prot · G80987 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Anledningen till att jag har ställt frågan är att ettstort antal jordbrukare i befinner sig i en mycket besvärligekonomisk situation. Antalet företag som inställt betalningarna eller saneratssedan krisen började är nu uppe i ca 45. Ett femtontalav dessa krisfall har varit föremål för nedskrivningar av statens fordringar isamband med ackord. Det rör sig om nedskrivningar i storleksordningen 0,5-1,5milj. I många fall har ett ackordsförfarande ej gått attgenomföra, och konkurs har inte kunnat undvikas. gjorde en genomgång , ochdet visade sig då att ytterligare ett fyrtiotal företag kommer att hamna i krismed betalningsinställelse som följd . Det finns säkert stora problem på detta område även iövriga delar av landet. Men på grund av den stora koncentrationen av företaguppbyggda blir situationen särskilt allvarlig i . De stora räntehöjningarna men ocksåen i övrigt ogynnsam kostnadsutveckling är huvudorsakerna till de storaproblemen. Det är alltså problem som företagarna i de allra flesta fall ejkunnat råda över. Det är nog i och för sig bra med tillfälliga lösningar,men skall vi klara denna situation och få ett verkligt resultat måste frågornaockså lösas på lång sikt. är situationen, som synes av denna redovisning, såallvarlig att någonting verkligen måste hända. Det handlar inte bara om enekonomisk kris, utan dessa förhållanden leder alltför ofta också till socialaproblem med splittrade familjer som följd. Jag får tacka för svaret, i förhoppning om att regeringennu vidtar kraftfulla åtgärder för att lösa dessa problem. Överläggningen var härmed avslutad. Om insamlingen av aluminiumburkar 10 § Svar på fråga 1984/85:384 om insamlingen avaluminiumburkar har frågat mig om det nuvaranderesultatet av insamling av aluminiumburkar är tillfredsställande med tanke pådet återvinningsmål uppsatt och om regeringen är beredd att vidtaåtgärder som främjar en insamling av skadade burkar samt om en sådan insamlingfungerat. Enligt propositionen om återvinning avdryckesförpackningar av aluminium skall återvinningen uppgå till minst 75%senast . De resultat som uppnåtts tyder enligtpantbolaget på att kravet på återvinning kommer att uppfyllas. Enredovisning av återvinningen kommer att äga rum . Därvid kommeräven frågan om särskilda insamlingssystem för skadade burkar att beröras. F. n.tas skadade burkar emot av flertalet butiker och bryggerier. Det bör ankomma på pantbolaget att sörja för ett såeffektivt insamlingssystem som möjligt. 25ROSA ÖSTH (c): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Som framgår av svaret kommer etappmålet för återvinningatt uppnås, och det visar att systemet som det nu är uppbyggt fungerar bra. Anledningen till att beslutade om ett pantsystemoch satte upp ett återvinningsmål var att man ställde sig mycket skeptisk tillaluminiumburken som sådan, dels därför att det vid tillverkningen åtgårextremt mycket energi, dels därför att burken som nedskräpningsobjekt är mycketmer oförstörbar än plåtburken. Den egentliga anledningen till min fråga var att detkompletterande insamlingssystem när det gäller skadade burkar som förutsattes ipropositionen inte förefaller fungera särskilt bra. Det fungerar på en delplatser, framför allt i städer, men på landsbygden längs de större vägarnamåste man tyvärr konstatera det motsatta. F. n. är det alltför vanligt att människor plockar upp deoskadade burkarna och lämnar in dessa, medan de demolerade burkarna, somautomaterna inte tar emot, lämnas kvar. Detta är naturligtvis inte tillfredsställandeur miljövårdssynpunkt - det hoppas jag att jordbruksministern håller med migom. säger jordbruksministern att det bör ankomma påpantbolaget att sörja för ett så effektivt insamlingssystem som möjligt. Mendet oroande i detta sammanhang är att pantbolaget inte kan ha något intresse avatt insamlingsresultatet överskrider . Det är tvärtom så att företagetsöverskott minskar i takt med att återvinningen ökar, eftersom företaget