prot · G809123 · 1984-12-31 00:00:00 — Men om vi ser på den redovisningsom regeringen själv gör, , finner vi att kostnaden för ennytillkommande årgång av bostäder blir 1 900 milj. kr. i nya räntebidrag.Kostnaden blir sedan mindre när det flyter in räntebidrag genom att hus utgårur systemet. Trots detta kostar alltså nya räntebidrag säkerligen mer än 1miljard. Betyder det, eftersom det är den enda metod regeringen vill använda , att regeringen kommer att lägga fram förslag om en ytterligare höjning avfasfighetsskatten för att få in de omfördelningspengar som är nödvändiga föratt de ständigt ökade räntebidragen skall kunna betalas? 20KNUT () replik: återkommer till denreservation som vi har avgivit om förändringar inom räntebidragssystemet ochsäger att vi där tar upp en helt ny motion. Nej, , det är inte enny motion. Det är inte heller korrekt att säga att vi inte har haft möjligheteratt diskutera frågan i utskottet. Vid utskottsbehandlingen klargjorde RolfDahlberg att det fanns en felskrivning i motionen som vi hade velat ändra,nämligen att det skulle stå 3,0 i stället för 3,4. Utskottet var informerat omdetta, och det var fullständigt klart som vi diskuteradeifrågavarande motion. Att socialdemokraterna av taktiska skäl inte villacceptera att det vi säger om vår mofion skall gälla må vara , men det gör debattenän märkligare i detta svåra ämne. Vi moderater borde själva veta vad vi villföreslå, men det är tydligt att vill klara debatten på detsättet att han diskuterar någonting helt annat. När det gäller taket för hyreshöjningar på /m' villjag påpeka att det icke kommer att uppgå till det dubbla beloppet, som ThureJadestig påstår. Det har han fått helt om bakfoten. Det är endast i fråga omnågra övergångar som 30-kronorstaket slås igenom, och i övrigt blir beloppenväsentligt lägre. Dessa kostnader kan tas ut året därpå när kostnadsökningenblir väsentligt lägre. Bostadsförsörjningen m. m. 21 () replik: Jag håller inte med om av utskottsarbetet. Glädjande nog är inte ettsanningsvittne. , som är utskottets ordförande, har dokumenteratatt vi i utskottet har behandlat partimotionen. Vi har inte kunnat behandla denreservation som innehåller någonting helt annat. Det säger om att ändra det s. k. skrivfeletär rätt märkligt. Under allmänpolitiska debatten betonade vi frånsocialdemokratiskt håll denna fråga, men då sade ni inte ett dugg. När ni sedanville göra ändringen via tryckeri sade er kanslichef attsocialdemokraterna var kitsliga när vi inte gick med på det. Vi har i alla fallfått bekräftelse på en sak, nämligen att 1 500 milj. kr. Ensådan ekonomisk politik kan vi inte acceptera. Jag kommer att tänka på : "du, Majadu". Jag vet inte om var någon ekonom, men har någotav stil när de lägger fram förslag som de inte vet hur de skallfinansieras. Jag är glad över . Jag har betonat att vi har en gemensam plattform när det gälleratt fördelningspolitiken måste drivas inom bostadsområdets egen sektor. kommer med förslag till andra metoder tar vi upp dendiskussionen då. 22AGNE (): Bostadsbyggandet har minskat kraftigt desenaste åren. Hyrorna och boendekostnaderna i övrigt har ökat för människorna.Centraliseringen av boendet har varit påtaglig. Barnfamiljernas möjligheteratt få bo i småhus har allvarligt försämrats genom att en rad fördyrandeåtgärder för småhuskollektiv har genomförts. Det är i stort sett vad som hänt.Någon förändring av den förda regeringspolitiken har inte debatten i daghittills gett någon vägledning om. Det innebär att de senaste årens utvecklingkommer att prägla den närmaste framfiden med ett fortsatt socialdemokratisktansvar för bostadspolifiken. Det är inte den inriktningen av bostadspolitikensom vi i vill ha. har inledningsvis angett huvudmålen icenterns bostadspolitik. Jag skall i huvudsak uppehålla mig vid trecenterreservationer till betänkandet, som anger vår syn på den närmasteframtiden i de avseendena. Den förstareservationen berör kommunernas och statens ansvar för 3 protokoll 1984/85:122-125 