prot · G80934 · 1984-12-31 00:00:00 — gällerfordringar från tiden får man gä dispensvägen. Vi utesluter alltsåinte kompensation för skatter som man betalt när det gäller skogslikvider före1981 och som kan avse . Men då är det upp till skogsägarenatt påvisa att han hamnat i ekonomiska svårigheter på grund av att detförlorade fordringsbeloppet har beskattats. Den dispensmöjligheten står alltsåöppen. Men om man väljer de generella lösningar beträffande skogslikvidersom reservanterna föreslår, kan man inte undvika att få med fordringsbelopp somligger så långt tillbaka i tiden som 1977 - och det kan inte anses varamofiverat. Dessutom har de äldre fordringarna varit lyftbara framtill december månad 1980 - fram fill dess hade man möjlighet att lyfta depengar som stod inne på dessa medlemskonton. Så till den andra fråga där vi stannat i skildauppfattningar. Det gäller kompensationsgraden. Utskottsmajoriteten har godtagit propositionens förslagatt kompensationsgraden bör sättas till av den del av förlusten somöverstiger beloppsgränsen. Vid det aktuella tillfället, taxering, var denmarginella statliga inkomstskatten eller lägre pä inkomster upp till 38 400kr. Till detta kommer vid taxeringen till inkomstskatt. Alla är ense om att man inte kan låta kompensationensstorlek variera med skogsägarens marginalskatt - man måste tillämpa enschablon. Propositionens förslag innebär att schablonen sätts till , ochdet har utskottsmajoriteten godtagit. Reservanterna vill höja schablonersättningen till 55 %.Som motiv härför anför man att skogsägarna bör kompenseras också för att de harfått erlägga egenavgifter på ett för högt beräknat inkomstbelopp. Utskottet delar inte uppfattningen att detta börkompenseras i särskild ordning. Dels är egenavgifterna avdragsgilla, delskommer de skogsägarna till godo i form av ökat pensionsskydd m. m. Utskottsmajoriteten har i detta ärendeverkligen sökt gä motionärerna till mötes, sä långt det varit möjligt. Men dethar uppenbarligen inte hjälpt. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan ochavslag på den till betänkandet fogade reservationen. 70KÄRL BJÖRZÉN (m) replik: gör ett stort nummer avmyndigheternas kontrollsvårigheter när det gäller förluster . Vad detär fråga om är att myndigheterna inte kan se hur behållningen vid slutet av1980 är fördelad på de tre åren. Men det skall ju bli ett ansökningsförfarande,och man får väl anta att skogsägarna har anteckningar med vars hjälp de kanstödja sin ansökan, och man kan också förutsätta att skattemyndigheterna kanläsa innantill i de handlingar som de fär tillsammans med ansökan. Jag tror attdet blir besvärligt för att övertyga kammaren om att dessakontrollsvårigheter är så stora att de uppväger den orättvisa som det skulleinnebära att de som drabbats av förluster är 1980 behandlas på ett mycketsnävare sätt än de som drabbas av förluster 1981. säger att beloppen har varit lyftbara fråndessa medlemskonton. Det förefaller som om ochutskottsmajoriteten inte har förstått att beloppen för mänga skogsägare ipraktiken inte har varit lyftbara, genom utformningen av 1980 årsackordsöverenskommelse. 71 () replik: Den undantagsregel som utskottets ordförandehänvisar till innebär att det blir än mer byråkrati. I det fallet skall detockså ske en individuell prövning och en ekonomisk bedömning beträffande varjesökande, och det innebär mycket merarbete. Majoriteten tycks förutsätta att det är få som skallerhålla ersättning. Men vi vet att det är många enskilda skogsägare somdrabbats hårt, och de anser säkerligen att det för dem föreligger synnerligaskäl för att söka ersättning. Det kan alltså komma ganska många ansökningar omdispens, vilket innebär ett omfattande och onödigt arbete. Utskottsmajoritetenstro pä att det kommer att bli få fall grundar sig nog mera pä en fromförhoppning än på kännedom om det verkliga förhållandet. I propositionen säger statsrådet när det gälleransökningsförfarandet: "En skogsägare som vill ha kompensation bör alltsålämna in en ansökan