prot · G80939 · 1984-12-31 00:00:00 — När det gäller naturvårdsanslagen vill jag fråga om JanFransson kan bestrida att de fördubblades . Sombåde och jag har sagt tillkom det 10 miljoner iöverföringsposten, som är en bokföringstransaktionspost. Det har sagts attvissa delar av anslaget på 20 miljoner fär täckas inom detta anslag. Dettamåste alltså ses som en samlad enhet. Räknar vi sedan med inflationen kan viinte komma fram till annat än att det blir en halvering. Däremot är det riktigtatt posten på 20 miljoner har stått oförändrad . Vi kan sedan gå igenom budgeten post för post och se attdet har gjorts nedskärningar även i övrigt på naturvårdsområdet. Jag kan medfog hävda att naturvården har fått försämrade resurser. harprioriterat just naturvården. Vi anser att det är ett eftersatt område, somockså när det gäller ekonomin behöver prioriteras. 134 (vpk) replik: Jag blir ganska förvånad över . Han talar om kuppartade försök här i för att göra ingrepp inationalparkerna, alldeles som om han menade att det var det jag avsåg när jagtalade om tillfälliga majoriteter. Det tenderar att bli lönlöst att diskuterasakfrågor när man förvränger dem i den riktningen. För att införa ett grundlagsskydd för nationalparkerna,som vi vill, erfordras det två riksdagsbeslut med ett val emellan, som JanFransson vet. Det är fråga om att göra ingrepp i ett område som vi en gång haransett vara så värdefullt att vi där har använt nationalparksinstitutet. Jag vill än en gång säga att jagblir mycket förvånad över att använder ett sådant ordval. 135JAN () replik: Det var bra att togtillbaka sitt ganska fräcka påstående. Jag kan för min del avsluta den dialogenmed att säga att vi är överens om att det behövs resurser för att lösa indetta område. inlägg var intressant, och det gav migförklaringen i en fråga som jag länge har ställt. Folkpartisterna är flitigaatt skriva miljömotioner. säger nu att någon hänsyn till hur detstår till med samhällsekonomin skall vi inte ta . Vi skall prata miljövård,som inte har någonfing att göra med en allmän syn på hur samhället mår iövrigt. På den punkten skiljer sig och min uppfattningväsentligt. Jag fick i alla fall en intressant förklaring till alla de motionersom i en hel del avseenden verkligen inte är förankrade i en ekonomiskverklighet. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 136 (): För ganska precis kunde man läsai de gotländska tidningarna att nu har inte råd längre att hålla bemanningåret runt på och . Eller annorlunda uttryckt: Destatliga myndigheter som har intressen att bevaka får inte längre de statligamedel som behövs för att upprätthålla tillsynen på öarna. Detta föranledde mig att ställaen fråga till jordbruksministern, och svaret blev att skulleutreda förutsättningarna för fortsatt bemanning. Detta skulle ske enligt enförordning som finns om handläggning av vissa personalfrågor rörandepersonal i statlig verksamhet utmed rikets kuster. Under allmänna motionstiden aktualiserade jag frågan på nytt i motion 1983/84:1770, som har behandlats i jordbruksutskottetoch finns med i betänkande 11, som vi just nu diskuterar. Tillsynspersonalen på de båda öarna har en rad viktigauppgifter att utföra. a. skall de rapportera kontinuerligaväderobservationer utifrån den position ytterst i havet som båda öarna har. Debevakar oljeutsläpp och fågelkolonier och ser till att det på den nästan heltskogklädda Sandön inte uppstår skogsbrand. Man utövar tillsyn överfyrplatsanläggningarna - och inte minst viktigt - ser till att allmänhetensfriluftsliv sker efter de skyddsomrädesbestämmelser som är föreskrivna. Isjöräddningssammanhang har mänga gånger värdet av mänskliga ögon, som ser vadsom händer på havet frän dessa utsjöplatser, bekräftats, och det kan egentligeninte nog poängteras hur viktigt just detta är. Också de senaste årensuppmärksammade gränskränkningar understryker värdet av att ha människor längsvåra kuster och inte bara teknisk utrustning. I med alltmer omfattande