prot · G80976 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag vill fråga : Är deträttfärdigare att avslå från att nu betala notan och i stället överlämna dentill barn och barnbarn? frågat barnen och barnbarnenvad de tycker? Eller är det - för all la det andra möjliga alternativet om nusocialdemokraterna skulle sitta kvar vid makten efter höstens val -rättfärdigare att efter valet göra sådant som man förnekar? Att ni måstespara är ställt utom alll tvivel. Bengl försökte överlämna ansvaret för dagensregler för de frislående skolorna lill . Han sviktar inte, utan säger: Socialdemokraterna kan inteacceptera all eleverna får välja skola. Barn ulan ekonomiska förhållanden skallinte få en utbildning efter sina intressen. Det är ell klart besked till dengruppen av människor. För att för min del sammanfatta:Socialdemokraterna förvägrar eleverna möjligheten all välja efter sinaintressen och möjligheten att välja skola. Man förvägrar också elevernamöjligheterna alt få betyg, trots alt de vill ha sådana. Med vilken moraliskrätt gör ni detta? 91GEORG () replik: När jag sade att frammanar mytenom den gamla goda tiden skedde det mot bakgrund av en analys av moderaternaskrav på utbildningspolitikens område, framför allt när det gäller förändringenav . Om förslag skulle genomföras innebär delotvivelaktigt en återgång till en gammaldags urvalsskola. Jag menar alt del är en orättfärdig politik som framträdernär man läser ulbildningspoliliska mofioner. Det kom kanskeklarast till uttryck i elt avsnitt av Per anförande . Hansade ungefär så här: Skolan skall organiseras så, att gruppen av elever medsvårigheter blir mindre. När ulformar denna organisation, hystar dehelt enkelt ut eleverna med svårigheter ur skolan. Därmed har de gjort sigkvitt problemet. Det är uppgivenhel inför ett allvarligt problem som visocialdemokrater inte kan acceptera. När vi pläderar för en skola för allamenar vi en skola där alla, av , ges möjligheter lillpersonlig utveckling och kunskapsutveckling. I den allmänna sparivern föreslår nu en radåtgärder. Det framställer Per som någonting alldeles särskilt dygdigt.Samtidigt kräver han generösare bidrag fill de privata skolorna. Men vad är det som inte har råd med? Var villde skära ner? Jo, de plocker 100 miljoner från det s. k. SÅS-anslagel. De lar80 miljoner från hemspråksundervisningen. De tar 150 miljoner från komvux. Deberövar studieförbunden 90 miljoner. De lar 156 miljoner frånvuxenslu-diestödet. Det är några av posterna i det våldsammanedskärningsprogram för skola och utbildning som tillsammans uppgår till nära 1miljard. Detta ären orättfärdig politik. 92PER () replik: har missuppfattat - ellerrätt uppfatlat och fördolt - förslag när del gäller all ge allaelever möjlighet att utvecklas. Men, herr talman, jag skall inte fortsättadebatten på del temat. Jag har inga förhoppningar om all införoffentligheten skall visa en vilja all förstå. Låt mig bara konstatera att föross moderater är det aldrig orättfärdigt att ta hänsyn lill enskilda människor. 93ROLF (): Bostadspolitiken i vårt land har på ellalldeles speciellt sätt präglats av en stark styrning från samhällets sida. Påinget annat område har socialdemokraterna drivit den socialistiskaplanekonomins principer så långt som inom bostadssektorn. Dagensbostadsbyggande planeras, styrs och genomförs i stor utsträckning av stal ochkommun. Samhället har ell finmaskigl nätverk av regler som styr bådeproducenter och konsumenter på bostadsmarknaden. Genom sitt planmonopol bestämmer kommunerna var det skallbyggas inom deras gränser. Bosladsförsörjningslagen ger kommunerna myckel vidabefogenheter när del gäller åtgärder för att främja bostadsförsörjningen.Kommunfullmäktige antar bosladsförsörjningsprogram. Dessa programanger hur myckel kommunen anser skall byggas och var del skall ske. Dessutomregleras fördelningen mellan hyres- och bostadsrätter resp. enskilt ägdasmåhus. Många kommuner anger t. o. m. vilka byggherrar som skall få bygga inomell visst område. Genom byggnadslovsprövningen