till RSV och till ansökningen foga de handlingar som stöderhans sak." Det finns ju möjligheter att kontrollera uppgifterna ävenfrän de skogsägare som ansöker om kompensafion . Man skall inte hysastörre misstänksamhet mot dessa skogsägare än mot skattebetalare ochdeklaranter i övrigt. När det gäller inkomster från skogen är det naturligt attskogsägarna har ojämna inkomster år från är. De har alltid ett behov av attlåta pengar stå över för skogsvårdande åtgärder. Sådana åtgärder kan intevidtas snabbt, utan det tar , bl. a. pä grund av beslut som vi harfattat här i kammaren. Detta har gjort att mänga skogsägare har ansett att detär smidigare att låta pengarna stå kvar på likvidlånen än att flytta över dempå skogskonto, eftersom det dä blir mindre byråkrati. Vi bör också ta hänsyntiU en sä viktig sak och se till att kompensation ges för förluster . Kompensation för förluster i Vänerskogs konkurs 72KJELL () replik: påpekade att skatteutskottetsmajoritet har tagit intryck av motionerna, vilket jag också sade i mittanförande. Det är bra, därför att det förslag som från början kom frånregeringen var helt oacceptabelt. Jag beklagar emellertid attutskottsmajoriteten inte kunde sträcka sig så långt att vi blev eniga om detförslag som framförs i reservationen. Av de skatter och avgifter som staten har uppburit förinkomster som skogsägarna aldrig har fått, dvs. de förluster som skogsägarnahar gjort, är det bara en liten del som går tillbaka till skogsägarna. RuneCarlstein säger att det är mycket svårt att kontrollera att beloppen har tagitsmed i Kompensationför förluster i Vänerskogs konkurs inkomstdeklarationerna.Det är fullständigt oförklarligt att det skulle föreligga så våldsamt storasvårigheter, med tanke på att det handlar om relativt få.fall. att jag menar att denna grupp skulle gynnas på det sättet att ingenkontroll anses behövlig. Men majoriteten av svenska skattebetalare kontrollerasinte , även om de har hotet om att bli kontrollerade över sig. Detresonemang som skatteutskottets ordförande för leder fram till en logiskkullerbytta. säger att man får gå dispensvägen årsinkomster. Då bUr min fråga; Skall inte dispensansökningarna kontrolleras, omdet kommer in mängder av sådana? Kan man kontrollera dispensärendena kan manockså göra en kontroll vid ett generellt återbetalningsförfarande. Det finnsinte någon enda faktor i denna process som förändras i dessa två fall. 73 ()replik: Även om jag inte hyser någon större förhoppning om att kunna övertygareservanterna vill jag ändå bemöta en del av vad de har sagt. Manhävdar nu att pengarna inte var lyftbara, eftersom det pågick enackordsförhandling. Men de var fakfiskt lyftbara fram till december 1980-därefter inleddes ett ackordsförfarande. Det fanns alltså möjlighet att lyftapengarna. Detsägs vidare att vi kan förlita oss på att skogsägarna har anteckningar, genomvilka de kan visa att de har gjort de förluster som det gäller. Jag betvivlarinte det, men det skall också finnas en möjlighet för skattemyndigheten attkontrollera att de anspråk som ställs är riktiga. Jag hävdar fortfarande, KjellJohansson, att man om man skall ha en rimlig chans att göra detta, måste gåigenom transaktionerna på dé olika kontona . Det är absolutnödvändigt för att man skall kunna få någon kontroU över det hela. Vikan vidare ha olika meningar om hur hård kontroll som skall utövas. Men viskall också vara medvetna om att det gäller ett unikt ärende och att vi måstehantera det på ett sådant sätt att skattemyndigheten har en chans att utöva denkontroll som jag tror att hela svenska folket tycker att man skall ha i ettsådant här fall. Vihar i vårt land över 5 000 konkurser,' och jag utesluter mte att det irätt många av dem förekommer att beskattade pengar förloras av f. d, anställdai företaget i fråga. Skall vi då vid varje fillfälle säga att vederbörandebara har att komma in med en ansökan och att skattemyndigheterna sedan generöstskall behandla denna och betala tillbaks den erlagda skatten? Vi