fritidsbåtstrafik frånfastlandet till de gotska farvattnen liksom mellan och öarna fårtillsynsmännen allt oftare förfrågningar angående väderleksförhållanden ochannat sådant. På de båda öarna finns militära anläggningar som kräverfortlöpande tillsyn och kontroll, och från militärt häll påpekas ofta vikten avden insats tillsynsmännen gör genom att identifiera fartyg och flygplan som påen radarskärm endast framstår som föremål. Naturvården, rn. Naturvården,m. militärt skyddsområde, varför kontroll av att obehörigainte besöker ön är en viktig del i arbetsuppgifterna. Således finns på öarnamycket stora samhällsintressen att bevaka, vidmakthålla och utföra. Ijämförelse med andra bemannade utsjöplatser finns här utnyttjadefriluffslivsintressen och en därmed framväxande mottagningsapparat för attkunna förena allmänhetens besök med de känsliga naturvärdenas bevarande. Ävenom öarnas personal förstärks kan denna ej utföra dentillsyn och det underhåll som kontinuerligt erfordras. Detta var något om bakgrunden till varför en fortsattåret-runt-bemanning är nödvändig. För att möjliggöra detta har naturvårdsverketi juli månad begärt extra medel från regeringen för att klara täckandet av denmerkostnad som uppstått. Jordbruksministern har också uttalat attdet utredningsmaterial som tagits fram visar att det finns behov av sådanbemanning och att det fortsatta beredningsarbetet sker med utgångspunkt i dettabehov. Ja, så långt är det gott och väl. Vi kan konstatera attdet finns en vilja att tillgodose motionens syfte. Det var också vad jag kundekonstatera vid det besök som gjordes på ort och ställe, alltså på Gotska Sandönden innevarande höst, där representanter för försvars-, jordbruks-,civil- och utrikesdepartementen var närvarande vid en överläggning tillsammansmed de militära myndigheterna på , och naturvårdsverketoch där även jag hade tillfälle att vara med. Man är överens om att bemanningenskall vara kvar, men det är också det enda man är överens om. Det hardiskuterats flera lösningar. kan exempelvis vara beredd att taansvar under förutsättning att man får erforderliga medel för detta. Påjordbruksdepartementet räknar man troligen med utgångspunkt i en fördelning avkostnaderna på de olika intressenterna, och det är bra att man arbetar medfrågan. Men av naturliga skäl blir då min fråga: Hur färdetta lov att ta i anspråk? Det är nämligen bråttom med att något sker, och detär absolut nödvändigt att erforderliga medel finns med i budgetpropositionen, Inuvarande planläggning upphör nämligen försvarets ansvar vad gäller bemanningden . Av det dryga tiotal som jobbar i skift inom den militäradelen på ön finns alltså ingen kvar efter . Jag vet attöverbefälhavaren har tillskrivit jordbruks- och civildepartementen i dettaärende. I avvaktan pä den beredning som sker i bör ÖB fåi uppdrag att se till att nuvarande ordning fortsätter t. v. och att ingenavbemanning sker på den militära sidan. Det är, som ett av befälen uttrycktesaken vid vårt besök på , snudd på landsförräderi att lämna denna ö utanmilitär och civil bemanning. Jag noterar utskottets skrivning och det särskilda yttrandesom centerledamöterna i utskottet avgivit, där de uttrycker förhoppningen attregeringens positiva inställning kommer att innebära att erforderliga medelkommer att anvisas. Om så inte sker, avser vi att återkomma i ärendet. Jag har inget yrkande, eftersom ärendetbereds i regeringen, men jag har på detta sätt velat fästa uppmärksamheten påen synnerligen viktig fråga, inte minst när det gäller våra möjligheteratt hävda svenskt territorium. 