bestämmer kommunerna hur olikaprojekt får utformas. I bostadsfinansieringsförordningen finns en radbestämmelser som måste uppfyllas för att lån och bidrag skall utgå till eltbygge. Dessa lagar är exempel på de möjligheter som stat och kommun haratt styra bostadsbyggandet. Resultatet av denna hårda styrning av en hel bransch harblivit att vi har gott om lägenheter i hyreshus i ägo, ont ombostadsrätter och på många håll brist på enskilt ägda småhus. I stort sett harvi bostäder så det räcker ål alla, möjligen med undanlag av de centrala delarnaav , men bostäderna stämmer inte överens med vad människornaefterfrågar. Det vi nu upplever är ell typiskt exempel på vilkaföljderna blir av en planekonomi. När marknadskrafterna sätts ur spel finns delingen som tar reda på vad konsumenterna efterfrågar. Vi moderater har under en följd av år presenterat klaraalternativ till den socialdemokratiska bostadspolitiken. Vi hävdar bestämt altde som så önskar skall få möjlighet all äga sin bostad, oavsett om de bor iflerfamiljshus eller i småhus. Att få äga sin bostad är för många en stordröm. Ägandet i sig innebär stor trygghet och ger personlig fillfredsställelse.Att äga bostaden medför även många andra fördelar. Man fån möjlighet attutforma bostaden efter egna önskemål på ett helt annat sätt än om man är hyresgäst.Genom all väl vårda och sköta sin bostad kan man nedbringa boendekostnaderna.Delsamma gäller om man själv utför reparationer, renoveringar och ombyggnader. Ur såväl samhällsekonomisk somprivatekonomisk synpunkt är elt ökat bosladsägande angelägel. har enstörre andel hyreslägenheter än något annat västeuropeiskt land. Den borgerligariksdagsmajoriieten förbättrade 1982 möjligheterna för hyresgäster alt ombildasina lägenheter till bostadsrätter. Socialdemokraterna har efterregeringsskiftet avskaffat dessa regler och därmed försvårat en övergång frånhyresrätt lill bostadsrätt för de 750 000 hushåll som bor i allmännyttansfastigheter. Vidare har förköpsrätt införts i de fall hyresgästernaträffat överenskommelse med fasfighetsägarna om förvärv av de hus de bor i. Jag vill fråga bostadsministern: diskriminerarsocialdemokraterna de 750 000 hushållen i allmännyttans bostäder och stängerute dem från möjligheten att bilda bostadsrätt, om en majoritet så önskar? Vianser alt dessa lagar måste ändras. Enligt vår uppfattning skall 'kommunerna istället aktivt hjälpa lill att förverkliga önskemål om övergång från hyresrätttill bostadsrätt. För alt ytterligare underlätta en sådan övergång föreslår vimoderater all de boende skall kunna bilda bostadsrättsförening och förvärva dethus de bor i om en enkel majoritet av hyresgästerna så önskar. De som villfortsätta att hyra sin lägenhet kan göra det på samma sätt som . Viföreslår dessutom alt bostadsrättsförening skall kunna bildas i en fastighetmed minst tre lägenheter - krävs fem lägenheter för att man skall kunnabilda bostadsrätt. Många kommer naturligtvis också i framfiden att föredraatt bo i hus med hyresrätt. Hyresboendet ger möjlighet lill stor rörligheteftersom kostnadsansvaret vid flyttning inskränker sig till hyran underuppsägningstiden. Att bo med hyresrätt lämpar sig således väl för människor somvill ha hög service, t. ex. äldre, och för dem som av olika skäl bor endast enkortare tid på samma plats. Del hyressättningssyslem som vi tillämpar iSverige, del s.k. bruksvärdessystemet, har dock sådana brister all ett nytthyressättningssyslem måste tas fram. Bruksvärdessystemel saknar ju i alltväsentligt marknadspåverkan. Systemet leder till en bostadssektor med alltförlåg rörlighet, eftersom den som bor i en äldre större lägenhet - ofta då medlåg hyra - inte har något ekonomiskt incitament att flytta till en mindre,nybyggd lägenhet med högre hyra. På detta sätt utnyttjar vi bostadsbeståndet påett orationellt sätt. Härvidlag är vi moderater angelägna om alt få lill stånden ändring. Behovet av ett nytt finansieringssystem för bostadsbyggandetär också stort. Elt sådant system skall vara uppbyggt så alt