måste väl ändåse fill att vi har ordning och reda i samhällets affärer. Dethävdas vidare att man även om man går dispensvägen får stora kontrollproblem.Ja, men då är det fråga om att kontrollera om den skattskyldige verkligen harhamnat i en besvärlig situation som en följd av att han har gjort enskatteförlust. Det är alltså ingen generell regel att han ovillkorligen skallfå tillbaks det inbetalade skattebeloppet, utan han måste först bevisa att hanhar hamnat i en besvärlig situafion. Jag tycker att det är o,K, att han kan få en chans till ersättning, om han harhamnat i en sådan Nr 34 situation. Men man bör inte generellt ersätta förluster som ligger sälångt Torsdapen den tillbaka i tiden som det här är ftåga om, 74KARL BJÖRZÉN (m) replik: hävdar fortfarande attbeloppen var lyftbara, medan jag hävdar att de i praktiken intevar det. Den uppgiften har jag inte fått genom att läsa ackordsavtalen, utanjag har hämtat den från motioner och ifrån protokoll över tidigare debatter häri kammaren. Jag vill minnas att , som står antecknad som nästetalare, har anfört det argumentet här i kammaren och då inte blivitmotsagd. Den här tvisten fär kanske lösas genom att hjälper osspä traven. Kompensation för förluster i Vänerskogs konkurs 75INGEMAR HALLENIUS (c) replik: Kontrollsvårigheterna kan ju inte vara såstora i detta fall, för det rör sig här endast om personer som ärbokföringsskyldiga och som har hela sin bokföring klar. Den kan alltsåkontrolleras i sin helhet. Den stora skillnaden när man går dispensvägen är attdet dä också skall göras en bedömning av hela den ekonomiska situationen förvederbörande, som också skall bevisa att han är i ett svårt ekonomiskt läge.Det här innebär en än mer omfattande bedömning av frågorna. Det måste föra medsig betydligt mer av byråkrati. Utskottets ordförande sade också att det aktuellaförfarandet kan bli aktuellt för fler konkurser. Jag vill med anledning häraverinra om vad finansministern framhöll i en interpellafionsdebatt ,nämligen att med de nya regler som gäller fr. o. m. taxering är sådanahär förluster sannolikt avdragsgilla. Nya konkurser som inträffar är alltsåinte något argument mot den begärda kompensationen. 76 () replik; När det gäller kontrollen föreslär jag gör en stickprovskontroll. Om reservationen skulle bifallas kommer vinämligen, , att ställas inför detta problem rent praktiskt, ochdä kommer skattemyndigheterna att fä hantera det. Gör en sfickprovskontroll avseende exempelvis av deskogsägare som har begärt återbetalning. Visar det sig att några få har gjortfel i sina äterbetalningsansökningar tycker jag att staten kan slå sig till romed det. Man har fått in sådana summor att man faktiskt kan vara generös och inågot enstaka fall tolerera ett fel, även om det skulle gå ät det hållet attstaten gör viss förlust. Hittar man en oacceptabelt stor del som har gjort feli sina ansökningar, får man gå vidare och kontrollera det hela. - Svårare än såbehöver det inte bli! Kompensationför förluster i Vänerskogs konkurs 77 ()replik: Jag måste säga till att man naturligtvis som enskildperson kan inta den ståndpunkt som nu talar för - att vi kannöja oss med en och annan stickprovskontroll och godta resten. Men skall vihantera skattemedel på det sättet? Vi måste ändå i skattelagstiftningen ha engaranti för att det skall vara möjligt att kontrollera att framställda krav ärriktiga. Även om kontrollen inte görs, skall skattelagarna vara utformade så,att skattemyndigheterna har möjlighet att gå in och utöva reell kontroll. Vikan inte ha sådana bestämmelser att man får förlita sig på den sökandesbokföring. Det är ju det , och ifrån - att man skall förlita sig på den enskildes bokföring och deanspråk han ställer. Visäger att även skattemyndigheten skall ha en reell chans att gå in ochkontrollera om man finner anledning till det. Och detta hade vi uppe när viträffade experterna - dels länsskattechefen, dels representanter för riksskatteverket.Vi fick då klart för oss, att om man använder sig av generella regler, somavser beskattningsår , får man utomordentligt svårt att kontrollera omde framställda anspråken är korrekta eller inte. vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. 