137 (): I det betänkande vi nu behandlar finns enmotion med mitt namn först, där vi tar upp efterlevnaden och tillsynen avskogsvärdslagen. har motsättningar mellan naturvårdens ochskogsbrukets intressen uppmärksammats alltmer. Allmänhetens medvetenhet imiljöfrågor växer sig allt starkare, och kraven på närmiljön kommer då ikonflikt med bl. a. skogsavverkarnas dåliga efterlevnad av skogsvårdslagens 21§, som handlar om naturvårdshänsyn. I denna paragraf sägs exempelvis att hänsyntill naturvärden skall ingå som ett normalt led i skogsbruket och att skogenäven skall kunna användas för friluftsliv och rekreation med bl. a. jakt,orientering, bär- och svampplockning m. m. Vid all avverkning skall frekventerade stigar röjas,boträd sparas, fröträd och trädridåer mot sjöar och bebyggelse sparas, och inomområden i närheten av bebyggelse skall särskild hänsyn tas, vilket betyder, attutöver de nämnda åtgärderna skall hjulspår efter avverkningsmaskinerfyllas igen osv. Skogsvårdslagens hänsynsregler bör således beaktas somminimikrav, som skogsbruket under alla omständigheter måste uppfylla. Men hurär det i prakfiken? Efterlevnaden är dålig. Detta har uppmärksammats av bl. a. ,som i sitt skogspolitiska handlingsprogram tar upp dessa frågor. hade en artikel i nr 41 1984 med rubriken , där skogsägarnas nonchalans mot skogsvårdslagens 21§ visades i siffror. Av privata skogsägare och skogsbolag tog ingenhänsyn till 21 §, medan delvis tog hänsyn. Detta understryker syftet ivår motion. Det är heller inte bra ur allmänrättslig synpunkt att vissa lagarkan nonchaleras. I kommun i har en friluftsplan framtagits,där man beträffande de tätortsnära grönområdena trycker på att de generellamålen för bedrivande av skogsbruk nås genom praktisk tillämpning av skogsstyrelsensriktlinjer och föreskrifter till 21 § angående särskild hänsyn tillnaturmiljön. Detta måste således till för att få skogsvårdslagens 21 § attfungera. Skogsägaren kan, även om han är ansvarig för lagensefterlevnad, inte straffas för brott mot lagen med mindre än att handessförinnan fått ett föreläggande från som han därefterbryter emot. Enligt samma artikel i tidningen som jag tidigare refereradetill har inget fall tagits upp till prövning i domstol. Kanske ärskogsvårdsstyrelserna inte de rätta att handha naturvårdshänsynen iskogsvårdslagen. Dessa myndigheter kan betraktas som alltför inriktade påavverkning, och kanske borde därför naturvårdshänsynen överflyttas på någonannan, exempelvis länsstyrelsernas naturvårdsenheter. Utskottet instämmer imotionärernas bedömning om värdet av information och utbildning rörandehänsynsreglerna. Enligt vår mening är dessa Naturvården, m. m. Nr 39 hänsynsregler i allmänhettillräckliga för att tillgodose naturvårds- och Onsdaeenden friluftsaspekterna i skogsbruket.Jag vet att utbildning i dessa frågor pågår. 28november 1984 Utskottet är inte nu berett attföreslå något initiativ från sida med anledning av motionen, utan lämnar den utanåtgärd. Naturvården '"'"" y** bifall till motionen utan vill uppmana utskottet att ta tillsig vad Jag tolkar utskottetså, att man senare är beredd att föreslå åtgärder. 138 () replik; sade att det fungerar dåligt.Jag vet inte vad han har för underlag för detta. Jag delar inte den meningen.Det fungerar på sina håll mycket bra. har, som ocksåjordbruksministern här i denna kammare har redovisat, en mycket väl fungerandesamrådsrutin. Det blir också ett allt bättre fungerande samråd mellanorganisationen, myndigheten och den ideella naturvärden. Sedan kan jag upplysa om attlantbruksuniversitetet just nu häller på med en utvärdering av hur skogsbrukethar tagit naturvårdshänsyn. Vi bör alltså invänta besked om detta, innan vifäller alltför tvärsäkra omdömen om hur det hela fungerar. 139 () replik: Jag tycker utskottet borde tavarningssignalerna på allvar. Nonchalansen mot naturvårdshänsynen är såpåtaglig att jag tycker utskottet borde reagera genom att kontrollera lagensefterlevnad. En sådan kontroll skulle belägga de synpunkter som jag harframfört. Allmänhetens ökande krav på tillgänglighet till framförallt de fäforfsnära grönområdena kommer att öka kraven på en skärpning avskogslagstiftningen. Detta krav kan enligt min mening undvikas genom attgällande lagstiftning följs, där 21 § i skogsvårdslagen reglerar sambandetmellan berörda parter. 