kapitalkostnadernaför bostaden fördelas jämnt över en faslighets livslängd. Det finns ocksåstarka skäl som talar för att ett nytt finansieringssystem skall varasubvenfionsfritt. I detta sammanhang vill jag, herr talman, något beröramoderata samlingspartiets förslag till förändringar i det nu gällandefinansieringssystemet. Statens kostnader för de generella räntesubventionernahar ökat dramatiskt från 1,8 miljarder till över 10 miljarder nästabudgetår. Huvudorsaken lill denna utveckling är den kraftigahöjningen av räntenivån. Det stora budgetunderskottet i statens affärermedverkar till en hög räntenivå. Det bör därför påpekas att en varaktigt sänkträntenivå förutsätter ett betydligt minskal budgetunderskott. De förslag lillnedskärningar i den statliga budgeten som moderata samlingsparfiet har lagtfram är alltså elt led i kampen mot de höga räntorna. Av samhällsekonomiskaskäl är det naturligtvis också nödvändigt att minska statens kostnader förräntebidragen. Som ett första steg i avvecklingen av de generellasubventionerna förordar vi att den garanterde räntan höjs snabbare än i dag.För att dessa åtgärder inte skall få svåra konsekvenser för betalningssvagahushåll föreslår vi bl. a. högre grundavdrag i den kommunala beskattningen förbarnfamiljer. Vidare föreslår vi alt fastighetsskatten avskaffas och attmarginalskatterna kraftigt sänks. För all förhindra alltför storaboendekostnadsökningar i de enskilda fallen föreslår vi att en spärregelinrättas, så att ingen får en större höjning än . för en normalirerummare med anledning av de extra upptrappningarna. Denna spärregel skall gällaför såväl hyres- som bostadsrätlshus. Jag vill i del här sammanhanget ta upp den propaganda somsocialdemokraterna bedrivit i den bostadspolitiska debatten mot oss moderater.I broschyrer och annonser har socialdemokraterna hävdat att våra förslag innebärhyreshöjningar på . för en normal hyreslägenhet. Detta ärren lögn. Jag vill därför fråga bosladsministern om han nu lar avstånd fråndessa totalt vilseledande uppgifter som framförts i den socialdemokratiskapropagandan. har socialdemokraterna hävdatatt det inte föreligger något borgerligt alternativ till den socialdemokratiskabostadspolitiken. Jag hävdar bestämt att det har funnits såstor samstämmighet mellan de borgerliga partierna på bostadsområdet som falletär . Den politik som vi företräder syftar till att gemänniskorna en större valfrihet och ell ökat inflytande över sin bostad. Dennapolitik står i klar kontrast lill den politik som driver underbeteckningen social bostadspolitik - vilken är liktydig med en totalregleringav bostadsmarknaden, som innebär att politikerna bestämmer och bäst vet varoch hur människorna skall bo. 94KJELL (): Milt inlägg i den bostadspolitiska delen avden allmänpolitiska debatten kommer att utgöras dels av en granskning av densocialdemokratiska bostadspolitiken, dels av en del synpunkter som vi icenterpartiet har när det gäller all reformera bostadspolifiken. När socialdemokraterna senast var i opposition var deoerhört kritiska mot den bostadspolitik som de borgerliga regeringarna förde.Man kritiserade deras politik, därför alt nyproduktionen av bostäder var förliten. Kostnaderna för byggandet hade tillåtits stiga för myckel. Hyrornaökade för myckel. Antalet familjer med bostadsbidrag minskade osv. Dessaförhållanden utfäste sig socialdemokraterna i valrörelsen att ändra på. Hur ser då den nuvarande socialdemokratiskabostadspolitiken ut? En hel del intressanta uppgifter kan man få om man läserbostadsdepartementets bilaga till årets budgetproposition. Utifrån deuppgifterna kan man konstatera att vi nu har det lägsta nybyggandet i modernlid. 1982 färdigställdes ungefär 45 000 lägenheter. Under tre kvartal 1984klarade man av all starta byggandet av knappt 25 000 lägenheter, detta trotsall regeringen vidtagit olika åtgärder. Man har t. ex. infört hyresrabatter ochhyresförlustgaranlier för att försöka få till stånd ett byggande även i de falldå det varit osäkert om nyproduktionen behövt ökas eller inte. Visserligen har man hållit i gång ombyggnadsverksamhelen.Men trots en ökning på detta område har investeringarna i bostadsbyggandetminskal med och . Kostnaderna harfortsatt alt sfiga. Men man kan konstatera att kostnadsstegringen under 1982var ganska liten. För flerfamiljshus i exploateringsområden lågkoslnadsslegringen på . 