78 (): Det här är en segsliten rättvisefråga, som synes gå mot sin lösning.Det är inte så att rättvisan har segrat, men man har kommit en bit på väg. Dethar dröjt bortemot att få beslutsfattare att inse vad som kan hända iSverige i dessa tider - trots allt tal om rättvisa och jämlikhet. Tänker in i situationen: Det gäller här många skogsägare, som genom ihärdigt arbetehar fått fram avverkningsbar skog som kan levereras till näringsliv ochfolkhushåll. De har sedan kostat på avverkning av skogen. Och skogen, som efteravverkning är borta, måste ersättas med ny skog dels genom röjningsåtgärder,dels genom plantsättning m, m. Detta drar också stora kostnader. Förallt detta har skogsägarna inte fått några pengar - men de tvingas på grund avvåra skattelagar att betala skatt på pengar som de aldrig har sett! De måste ocksåbetala in mervärdeskatt som de inte fått in. Viskall inte heller glömma att Vänerskogskonkursen också inneburit mänga andraförluster för skogsägarna. Vid en konkurs drabbas ju alla - jag skall inte gåin pä det - men i det här fallet får man betala skatt på pengar som man intehar fått. Somhär har sagts skulle vår nuvarande skattelagsstiftning inte ha behövt leda tilldet här resultatet - det har finansministern sagt. Man har i flera fall påandra områden efter en ny lag kunnat kompensera vad man ansett har gått snettpå grund av den äldre lagen. Från kammarens talarstol har det hållits många tal om hårtskattetryck, orättvisa skatter, o. d. Men jag vill påstå att något merahorribelt än de missförhållanden som jag har påtalat på det här området intehar förekommit här i landet. Betala skatt på pengar som man aldrig har fått! Genom interpellationer, frågor och motioner har jag ochflera andra försökt få fill stånd rättvisa. LRF har också arbetat med frågan. Regeringen framlade, som här har sagts, enproposition i ärendet, och det var en god början. I mofion nr 1983/84:2930, på vilken jag stod som förstanamn, krävde vi förbättringar. Behandlingen av propositionen och motionen sköts upp tillhösten, och har vi äntligen den här frågan på vårt bord. Jag skall inte gå in på detaljerna; det har andra gjort.Jag skall också bespara kammarens ledamöter en beskrivning av all psykiskpåfrestning som orättvisa och väntan givit upphov till. Det har förorsakatmånga tragedier och medfört många svårigheter. Jag skulle kunna skildra dem,men jag skall inte göra det - det är tillräckligt med det som har varit för demsom har drabbats utan att det återges i protokoll. Genom motionerna har regeringens förslagavsevärt.förbättrats. Avdragsbeloppet före kompensation har sänkts frän 10 000till 4 000, Också dödsbodelägare och handelsbolag skall erhålla kompensation.Det är en framgång för oss mofionärer. Jag vill ärligt säga ett tack och uttalamin uppskattning för detta till skatteutskottet i dess helhet - det är inte såofta man ändrar något i en proposition. Men jag vill ändå påpeka att den största rättvisan skulleha åstadkommits om man kunnat kompensera alla helt för de skattebelopp och denmoms som de förlorat. Det skulle ha varit rikfigt och rättvist, och det har jagarbetat för. Med vår tids sä omskrutna dataeffekfivitet borde det inte ha varitså svårt som man hävdat! borgerliga ledamöter har haft störreförståelse för motionen och därmed de drabbade människorna. De föreslår attkompensationen skall utgå i stället för regeringsförslagets pädet reducerade fordringsbeloppet. Därmed skulle också något kunna erhållastillbaka för vissa egenavgifter. Visst är det vissa saker som kommer vederbörande tillgodo, , i form av bättre ersättning i vissa situationer. Men detgäller inte alla. Jag skall inte gå närmare in på konstrukfionen, men vi vetatt det är så. De borgerliga ledamöterna föreslår dessutom att 1980 årsfordringsägare skall åtnjuta samma rättigheter