på efermediaområdet. Där betraktas varje tendens till ökadfrihet med stor misstänksamhet av de socialistiska parfierna, s, k, public service-verksamhet har givits ett drivhusklimafsom menligt har inverkat på såväl kvalitet som rationalitet. Särskilttydligt har denna fruktan för konkurrens manifesterat sig under närradionsframväxt. Närradion är ju något så oskyldigt som det ideella föreningslivetsmöjlighet att via etern nå allmänhet och medlemmar i grannskapet med sittbudskap. Dettaborde vara värt all uppmuntran. Men varje steg framåt har fått tas under hårtsocialistiskt motstånd. Enkelt uttryckt: Hade vi inte haft borgerligregim här i landet skulle vi inte ha fått någon närradio. Lyckligtvishann versamhefen etablera sig så väl - vilket vittnar om aft den fyller ettbehov - aff den sittande regeringen inte vågar sig på att avskaffa närradion.Den nu framlagda propositionen andas dock ingen entusiasm. Tvärtom kastar manförstulet in litet grus här och var i maskineriet. Stoppas det inte blir detväl alltid litet gnissel. Ettantal borgerliga reservationer är därför fogade till betänkandet. När jag nukommenterar dem vill jag understryka att vi från moderat sida sernärradion som ett första steg på vägen mot en fri radio. Såväletableringsrätten som frågan om hur yttrandefrihefsbroff skall beivras finnsdet således anledning att återkomma fill . Enligtpropositionen bör närradioföreningarnas programutbud begränsas enligt punkterna1-3 i 11 § närradiolagen. Det finns enligt vår mening ingen 3 protokoll 1984/85:162 anledning att på dettasätt detaljreglera närradioföreningarnas programutbud. En medlem av lagrådethar även ifrågasatt grundlagsenligheten i förslaget. Ändringen av 11 § bördärför endast gälla rätten till provsändningar. Jag tillstyrker reservation 1, Inomregeringskansliet bereds ytfrandefrihefsutredningens förslag omett enhetligt regelsystem för yttrandefriheten vad gäller det tryckta ordet ochetermedia. Mot den bakgrunden är def anmärkningsvärt att regeringen ochutskottet föreslagit en begränsning av yttrandefriheten i form av en rätt för närradionämndenatt interimistiskt återkalla sändningstillstånd. Utskottettalar om en godtagbar avvägning mellan kraven på rättsäkerhet och kraven påmöjligheter att kunna ingripa någorlunda omgående och effektivt. Det är enslapp attityd. Eftersom den rättsliga prövningen inte är avslutad kan ju deteffektiva ingripandet visa sig oberättigat. Jag yrkar bifall fill reservation2, Förnärvarande är reklam i närradion förbjuden. Det kan ha varit motiverat underett inledningsskede och då reklam i andra etermedia i ej förekommit. Nustår vi inför en förändring på den punkten. De polifiska partierna är också påväg aft ompröva sin inställning fill reklam i eter- och kabelmedia. Det ter sigdå naturhgt att låta även närradion använda reklam som inkomstkälla - man harju inga licensmedel aff fillgå. Enligtvår uppfattning bör riärradioföreningarna besluta om formerna för reklamen.Litet oHka modeller kommer då säkert att uppstå och erfarenheter vinns förframtiden. Jag tror infe att def är några stora pengar aft hämta på reklam inärradion, men kanske kan man täcka vissa gemensamma kostnader och därmed göradet lättare för fatfiga föreningar atf vara med, Reservafion 3 fillsfyrks. Närradionär till för ideella föreningar, inte för organisafioner som bedriverkommersiell verksamhet. Reklam i andra former än den närradio-föreningengodtagit kan eljest lätt komma att blandas in. Sändningstillstånd bör därförinte ges till föreningar med kommersiell inriktning. Jag yrkar bifall fillreservafion 4, Televerkethar monopol i fråga om närradiosändarna. Sådana monopol ledererfarenhetsmässigt fill fördyringar. Detär även ur ytfrandefrihefssynvinkel fel aff feleverkets prioriteringar kanavgöra när en sändare sätts upp. Föreningarna bör därför ha möjlighet atfsjälva anskaffa sändarutmstning, Def är fullt fillräckligt att den godkänns avteleverket. Jag tillstyrker reservation 5, Föreningarnasfrämsta önskemål tycks vara atf få starkare sändare. Ändå har samtliga partieri utskottet utom slagit fast att 5 km-gränsen fortfarande skallvara huvudregel för sändarnas räckvidd. Detta är fullkom-Hgt obegripligt medtanke på aft i sin motion sagt atf bör uttala att därdet finns ett utbrett önskemål om täckning av hela kommuner bör dettafillgodoses om def finns rimliga förutsättningar härför. Samma önskemål harflera socialdemokratiska mofionärer framfört, och jag har levt i föresfällningenatt även ville att den stela 5 km-gränsen skulle