skallbetala tillbaka panten på varje inlämnad burk. Jag anser därför att regeringen har ett ansvar för attmiljövårdsaspekterna blir beaktade i detta sammanhang och att det bör föranledaett initiativ från regeringens sida att göra insamlingen av skadade burkar mereffektiv än vad denna förnärvarande är. Jag är alltså inte helt nöjd med svaret pä den delfrågan.Jag vill därför förtydliga mig på denna punkt och fråga jordbruksministern omhan inte delar min uppfattning att det förhållande jag här redovisat inte ärtillfredsställande och om det inte redan nu finns anledning för regeringen attta initiativ i denna fråga. Jag delar naturligtvis uppfattningen att detär angeläget att insamlingen blir så effektiv som möjligt även beträffande deskadade burkarna. Enligt en överenskommelse med handeln har nya rutiner förskadade burkar börjat tillämpas. De burkar som är så pass skadade att de intetas emot av automaterna avvisas i fortsättningen inte. Butikerna tar emot dem,men de måste hanteras separat och inte blandas vare sig med de komprimeradeburkarna eller de manuellt mottagna oskadade burkarna. Detta är alltså en överenskommelse som har träffats.Dessutom avvaktar jag den redovisning som vi kommer att få då vi kanutvärdera hela systemet och bedöma vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas föratt komplettera det hela. Om vissa lokalproblem vid i 27ROSA ÖSTH (c): Jag tackar för svaret på denna delfråga. Detkan förefalla som om detta är ett litet problem, eftersom det bara är sominte återlämnas. Men om vi tar i beaktande att Returpack har redovisat att manfrån fick in 283 miljoner burkar, vilketuppges motsvara 73,, betyder det att ca 100 miljoner burkar inte äråterlämnade. Tyvärr måste man nog befara att dessa till mycket stor del finnskvarlämnade ute i vår natur. Jag kan tyvärr inte tolka jordbruksministerns svarså, att han är beredd att ta initiativ till ett bättre system när det gäller deskadade burkarna, och det beklagar jag naturligtvis. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1984/85:381 om vissa lokalproblem viduniversitetet i 28 Utbildningsminister : Herrtalman! har frågat mig om den omständigheten, att förhållandenai matsal och kök vid i enligt miljö- och hälsoskyddsnämndenstrider mot anvisningar i livsmedelslagen, ger mig anledning att vidta någraåtgärder. Enligt gällande handläggningsordning skall denna typ avfrågor handläggas av , som därefter får avgöra om ärendetskall underställas regeringen. Om vissa lokalproblem vid i 29BÖRJE (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på frågan, även om det var utomordentligt kortfattat. I universitets senaste verksamhetsberättelse -den /84 - läser jag under rubriken och utrustning:"Trångboddheten inom har med stigande antal studerande ochanställda blivit alltmer svårbemästrad. Lokalbristen har sedan budgetåret1982/83 framstått som det mest allvarliga hindret över huvud taget föruniversitetets utveckling. Bristen har gällt alla slags lokaler, såvällaboratorier som kontorsrum och undervisningslokaler." Vidare läser jag i samma verksamhetsberättelse:"Regeringen har lämnat projekteringsuppdrag för restaurang-kårhus och projekterings arbetet har påbörjats med sikte på att bygguppdraget skall kunna lämnas ." I samband med ett sådant bygge skulle avegna driftsmedel uppföra en skrivsal. Härigenom kan avsevärda besparingar göraspå kostnaderna för skrivvakter. egen bygginvestering skullesnabbt betala sig. I de här anförda önskemålen, som är väl underbyggda -inteminst gäller det restaurang-kårhus -, är en mängd byggarbetstillfällenförpuppade; Landshövdingen och länsarbetsdirektören skrev tillregeringen och utgöt sina bekymmer för väntad stor byggarbetslöshet i Östergötlandslän. Med hänsyn till bådas stora engagemang i universitetetsutveckling som viktig grund för hela regionens lyckosamma utvecklingförutsätter jag att de tog kontakt med ochdepartementschefen för att med gemensamma ansträngningar få loss resurser förbygginvesteringar inom . Jag frågar statsrådet: det sådana kontakter föratt lösa viktiga lokalproblem vid i ? Statsrådet visste mycket väl att trångboddheten inomuniversitetet var och är brännande. Löftena till studenterna visste statsrådetockså om. Köks- och matsalsfrågan var här i ett katastrofläge just . Det varockså känt att lösningar av dessa byggfrågor ger besparingar. Har statsrådet förståelse för att de berörda anser att departementetetinte tar sitt ansvar? Är det här kortfattade svaret bevis för attbyggnadsstyrelsen har fått klartecken för att bygga är jag nöjd. I annat falltar jag detta kortfattade svar nästan som ett bevis för att statsrådetstidigare uttalade förståelse för problemen är som bortblåst. Det har jag nästanfått papper på -ett nära nog tomt papper! Jag villställa ytterligare en fråga: Har statsrådet förståelse för att de berörda anser attdepartementet inte tar sitt ansvar i det utomordentligt besvärliga läge debefinner sig i just nu? 30Utbildningsminister : Herr talman! Det gäller att ilokalfrågor göra klart vem som har ansvaret för olika delar av de frågorna. Denfråga ställt till mig gäller akutaproblem, som är av det slag att det enligt gällande handläggningsordning ärbyggnadsstyrelsen som har ansvaret. Först om man där anser att man bör väckafrågorna hos regeringen har jag anledning att ta befattning med just dessating. Sedan vidgar frågan till lokalfrågorna merallmänt vid . Jag är väl medveten om att lokalerna ärotillfredsställande, och jag har haft överläggningar med företrädare föruniversitetet och de studerande därom och är väl insatt i dessasaker. Jag anser alltså att det är mycket angeläget att vi löserfrågan om restaurang vid . Det är också anledningen till attregeringen har gett klartecken till projekteringsarbetet, som haravslutats. Frågorna om lokaler vid i harvarit föremål för frågedebatt här i ganska , då också BörjeStensson deltog. Jag klargjorde då att jag anser att det är mycket väsentligtatt frågorna kommer till en lösning. Jag har precis samma åsikt . Jag sade- för att direkt återge vad som anfördes förra gången vi förde den härdiskussionen -att det är en tidsfråga när kårhus och restaurang skall byggas.Jag vill för min del att de studerande och de anställda vid iLinköping skall få sin restaurang och sitt kårhus. Om vissa lokalproblem vid i 31BÖRJE (): Jag vet mycket väl att vi haft debatt ikammaren om de här frågorna vid ett flertal tillfällen och utifrån skildautgångspunkter. Bakgrunden har varit vårt intresse av och vikten avatt få till stånd speciellt ett kårhus i kombination med restaurang viduniversitetet i . När det då inträder sådaria här komplikationer - attkommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd uttalar sig- tycker jag att det krävsspeciella åtgärder och att statsrådet agerar. Ponera att det varit ett privatföretag som blivit helt och hållet utdömt - då hade man naturligtvis intekunnat dra på det, hänvisa till utredningar och till att ärendet bereds; detmåste göras något konkret. Jag undrar då om inte statsrådet har ett alldelesspeciellt ansvar för att få rullning på ärendet, så att det verkligen ges ettkonkret besked - inte bara sägs att frågan bereds - om vilket datum beredningenskall vara klar och byggprojektet sättas i gång. Det är det svaret man väntarpå. 32 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag har anledning att tro att de akuta problemen med restaurangenhandläggs på normalt sätt av miljö- och hälsoskyddsnämnden i ochbyggnadsstyrelsen. Lokalfrågorna som gäller direkt nybyggnation är ett ärendesom vi fortfarande bereder. Vi gör det med all den skyndsamhet vi är mäktiga.Men det är ett komplicerat läge. Det kan inte vara helt obekant för BörjeStensson att statsfinanserna är sådana att man måste bereda sådana här frågormycket noggrant. Om villkoren för kabel-TV-sändning 33 (): När statsrådet nu hänvisar tillstatsfinanserna måste jag verkligen återkomma till den fråga som vi tidigarehaft uppe och som jag ställt också : Har man verkligen gjort de allrastörsta ansträngningar för att de tillgängliga miljoner som gick till Folketshus skulle gå till just byggverksamhet, som tillsammans med deandra objekt som jag här nämnde också hade givit åtskilligabyggarbetstillfällen? Hänvisa alltså inte till statsfinansiella problem när dethar funnits resurser som kunde ha dirigerats till just universitetetsbyggverksamhet! Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1984/85:396 om villkoren förkabel-TV-sändning har frågat mig om jag villredogöra för de regler som möjliggör för TV-ledningen att stoppa enkabel-TV-sändning. För de försök med lokala kabel-TV-sändningar som harinletts efter beslut av gäller radiolagen ochradioansvarighetslagen samt gällande avtal mellan staten och TV-bolaget. Detinnebär att det är TV-bolaget som svarar för att bl. a. de programregler somfinns intagna i radiolagens 6 § iakttas. TV-bolaget skall också utseprogramutgivare enligt bestämmelserna i radioansvarighetslagen.Programutgivarens uppgift är att förebygga yttrandefrihetsbrott. Ingenting fårsändas mot programutgivarens vilja. Enligt uppgifter som jag har fåtthar träffat avtal med tre allmännyttiga bostadsföretag iGöteborg om försökssändningar i kabelnät med lokalt producerade program. Iavtalet regleras bl. a. det sätt på vilket TV-bolaget svarar förprogramutgivar- och tillsynsansvaret för försökssändningarna. a.föreskrivs att de lokalt producerade programmen skall vara TV-bolaget tillhända senast före sändningsdagen. 35FILIP (): Jag tackar statsrådet för svaret. Häromveckansatte TV stopp för Smyrnaförsamlingens i kabel-TV-sändning.TV framförde två huvudskäl för att stoppa premiären. För det första innehöllpastorns predikan ett ställningstagande i abortfrågan. För det andra varSmyrnaförsamlingen rik och hade sådana möjligheter att göra program som ingenannan hade. Jag skulle tro att alla de som via pressen tog del avkabel-TV-bråket i fick den uppfattningen att det var någonunderhuggare på TV som totalt hade tappat fattningeri. Men så var inte fallet.Det var självaste TV-chefen i , , och hansprogrammedarbetare som hade agerat. Deras kritik av pastorns predikan ärnaturligtvis det allvarligaste. Talar man om att "anden ingjutits ifostret, tar man ställning i abortfrågan",har en TV-granskare sagt till en tidning. "Kabel-TV-programmen skall uppfylla både saklighets-och opartiskhetskrav", säger till pressen. Man trorinte sina öron. På chefsnivå på TV i utövar man rena rama censuren.Man vägrar att sända ett kristet program i kabel-TV. Det är inte klokt.TV-ledningens attack på de offrande församlingsmedlemmarna är av den arten attjag inte vill kommentera den. Får jag bara säga att någon måste väl börja medatt göra kabel-TV-program. Smyrnaförsamlingen har inte begärt ett öre i bidragav skattemedel för sin TV-verksamhet utan finansierar den med offergåvor. Jagtycker att TV-ledningen i angriper det finaste som finns inomfolkrörelserna, nämligen idealiteten och offerviljan. Vad jag nu har refererat är bakgrunden till min fråga.Statsrådets svar är inget svar. Det innehåller inte ett enda ord om detaktuella fallet. Det är ett referat, där tidsfaktorn för inlämnande avprogrammet för granskning synes vara det viktigaste. Men det finns ingen lag omnär ett program skall lämnas för granskning. Det har TV-folk hittat på. Jag vet inte, herr talman, vilken massmedialgenomslagskraft denna debatt kommer att få, men risken är stor attkulturministerns svar tolkas såsom ett försvar för TV:s klavertramp.Jag vill därför ställa en konkret följdfråga till statsrådet: statsrådetavstånd från TV-ledningen i och dess agerande i det aktuellakabel-TV-bråket? Jag är övertygad om att inte minst Folkrörelsesverige spetsarsina öron för att få höra statsrådets klara avståndstagande. Om villkoren för kabel-TV-sändning ställde en fråga till mig.Hans yttrande med anledning av mitt svar leder mig till slutsatsen att han inteär helt informerad om de faktiska förutsättningarna för kabel-TV-sändningarna iGöteborg. Vi har i vårt land ett antal försöksverksamheter, som bedrivs