som de som var fordringsägare1981. De som var fordringsägare 1980 har icke någon bättre situation än deandra. Detta har diskuterats litet grand. Jag vill tydligt ochklart framhålla att har man den uppfattningen att en person inte skall betalaskatt på pengar som han inte har fått, vore inte detta mycket att bråka om. Dåskulle saken vara klar. Vi diskuterar inte förlusterna i en konkurs utan skattpä pengar som man inte har fått. Det harpåståtts att pengarna var lyftbara. väntade sig att jag Kompensation för förluster i Vänerskogs konkurs Kompensationför förluster i Vänerskogs konkurs skulle klara ut detta,Vänerskogs situation var ganska besvärlig och dess likviditet varsvag. Men Vänerskog hade en väldig press pä sig, inte minst från alla som villeha fram virke till industrin för att klara leveranserna och skapasysselsättning. Lojaliteten mot föreningen, som hade ont om pengar, gjorde attpengarna inte lyftes. Då kan man naturligtvis säga att medlemmarna får skyllasig själva. Ja, det går an att säga så, men ingen trodde att skatt skulle avkrävaspå pengar som de inte har fått. Detär svagt, , att man inte kan klara kontrollen. Jag har varittaxeringsnämndsordförande och vet att det går att kontrollera sådanahär saker om man bara vill. Att man inte kan klara upp denna sak måste bero påden obotfärdiges förhinder. Det finns ingen annan förklaring. Det är lika braatt man erkänner det, , Då behöver vi inte bråka mer om detta. Mycket mer vore att säga i detta sammanhang. Sä som jag har slitit meddenna fråga vill jag rikta ett tack fill alla som har hjälpt fill för attåstadkomma rättvisa. Det är ingalunda fråga om en fullständig rättvisa, och jagär inte helt nöjd. Min förnöjsamhet skulle bli större, om kammaren viUe biträdareservationen. Det skulle bättre hjälpa människorna. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till reservationen. 79 (): Så är vi då framme vid slutet av det segdragna ärendet angåendekompensation till de skogsägare som drabbats ekonomiskt i samband medVänerskogs konkurs. NaturUgtvis-är det tillfredsställande att regering ochriksdag nu äntligen funnit former för en kompensafion till dem som fått betalainkomstskatt och mervärdeskatt på Ukvider, som de i prakfiken inte erhållit.Men jag vill ändå beklaga att inte alla förluster i detta avseende kompenserasoch att ingen kompensafion utgår fill dem som debiterats egenavgifter på dessauteblivna likvider. Arbetsgivaravgifterna utgör en stor del av de belopp sommedlemmarna debiterats pä skattsedeln. Medhänsyn fill de drabbade medlemmarnas totala förlust av medel på likvid- ochmedlemskonton samt skatterna på dessa belopp kan den föreslagna kompensationenknappast kallas generös. På de aktuella kontona förlorade skogsägarna ca 60milj. Till detta kommer debiterad mervärdeskatt på i runda tal 10 milj.kr., arbetsgivaravgifter på 24 milj. kr. och inkomstskatt med 18 milj. kr.eller totalt 52 milj. kr. i skatter och avgifter. Utskottsmajoritetenvill kompensera ca 400 personer av 20 000 drabbade med ett belopp som uppgårtill 4 milj. kr. - av 52 skattemiljoner. Det är i alla fall dubbelt så mycketsom regeringen föreslog i propositionen. I den borgerliga reservationenföreslås att kompensationen ökas med ytterligare . Det vi nudiskuterar är alltså totalt 5 miljoner. Regeringenoch utskottsmajoriteten drar gränsen för kompensation vid förluster.Men många skogsägare drabbades redan vid ackordsförhandlingen , De medelsom detta år av Vänerskog satts in på speciella likvidlånekonton, utan någonsom helst aktiv medverkan av skogsägarna, spärrades och skulle betalas ut vidfem tillfällen under ett är, med början i Den fjärdeutbetalningen gjordes , och sedan återstod en ,som inte kunde disponeras av medlemmen. Det är väl också tveksamt om så mångahann med att ta ut de pengar som kom , innan konkursen skedde den18 i samma månad, . Delarav dessa spärrade medel stod alltså kvar i företaget vid konkursen i december1981. De gick förlorade och med dem också mervärdeskatt, inkomstskaft