1983 låg den på . I saneringsområden lågkoslnadsslegringen 1982 på så låg nivå som - att jämföra år 1983.När del gäller småhusen var motsvarande siffror och för1983. Dessa siffror visar alltså att kostnadsökningarna underdet första året som den socialdemokratiska politiken slog igenom var större änden var 1982 då vi hade borgerlig regering. Hyreskostnaderna har också stigit.Även om ökningen inte varit särskilt stor, är del fråga om en ökning. Man hardock klarat av att hålla tillbaka en alltför stor stegring genom all införahyresstopp och genom att åstadkomma en del förändringar i fråga om deallmännyttiga bostadsföretagens kostnader. Därmed har man haft möjlighet atthålla tillbaka kraven på höjda hyror. Socialdemokraterna har också infört en fastighetsskatt. Omman tittar i budgetpropositionen beträffande antalet familjer med bostadsbidrag,kan man konstatera att del var 374 1982 och beräknas bli 345 000 år1984, en klar minskning trots löften om motsatsen. Del enda förslag av någonstorleksordning som finns i årets budgetproposition är att la bort bostadsbidragenfrån hushåll ulan barn. Jag kritiserar inte socialdemokraterna på alla dessapunkter, ulan jag har bara velat konstatera att del är så här densocialdemokratiska politiken i verkligheten har kommit att se ul. Vi ställeross l. ex. bakom förslaget i budgetpropositionen om ändringar ibostadsbidragssyslemet. Vi har varit överens om att bostadspolitiken behöverreformeras. Då måste reformerna göras utifrån de förutsättningar som gälleroch den bedömning som kan göras för överblickbar framtid. Nyproduktionen kommernaturligtvis inte att vara den stora saken, utan del gäller omvårdnaden av delbostadsbestånd som vi redan har. Jag skall ange några synpunkter som vi fråncenterns sida anser bör vara med när man reformerar bostadspolitiken. Ett större engagemang från de boende själva bör ingå.Ell väsentligt inslag i det är ell ökat bosladsrättsbyggande och även enombildning av befintliga fastigheter till bostadsrätter. Vi har föreslagit endel åtgärder som skulle underiätta en sådan utveckling. Del gäller också ökademöjligheter för hyresgästerna alt genom avtal med fastighetsägare svara förskötsel och drift och på det sättet kunna påverka miljö och kostnader. Bestämmanderättenför hyresgästerna bör ökas. Vi föreslår ändringar i hyresförhandlingslagen sominnebär att del är hyresgästerna i en fastighet som själva avgör om de villförhandla själva resp. vilken organisation som skall förhandla för dem. Viföreslår förändringar i bostadssaneringslagen så alt de boende i en fastighetfår ge sina synpunkter på den ombyggnad som fastighetsägaren vill genomföra. Vi föreslår ettstörre ansvar för fastighetsägare, både allmännyttiga och enskilda. Vi föreslåratt den verksamhet som finns under rubriken i områden med storandel lomma lägenheter och områden där man vill ha förbättringar av miljönforceras, för alt därefter avvecklas och gå över på fastighetsägarna ochkommunerna. Vi föreslår alt man skall stimulera sparandet ibostadssektorn. I bostadskommillén har del konstaterats alt av en nyproducerad bostads investeringskostnad över tiden är subvention. Eftersom samhället har ell intresse av all sparandel ökar, borde det finnas ell klart intresse avall försöka kanalisera ell ökat sparande från enskilda lill just bostadssektorn. Vi vill haeffektivaste möjliga administration av bostadsfinansieringen. Vi tycker all manborde ha samordnat denna i bosladsinslilulens regi och inte som överfört denstatliga verksamheten till elt särskilt kreditinstitut. Vi har yrkat avslagbeträffande genomförandel. Vi föreslår skall rensa i låneverksamheten genom all stimulera lill inlösen av småbostadslån. Vi