avolika organisationer under full självständighet och full frihet, däransvarigheten åvilar den som sänder. I bedriver man emellertiden mycket speciell form av kabel-TV-sändningar inom ramen för Radiossändningsansvar och sändningsrätt. Man får disponera den rätten eftertillstånd från . Då är det alldeles uppenbart attuppgiften såsom ansvarig utgivare måste ligga kvar på televisionsbolaget ochden som har rättigheten. Jag tycker att detta är ganska naturligt. Dettautgivaransvar kan i vissa sammanhang i vårt samhälle utkrävas införradionämnden, medan det för tidningarna finns andra rättsliga procedurer. Densom har detta utgivaransvar skall inte i sitt utövande av ansvarigheten mästrasav vare sig statsråd eller andra. Det är domstolar och jämförliga organ som haratt pröva om utgivaren har överträtt sina befogenheter eller inte fullgjortsina skyldigheter. 37FILIP (): Jag tolkar statsrådets inlägg på det sättetatt statsrådet mer eller mindre försvarar det handlingssätt som förekommit iGöteborg; man Om villkoren för kabel-TV-sändning har följt de regler som statsrådet har presenterat i sitttidigare svar. Men även om förfarandet är formellt och juridiskt korrekt, så ärju handläggningen alldeles uppåt väggarna. Att stoppa en gudstjänst för att manpropagerar för sin tro! Jag begriper inte varför inte statsrådet, som har dethögsta politiska ansvaret för TV, river i och säger ifrån att så här fårmonopol-TV inte uppträda. Tryckfrihets- och yttrandefrihetstraditionen är djuptförankrad i den svenska folksjälen. Därför har kabel-TV-bråket i väcktså stort uppseende. Statsrådet är ju folkrörelseman själv och måste tycka attdet är mycket allvarligt att någon går in och stryper folkrörelsernas möjlighetatt propagera för sina idéer. Här måste det sägas ifrån från regeringsbänken.John skall inte censurera de kristna program som man vill sändafrån . Att han gjort det visar att TV-monopolet har nackdelar på allahåll och kanter. Låt mig ändå för ordningens skull påminnaFilip om att den verksamhet som bedrivs i är enförsöksverksamhet, till vilken har tagit initiativ ochinbjudit organisationer att inom ramen för sändningsrättoch sändningsansvar utföra vissa programuppgifter. De organisationer som går ini det sammanhanget har naturligtvis inga andra relationer till sinprogramuppgift än den som vilken programmakare som helst har. Det ärtelevisionsbolaget som är ansvarigt. Detta är faktiskt elementärt. När det sedan gäller en fortsatt utbyggnad och utvecklingav kabel-TV-verksamhet och kabelsändningar har vi parallellt med detta enförsöksverksamhet utanför sändningstillstånd, på ungefär40 orter i landet om jag minns rätt. Den verksamheten kommer att regleras efterden lagstiftning som får ta ställning till på grundval av arbetet imassmediekommittén, som kommer att klara ut det här. 39 (): Varför svarar inte kulturministern på minfråga? Tar kulturministern avstånd från Göteborgs-TV:s agerande i det härfallet eller försvarar kulturministern det? Jag vet att det är en minerad mark,men det vore väl skönt om statsrådet kunde säga att så här får det bara inte gåtill. Det skulle rensa luften. Statsrådet säger att det är enförsöksverksamhet. Ja, men blir det en permanentkabel-TV-institution, och då hoppas jag att det bUr bättre. Jag ser mig nödsakad att än en gång upprepaatt den verksamhet som bedrivs i är en mycket speciell försöksverksamhet,till vilken har tagit initiativet och erbjudit organisa- tioner att ingå, inomramen för det sändningstillstånd som bolaget nu har. Den övrigaförsöksverksamheten, som kommer att redovisas och som har att göra med denallmänna kabel-TV-verksamheten i landet, omfattas av andra förslag sommassmediekommittén har behandlat och har alltså inte med Göteborgsexemplet att göra. Anf.41 (): Nog är det en speciell verksarnhet i , där TV-chefen utövarcensur på folkrörelsegrupperingar som vill sända program via kabel-TV. Omundervisningens kvalitet på högstadium Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1984/85:412 om