140 HANS (): Bland motionerna i detta betänkandeåterkommer en hel del gamla bekanta, bl. a. en om grundlagsskyddet förnationalparker. Jag har inte reserverat mig till förmån för det skyddet trotsatt jag helt delar de uppfattningar som där framförs. Jag vill här förklaravarför. Första gången jag diskuterade frågan var 1959, närutbyggnaderna i Lilla Luleälv var aktuella och man förstördeoersättliga naturvärden genom ingrepp främst i Sareks nationalpark. och andra myndigheter var då, liksom , heltkallsinniga inför bevarandesynpunkterna. Det var bara att konstatera att allaandra intressen tvingas vika inför vattenkraftens. För tio åi- sedan skövlades väsentliga delar av Abiskonationalpark, ett tilltag som gav eko bland snart sagt alla världens naturvetenskapsmän och som förvisade vårt land, som förut räknats till naturvårdens toppnationer, till 160 nästan u-landsmässig nivå i detta avseende. Dä var det en partivän till som varen av de aktivaste talarna för förstörelsen. försvarar enpartimotion från hans parti i motsatt riktning. Behöver jag säga att det enbartär glädjande att få hälsa välkommen på barrikaderna? Ack att vifinge uppleva flera sådana sinnesändringar! EfterAbisko har ytterligare angrepp riktats mot våra nationalparker, t. ex. StoraSjöfallet och Peljekaise. De som makten haver visar fortfarande ett totaltointresse när det gäller att skydda nationalparkerna, och förra åretsenergibeslut innebär ju något som kan urarta till ett för vårarinnande vatten. Inga nya faktorer kan anföras som stöd för en ändraduppfattning. Vad tjänar det då till att för en riksdag med precis sammasammansättning som förra gången frågan var uppe till beslut upprepa sinayrkanden? Vi vet ju att ett positivt beslut bara skulle innebära ettfillfälligt skydd t. o. m. nästa val. Vad som behövs är en total sinnesändringi vad gäller innebörden av nationalparksbegreppet. Så länge inte det begreppetrespekteras tjänar ju nya restriktioner, bildande av nya nationalparker, intemycket till. När staten därtill föregår med dåligt exempel som naturförstörare,då är det fara för den allmänna laglydnaden och då är det lika bra - ellerkanske man skall säga lika illa - att ha det som vi har det. Sånågra få ord om våtmarkerna. Jag ansluter mig helt till yttrande. Vi måste alltid ha i minnet vad sovjetryskan jag tror hon är miljöminister där borta i öster - sade vid ett besök i södraSverige : "Vatten är inte bara förutsättning för livet, det ärlivet och måste alltså behandlas lika försiktigt som vi behandlar alltliv." Detta är något som vi har anledning att betänka - och inte bara viutan också våra biståndsarbetare, som inte alltid förefaller att i störandegrad vara belastade med sinne för vattnets roll i de ekologiska sammanhangen. Jag har ingetsärskilt yrkande. Naturvården,m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (åtgärder mot övergödning) Utskottetshemställan bifölls med 179 röster mot 121 för reservation 1 av . Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (inkomsterfrån handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgiften) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av -bifölls med acklamation. Mom. 5 (ersättning tillvissa markägare) Utskottetshemställan bifölls med 179 röster mot 121 för reservation 3 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. 11 protokoll 1984/85:38-39 Mom. 6(samarbete mellan naturvård och jordbruk m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avEinar m.fl. - bifölls med acklamation. Naturvården, m. m. Mom. 2(grundlagsskydd för nationalparker) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 3-5(skydd för fjällvärlden, nya nationalparker m.m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 6 (skydd för urskogar m, m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 7 (skydd för domänreservat och privata reservat) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 21 förreservation 4 av . Mom. 8 (vissa ersättningsfrågor m. Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot 121 förreservation 5 av m. fl: Mom. 10 (strandskydd) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 75 förreservation 6 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 12 b (avveckling av de s, k, 5:3-skogarna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avJohn och - bifölls med acklamation. Mom. 12 d och e (skärpning av bestämmelserna om skogsvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 14 (översyn av naturvårdslagen m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avLars -bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 14 §Riksdagens revisorers verksamhet Föredrogs finansutskottetsbetänkande /85:3 om revisorers verksamhet under budgetåret1983/84 (redog, 1984/85:2). 141 (): Jag kommer naturligtvis inte att begäravotering i det här ärendet. Jag vill bara framföra synpunkter i anslutning tillrevisorernas berättelse. Den omläggning som beslöt attgenomföra beträffande behandlingen av riksdagsrevisorernas olika förslag harresulterat i en klar förbättring. Förändringen innebär att revisorerna numerasänder sina förslag direkt fill i stället för som tidigare skedde,till regeringen. Omläggningen, som tillkom på revisorernas eget initiativ,har medfört att ett nära samarbete har etablerats mellan utskotten ochrevisorerna. Detta har resulterat i att utskotten numera svarar för en mycketstor del av de förslag till granskningsärenden som kan tas upp av riksdagensrevisorer. Revisorerna i sin tur returnerar resultatet av sina överväganden,efter det att en grundlig remissbehandling genomförts, över kammaren till resp.sakutskott. Antalet uppslag har ökat kraftigt. De ärenden som försfram på vår granskningsplan kan f. n. endast bli ett urval bland framfördaförslag. Genom denna nya omfattande behandling kan sannerligen inte revisorernabeskyllas för något allmänt tyckande. Vi har också fått många exempel på attberörda verk och myndigheter ofta reagerar mycket snabbt när ett ärende harförts upp pä vår granskningsplan. har i anslutning till det betänkande somvi nu behandlar uttryckt sitt gillande med den behandlingsgång som nutillämpas, vilket inte minst av revisionens utredande tjänstemän upplevs sommycket stimulerande. I de flesta fall har utskotten pä ett mycket seriöst sättbehandlat revisorernas förslag. Det finns dock fall där utskottsbehandlingenvarit minst sagt summarisk. Jag vill i detta sammanhang peka på justitieutskottets behandlingav våra förslag i anslutning till granskningen av bristen vidkriminalvårdsanstalterna. Den frågan redovisas i vår verksamhetsberättelse pås. revisorer förde här fram synpunkter på delsmålet för arbetsdriften vid anstalterna, dels kostnadsutvecklingen vid vissamindre specialanstalter, dels slutligen samarbetet mellankriminalvårdsstyrelsen och stiftelsen . Det omfattandeutredningsmaterialet resulterade i tre konkreta förslag, som framfördes i ensärskild framställning till . Våra förslag begravdes dock i all tysthet av utskottet.Det skedde i anslutning till behandlingen av de årliga äskandena för andrahuvudtiteln. Detta rimmar illa med önskemålet att sakutskottens ledamöterförhopp- Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen ningsvisborde uttrycka någon mening i anslutning till de förslag som ligger inom detegna utskottets bevakningsomräde. Pä det hela taget har dock den nya ordningen fungerat alltbättre under senare fid. Så, herr talman, vill jag framföra en synpunkt ianslutning till det utredningsarbete som pågår beträffande folkstyrelsensvillkor. I de utförliga utredningsdirektiven, som daterats så sentsom , finns inte ett ord sagt om hur revisorer ifortsättningen för' antas fungera i ett samhälle med en svällandestatsförvaltning. Vår verksamhet gäller ju ytterst en del av riksdagenskontrollmakt. Eftersom inte heller den senaste grundlagsutredningenägnade revisionen någon nämnvärd uppmärksamhet, anser jag det vara av stortvärde om revisionens möjligheter att fullgöra de krav som ställs - trots attdet inte nämns i