måste ha eltnytt lånesysiem som i princip måste vara uppbyggt så, all kostnadernaomfördelas över tiden men också så, att det generella stödet kan dras ned,eftersom vi behöver resurser för alt ge det samhälleliga stödet lill dem sombäst behöver del. Vi föreslår attlånevillkoren ändras. De styrs myckel av lånesystemet, och del är viktigt attskrota regler, t. ex. sådana som har skapat en "lånearkiieklur", ochi stället försöka på olika sätt uppmuntra idéer och fantasi som kan gebesparingar och förbättringar i del framlida bostadsbyggandet. Vi föreslår endecentralisering av lånebeslulen. Om man genomför en rad av de åtgärder som jagmycket hastigt har skisserat, skulle del också vara möjligt att föra överbeslut till den kommunala nivån och på det sättet nå snabbare beslut öch därmedockså besparingar i verksamheten. Vi vill avskaffa fastighetsskatten. Jag skall inte nuupprepa de argument mot denna beskattning som vi framförde i samband med riksda gens beslut . Genom borttagandet av fastighetsskatten försvin ner också den tidigare hyreshusavgiften. Vi föreslåratt statens kostnader för bostadssektornminskas genom en rad åtgärder, dels ell förändrat lånesystem, dels extraupptrappningar för fastigheter som är byggda med lån enligt äldrelånebeslämmelser. I det utredningsarbete som pågår inom bostadskommillénanser vi att del är viktigt all man finner syslem för en rättvis fördelning avdel samhälleliga stöd som utgår till bostadssektorn. Det skall vara etträttvist stöd när det gäller fördelningen mellan de olika besittningsformerna -hyresrätten. bostadrätten och äganderätten - men också ettfördelningspolitiskt riktigt utformat stöd. Vi vill all bostadskommitlénsarbete på detta område utökas, så att man också ser speciellt på vilkamöjligheter som kan finnas inom t. ex. skattesystemets ram för att åstadkommaen enklare och effekfivare fördelning i syfte alt uppnå målen förbostadspolitiken. 95 (): Vid en blick tillbaka på de somHans Gustafsson varit ansvarig för bostadspolitiken syns få, om några,ljuspunkter. som går förstärks och bekräftas det vi frånfolkpartiet har hävdat; regleringarna och styrningarna av bostadsmarknaden blirstarkare, makten ges åt kommuner och organisationer på bekostnad av valfrihetenför den enskilde. Först ett ord om bostadskommillén. Den tillsattes i denförsta yran, som innebar att den enligt socialdemokraterna missköttabostadssektorn nu skulle återuppstå i sin forna skepnad. Vad blev del av detta?Jo, det blev en kommitté som helt styrs av de för dagen aktuella frågor sombostadsministern anser skall föras fram. Del är l. o. m. tvivelaktigt omkommittén blir färdig före valet. I och för sig finns det en mängd problem sommåste lösas inom bostadssektorn, men man löser inga problem med denna kommitté,på det sätt som den nu arbetar. Vad som i stället har hänt är att vi genom de förslag somröstats igenom i denna kammare kommer än djupare in i den djungel avsubventioner och styrningar som vi borde sätta till all kraft för att kommaifrån. Som ett praktfullt exempel på det sjuka tillståndet kanfastighetsskatten föras fram. Förslaget, som först fick bakläxa i lagrådet, komlill denna församling i något förändrat skick . Del är osäkert om delär möjligt att hitta något förslag som någon regering lagt fram för riksdagensom har varit så dåligt förberett och illa genomtänkt. De invändningar som vi från förde fram dengängen kvarstår. Listan över kritik av skatten är lång, men det som ärväsenlUgl är alt skatten röstades igenom och alt vi från folkpartietsäger all den skall avskaffas , om vi får en icke-socialistiskmajoritet i denna kammare efter valet. ROT-programmet är ytterligare ett exempel på underlighetersom har presenterats för och röstats igenom. Helt okänslig för vadreparation, ombyggnad och tillbyggnad borde innebära i fråga om stadsförnyelsehar regeringen inriktat sig på alt genom subventioner ge intryck av initiativ.Den sociala bostadspolitiken, som man fram socialdemokraterna säger sigföreträda, har mycket litet all göra med