undervisningens kvalitet på grundskolanshögstadium har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attlärare inte skall behöva undervisa i. ämnen i vilka de saknar behörighet. Det är inte ovanligt att i och för sigbehöriga lärare svarar för sådan undervisning på högstadium söm deinte har utbildning för. Det kan finnas många skäl härtill, såvälorganisatoriska som pedagogiska och elevsociala. Även om en lärare saknarformell utbildning kan han givetvis ha faktisk kompetens för undervisningen.Principiellt är det dock otillfredsställande att elever undervisas av läraresom inte har utbildning för den aktuella undervisningen. Mot denna bakgrund serjag det som önskvärt att söka skapa en bredare kompetens hos grundskolanslärare. Denna uppfattning delas av lärarorganisationerna. Förslag om en utformningav grundskollärarutbild-ningen, som underlättar dessa strävanden, kommer inomkort att föreläggas . 43 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Jag noterar detsom positivt att statsrådet säger att det är otillfredsställande attelever undervisas av lärare som inte har utbildning för den aktuellaundervisningen. Men jag beklagar att statsrådet inte har något annat förslagtill åtgärd än att hänvisa till det förslag om ny grundskollärarutbild-ning somskall läggas fram . Detförhållande som jag här tagit upp- att lärare tvingas undervisa i ämnen som deinte har utbildning i - har onekligen blivit ett problem för flera inblandadeparter. Eleverna får en sämre undervisning än de skulle ha fått av en fulltämnesbehörig lärare, som med intresseväckande utvikningar kunnat stimuleraundervisningen. Tråkig undervisning lederofta till okoncentration och oro i klassen. Om undervisningens kvalitet på högstadium sämstafall uppstår helt i onödan sådana problem att elevvårdens resurser måsteutnyttjas. Lärarnas arbetssituation försvåras. Orimligt får anslåstill lektionsförberedelser och konferenser med kollegor. Det gäller ju inteenbart att läraren inhämtar kunskapsstoffet, han måste också orientera sig iinstitutionen, ta del av den undervisningsmateriel som finns, försöka lära signy apparatur om det gäller laborativa ämnen och helst också ta del av demetodiska finesser som huvudlärare och erfarna ämneskollegor kan ge. Helalärariaget engageras i uppgiften att hålla en "kvackande" lärareunder armarna. Den ende som möjligen kan tjäna något på att lärarna undervisari många ämnen - också i ämnen där de saknar behörighet - är schemaläggaren. Detgår onekligen något snabbare att lägga schema om man arbetar med större blockän om man skall plocka ihop fyrtiominuterslektioner. Men denna vinst, somkoncentreras till någon vårvecka för en person, drabbar sedan lärare och eleverunder hela läsåret. Min slutsats blir att kvackningen måste minimeras. Det kanske om skolledningen endast utnyttjar denna möjlighet vid indragningar av lärartjänsternär trygghetsbestämmelserna åberopas. Bedöms problemen bli bestående börnaturligtvis den lärare som mer eller mindre permanent skall undervisa i ettfrämmande ämne få tillfälle att på acceptabla villkor komplettera sinutbildning. Anvisningar och klarlägganden bör också göras, så att skolledningenfår helt klart för sig att det inte finns någon skyldighet att organiseraundervisningen i naturorienterande och samhällsorienterande ämnen i block. Är skolministern beredd att medverka till dessa åtgärder,så att lärare inte behöver undervisa i ämnen i vilka de saknar behörighet? får tillfälle att beträffandelärarutbildningen ta ställning till förslag syftande till att tillgodose kravetatt lärare har kunskaper i de ämnen de undervisar i. I det stycket - när detgäller behovet av kunskaper och kravet på kompetens - är vi överens. Jag tycker sedan att möjligen är litet häftigi sin beskrivning av situationen när han förutsätter att det är fråga om slappaskolledare, som av bekvämlighet sätter lärare att undervisa i ämnen de intekan. Jag har mycket svårt att förstå att detta skulle vara en vanligtförekommande situation ute på våra skolor.