direktiven - bleve föremål för analys och prövning av dem somnu har fill uppgift att utreda folkstyrelsens villkor. Jag är nämligenövertygad om att ledamöter kommer att vara i ökat behov av ett organsom kan värdera effekten av de beslut som vi själva fattat här i riksdagen.Självprövning är alltid av värde. Detta gäller inte minst prövningen av olikapolitiska beslut som fattats. Jag har funnit det angeläget att påriksdagsrevisorernas vägnar fä framföra dessa synpunkter, men har inget yrkandei anslutning till vad finansutskottet anfört i sitt betänkande överrevisorernas berättelse, som kammaren nu har att ta ställning till. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen Föredrogs finansutskottets betänkande 1984/85:4 omförlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) (prop.1984/85:26). 142HUGO HEGELAND (m): Jag skall inte börja med att säga aft jagkommer att fatta mig kort. har ju redan påpekat att den som såbörjar redan har försuttit sin chans. Även om upplysningen är riktig hoppar jagalltså över den. Egentligen är också ärendet onödigt. Begäran omförlängning av prisregleringslagen är alldeles onödig, eftersom priserna är päväg nedåt enligt regeringens uppfattning, och inte på väg uppåt. Man kan därförhävda att det är emot denna prisregleringslags syfte aft åberopa en förlängningav den. Det är ju först när det har uppkommit fara för allvariig prisstegringsom man kan begära fortsatt tillämpning - det andra läget, krig ellerkrigsfara, är ju inte på något sätt aktuellt. Manhar tyvärr hållit på och begärt förlängning av denna lag. satt borgerliga regeringar i sex är, men då var förklaringen den att enprisreglering var i gäng, varför man var tvungen att begära förlängdtillämpning. är emellertid ingen prisreglering i gång, så det är heltonödigt. Regeringenär ju inriktad på att bekämpa utgiftsautomafiken. Jag skulle önska att denockså var inriktad på att bekämpa regleringsautomatiken, som vi har drabbats avså mycket. Begäranom förlängd tillämpning av prisregleringslagen betyder att regeringen inte ettögonblick tror på sin egen inflationsbekämpande polifik. skallju t.o.m. nedtill . Hur man då kan begära denna förlängning är för migfullständigt obegripligt. Liknande uppfattning har mina kolleger i utskottet.Därför yrkar vi, herr talman, bifall till motionerna 90, 91 och 92 och avslagpå proposition 26 om fortsatt tillämpning av allmänna prisregleringslagen undertiden 20 december 1985, Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen 143 BRITTAHAMMARBACKEN (c): Den ekonomiska debatten fidigare uppehöll sig mycket vidinflafionstal, inflationsutveckling och inflationspåverkan. Man kan väl sägaatt denna litet sena debatt är ett utslag av samma diskussion. Underförmiddagens mycket omfattande debatt redogjorde för centernsställningstaganden när det gäller den vida frågan ekonomin i stort och, kanskei synnerhet,inflationsbekämpningen. Men frågan om huruvida en förlängning avtillämpningen av den allmänna prisregleringslagen är nödvändig för denekonomiska politik som skall föras måste både ställas och besvaras av oss somhar ställt oss bakom den reservafion som är fogad till finansutskottetsbetänkande 4, Regeringenhar enligt propositionen den lovvärda ambitionen att varaktigt nedbringainflationstakten till i första hand den nivå som gäller i våra viktigastekonkurrentländer. Det har regeringen inte lyckats med , tvärtom. Frånett läge - jag behöver inte nämna årtalet -när Sverigehade en lägre inflafion än många andra länder har vi kommit till dagens läge,då ligger tvä högre än flera av de andra länderna. Nästaår skall vi emellertid ned till . Det upprepas, nästan som en besvärjelse, idenna proposition lika väl som på många andra ställen. Jag ironiserar inte överdetta sätt att uttrycka sig, utan hoppas bara att besvärjelsen är kraftig i sinverkan. Fråganär om just detta regeringsförslag är avgörande för inflationsutvecklingen.Centerns svar på den frågan är nej, av i huvudsak tre skäl.