del ROT-program som löper. Stadsförnyelse bör innebära all man ger de människor somdel gäller medinflytande. Det bör bl. a. vara satsning på bostadsrätter och börkopplas till möjligheten för människor att påverka sin boendesituation. är del bara en fråga om pengar som pylsas ut, vilketgör all man gräver sig än djupare in i subventionsiräsket. Oklarhet råder omvad som är eftersatt underhålloch vad som är egentliga ombyggnadsarbeten. Då bygger man in subventioner iunderhållsarbetet. Bland andra stolta deklarationer som har visat sig varaluft var talet om ökat byggande. Vi har den lägsta volym vi någonsin haft. Sist i misslyckandeavdelningen kommerPBL-förslagel. Inte ens delta har kunnat komma fram till i lid så attvi har fåll en chans alt behandla del. Den politiska klåfingrighet som här ägnarsig åt har skapat politiska motsättningar på ett centralt bostadspolitisktområde, och det är olyckligt. 1 partimotion om bostadspolitiken för vi framde krav på förändringar som vi anser nödvändiga för att vi skall få en liberalbostadspo-Utik. På samma sätt som vi i vår motion om de äldres situationför fram kravet på rätten till eget rum för äldre och handikappade poängterarvi i bosladsmotio-nen möjUghelen för de äldre att bo kvar i sina egna bostäder. Detta vårt krav på eget rum för äldre och handikappade hari debatten från socialdemokratiskt håll jämförts med de tankar som förs framfrån socialdemokraterna i bostadskommittén om en övergång lill Norm 3, dvs. enökning av utrymmesnormen i förhållande lill nuläget. Vi har från folkpartietkraftigt motsatt oss tanken på ändrad utrymmesnorm. En strikt tillämpning avnormen skulle enligt bostadskommitléns egna uppgifter innebära att mer än vartionde lägenhet skulle elimineras genom ombyggnad eller tillbyggnad. Den totalaokänslighet som socialdemokraterna visar när de ändå för fram förslaget ärhäpnadsväckande. Den stora efterfrågan som finns, bl. a. från ungdomar, ochönskemålet alt bo kvar även i en liten lägenhet, som många äldre har,negligeras helt. En del socialdemokratiska kommunalpolitiker har dock insettproblemen efter vad vi sett i pressen . Möjligheten alt bo kvar i sin egen lägenhet, även om deninte uppfyller det nya normlänkandet, och rätten lill eget rum när flyttningtill institution är oundviklig, är viktigt all slå vakt om och arbeta för. För att ge människor valmöjlighet och ökademöjligheter att påverka sin boendesituation har vi från fört framkravet på en större satsning på bostadsrätter. När vi i regeringsställning hademöjlighet att medverka till en förändring gavs fler människor möjlighet altvälja bostadsrätten som boendeform. Vad vi sett under de två gångna åren harvarit helt entydigt - socialdemokraterna vill inte öka möjligheterna, de vill istället försvåra och bromsa den positiva utvecklingen. Vi har i motion efter motion, och jag har i debati efterdebatt, fört fram kravet på alt rätt till förköp skall ges även lill hyresgästernai de av allmännyttan ägda fastigheterna. framhärdar i alldiskriminera hyresgästerna i dessa fasligheter. Vi har i en motion till årets yrkat all enförändring görs i den lag om förköpsrätl antog på förslagav . Kravet alt del skall fordras kvalificerad majoritet föranteckning i fastighets-boken bör mildras, det bör räcka att minst hälften avhyresgästerna uttalar , sitt intresse för ombildning tillbostadsrätt. Del är åtgärder som underlättar som bör vidtas, inte sådant somhindrar. Vi borde alla vara eniga om att en ökad rörlighet påbostadsmarknaden gynnar de människor som skall leva i vårt samhälle. Del beslutom reavinstbeskaltning som togs 1983 motverkar dessa strävanden. Eftersombeskattningen knutits lill den nominella vinsten, kan man bli tvingad allbetala skatt på en real förlust. Del säger sig självt alt en sådan ordninglägger en kall hand över marknaden. Del är inget fel att oskäligarealisationsvinster beskattas, men del måste komma ett nytt förslag som rättarlill de problem som finns. Vi har från framhållit del värdefulla medbostadsrätten som boendeform.