ocharbetsgivaravgiften pä de spärrade medlen. Nufinns det en undantagsregel som enligt propositionen och utskottsmajoritetenger möjhghet till kompensation också för förluster hänföriiga , Mendå krävs det att vederbörande "hamnat i ekonomiska svårigheter på grund avatt det förlorade fordringsbeloppet har beskattats" eller, som det heter iproposifionen, att "beskattningen lett fill en mycket besvärlig situationför sökanden". Föratt kunna få ut dessa medel krävs en individuell prövning, och man kan lättförestäUa sig de svårigheter som detta kan leda till. De faktiska förlusternakan relafivt lätt bestämmas. Men vad är en "mycket besvärligsituation" eller "ekonomiska svårigheter"? Här är fältet frittför det stora godtycket, förutom att de sökande måste lämna ut sin privatekonomitill beskådande. Dettakan väl inte vara i överensstämmelse med intenfionerna i våra skattelagar! Hårtprövade skattebetalare skall inte behöva utsättas för en närgångensocioekonomisk utredning. Det är inte så kravet på skatt efter bärkraft skalltillfredsställas! Skall de förluster som kvarstår ersättas, vilketjag tycker, skall kompensationen utgå generellt. Det är positivt att det här ärendet förts till ett slut och attåtminstone de som gjort de största förlusterna får någon kompensation förskatter de debiterats utan att i realiteten ha haft några inkomster. Deföreslagna schablonreglerna ger inte full rättvisa. Mänga, de allra flesta, fåringen kompensation. Andra kan i förhållande fill sina medbröder bliöverkompenserade. Jag tycker det är olyckligt att man inte funnit former föratt åstadkomma en rättvis kompensation. Den enda rimliga principen bordenaturligtvis vara att ingen skall behöva betala skatt på en inkomst som han irealiteten inte har disponerat. Men den principen gäller tyvärr inte förförlorarna i Vänerskogs konkurs. Jag yrkar bifall fill denborgerliga reservationen. Kompensationför förluster i Vänerskogs konkurs Överläggningen var härmedavslutad. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmofivering bifölls med 158 röster mot 140 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservationen av m.fl. anfördamofiveringen. 1 ledamot avstod från att rösta. betänkande 1984/85:1 om läkemedelskostnader, 80 MARGÖ (vpk): Jag vill gärna uttrycka min glädje över attse att så många ledamöter är intresserade av handikappfrågor. Det är intealldeles vanligt. Det är klart att jag misstänker att ett skäl kan vara attledamöterna av talarlistan ser att det snart kan bli votering igen. Även om jagriskerar att salen därmed töms ganska snabbt, tycker jag i alla fall att det ärriktigare att tala om att jag inte tänker begära votering i detta ärende, utanni får paus ytterligare till dess vi debatterat nästa ärende. I förordningen fill lagen om begränsning avläkemedelskostnader anges vilka sjukdomsdiagnoser som berättigar patiententill kostnadsfria läkemedel. Denna förteckning upptar 32 olika sjukdomstillstånd,som berättigar till kostnadsfria läkemedel. Som exempel kan jag nämna diabetes,epilepsi, Parkinsons sjukdom, kronisk bronkialastma och gikt. Gemensamt fördessa sjukdomstillstånd är bl. a. att de innebär ett livslångt beroende avläkemedel. Men alla kroniska sjukdomar och funktionsstörningarberättigar dock inte till fria läkemedel. Psoriasis, reumatoid artrit ochförhöjt blodtryck finns inte med i den nämnda förordningen. Men de härsjukdomarna medför också en ständig behandling med läkemedel och oftast ettregelbundet behov av sjukvård. Det är omöjligt att finna sakskäl till ensärbehandling av de här diagnoserna. Denna förordning är helt enkelt intekonsekvent. Det är omöjligt att förklara för en människa att den som har giktskall få fria läkemedel, medan den patient som har en reumatoid artrit, somyttrar sig på ungefär samma sätt som gikt, inte skall fä det och att det alltsåär en skillnad i bedömningen av rätten till fria läkemedel. Men utskottet avstyrker min mofion, som föreslår att denhär förordningen skall kompletteras med bl.