överges. Menliksom hönan hypnotiseras av kritstrecket har socialdemokraterna visat sigoförmögna att kliva över 5 km-linjen. Och mittenparfierna har dess värre tagitsteget in i den magiska cirkeln. Någrasakliga motiv framför infe utskottet. Verksamheten skall vara lokal, def ärallt. Aff "lokal" fakfiskt inte är synonymt med "begränsad " tycks vara helt okänt. Eft finger ger man; "Ufifrån en bedömning av föreningslivetsbehov och ortens förutsättningar bör sändare med större räckvidd kunna fåförekomma. Framför allt bör glesbygdsorter kunna komma i fråga för en sådanprövning." Framför aHt vissa orter bör kunnakomma i fråga för en prövning - det är sannerligen infe särskilt generöst. Vimoderater anser aff det tvärtom är föreningslivets behov och ortensförutsättningar som skall ligga till grund för beslut om sändarnas räckvidd ivarje enskilt fall så långt def är tekniskt och ekonomiskt möjligt. I praktikentorde väl det ofta komma att motsvara just en kommun, men def skall man intebehöva låsa sig för i förväg. De organisationer som arbetar med närradio haranledning känna stor besvikelse över utskotfsmajoritetens ställningstagande pådenna punkt. Jag yrkar bifall fill reservation 6. Regeringenföreslår att närradiomyndigheten finansieras genom avgifter från de sändandeföreningarna. Den inställningen skiljer sig på ett frapperande sätt från denatfityd som socialdemokraterna brukar ha till ideella organisationers arbete. Närradioengagemangetskall tydligen göras relativt sett dyrare och därmed mindre attraktivt än annanverksamhet. Det blir dessutom svårt att få kontroll över kostnadsutveckHngenför en myndighet som endast har att skicka räkningen till andra, vilka ärförpliktade att betala. De delar av närradionämndens verksamhet som innefattarmyndighetsutövning bör därför bekostas av staten. Jag tillstyrker bifall fillreservation 7, Jag yrkar därmed bifall till samfliga reservafioner i betänkandet somde moderata ledamöterna i utskottet står bakom. 29 (): Def finns eft stort intresse för den egna miljön. Storskalighetensom präglat fidigare decennier har bytts ut mot eft engagemang för det somhänder på lokalplanet eller i det samhälle som vi i brukar kallalokalsamhälle. Att utveckla eft lokalt medium som närradion ter sig därförnaturligt för oss, konkurrens på mediaområdet som alltmer gör sig gällande ligger närradionsstyrka i aft vara just lokal, Närradion eller- som närradiokommit-fén benämndesitt betänkande - föreningarnas radio har enligt vårt förmenande kommit föratf stanna. Det är nu positivt att ett enigt kulturutskott föreslår enpermanentning av dess verksamhet. Föratt föreningarnas radio, närradion, skall fungera och tjäna sitt ändamål krävsengagerade medlemmar som är beredda atf offra såväl tid som arbete. Utöver detta engagemangbehövs också ett visst mått av kunnande. Runt om i landet har föreningarnatagit fasta på att utbilda sig, såväl för aft klara tekniken som för att ha ettbra programutbud. Skall närradion fortsätta att vara ett alternativ att lyssnatHl krävs dessa kunskaper. Närradion betyder för föreningarna en nyinformationskanal till såväl medlemmarna som den breda allmänheten. Delokala närradioföreningarna har också i många fall varit pådrivande iutbildningssammanhang och lagt ner mycket arbete på samordning föreningarnaemellan, , som är en sammanslutning förnärradioföreningarna i landet, har bl, a, aktivt verkat så aft etiska reglernumera finns för verksamheten, och dess efiska nämnd följer noga programmensinnehåll, ,som administrerat verksamheten, föreslås nu bli ersatt av en nymyndighet, närradionämnden. Fråncentern tHlstyrker vi detta förslag, men vi anser att möjligheten till ensamordning av närradionämnden och den nämnd som är aviserad för kabel-TV,kabelnämnden, bör undersökas. Även om det skulle visa sig att det behövs skildanämnder för de båda verksamheterna, har vi den uppfattningen att det finns endel att vinna på att samordna lokaler, administrativa funktioner och tekniskutrustning, Imotion 3006 har vi dessutom föreslagit en lokalisering till , Anledningentill detta förslag är att det i redan finns vissa arkivfunktioner ochatt högskolan dessutom har fortbildning där av journalister, den s, k,Fojo-utbildningen, I ett särskilt yttrande fill detta betänkande har viuttryckt vår uppfattning aft def när ny verksamhet inrättas är lämpligt attförlägga denna utanför storstadsområdena, har diskussioner uppkommit om det förslag som gällersändningstid och programutbud. Utskottet har infe blivit enigt på den härpunkten.