Bostadsförsörjningen m. m. förluster på bostadslån. Man kan säga att det i dagförhåller sig på det sättet beträffande borgensansvaret för-bostadslånen attstaten skor sig på kommunernas bekostnad. Det tycker vi i inte ärriktigt. Men det tycker tydligen de andra partierna eftersom de inte vill ändrapå det förhållandet, skall kommunerna svara för av låneskulden vidförlusttillfället. Det innebär t. ex, att kommunens andel vid en låneskuld på200 . är därav, dvs. Görs en förlust vid en exekutivförsäljning på låt oss säga . skall kommunen svara för avlåneskulden, dvs. av förlusten, medan staten i det fallet barabehöver svara för . Om försäljningen däremot skulle ge ett bättreresultat än låneskulden behålls hela den överskjutande delen av staten. Detmenar vi är en orimlig ansvarsfördelning mellan stat och kommun. Vi menar attkommunen och staten skall svara för resp. av den verkliga förlustenpå bostadslånet, dvs. i det aktuella exemplet där förlusten var 100 000 kr.skall kommunen svara för , dvs. som ärfallet nu och staten för , dvs. och inte som gäller 20 000kr. Den nu gällande ansvarsfördelningen innebär att statenövervältrar kostnaderna på kommunerna. Staten tar inte sitt ansvar fullt ut.Följden blir att det är de ekonomiskt svaga kommunerna som drabbas hårdast. Detleder också till att kommunerna tvekar eller vägrar att gå in i ettborgensåtagande på sådana platser där småhusmarknaden är svag, dvs. Det leder i sin tur till att glesbygdsboendet försvåras elleromöjliggörs, och vi får en styrning av boendet och byggandet mot de storaexpansiva områdena. Det här är också en ordning som har kritiserats kraftigtfrån kommunalt håll. Får jag fråga de andra parfierna: Är det en medvetenbostadspolitik i centralistisk riktning för att förhindra ett fortsattglesbygdsboende? Är det därför ni inte är beredda att ändra de ansvarsreglersom nu gäller, eller varför accepterar ni inte förslag på det härområdet? Vad säger t. ex. fill den familj som vill bygga ett husi glesbygden men som nekas statliga lån för att kommunen inte anser sig hamöjlighet att ta ansvaret för låneskulden? En spridd bebyggelse och boende ismåhus ger ju de bästa förutsättningarna för en god bostadsmiljö. Det är därförviktigt att samhället stimulerar en utveckling åt det hållet. Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 18. Den andra centerreservation jag vill ta upp berör detstatliga stödet till finansiering av gatukostnader. Låt mig först säga att detär tillfredsställande att de regler som tidigare gällde och som infördes avdåvarande planministern nu har ändrats. Vi har i motioner, senast vidföregående , från pekat på den oro för höga kostnader som mångaegnahemsägare kände inför den fillämpning som kunde göras av de då gällandebestämmelserna från kommunernas sida. Det är motiverat med statliga stöd i ettläge när fastighetsägaren ställs inför utgifter som han haft små möjligheteratt påverka eller att förutse. Men revideringen av bestämmelserna är enligt våruppfattning inte tillräckligt omfattande. Vi menar att lånereglerna bör vidgasatt omfatta också kostnaderna för vatten och avlopp. ROT-programmet.harsmåhus uteslutits från den möjlighet som tidigare fanns till lån för ombyggnadäven för detta ändamål. Vi menar att en lånemöjlighet även för vatten- ochavloppsutrustning kan vara väl motiverad för många fastighetsägare inom ettva-saneringsområde. Jag yrkar bifall till reservation nr 21. Den tredje reservation jag vill ta upp berör ett programför underhåll och förnyelse av kommunernas vatten- och avloppsnät. Vi har i enpartimotion från krävt att ett sådant långsiktigt program genomförs.Utskottsmajoriteten avstyrker vårt förslag. Vatten- och avloppssystemen i vårt land omfattar . hotas mycket av det va-nätet av direkt förfall på många områden. Anledningen är attunderhållet eftersatts. Drygt hälften av avloppsnätet är t: ex. från mitten av1960-talet eller senare, och av avloppsledningarna består av betongrör somär mer än . Vattenledningarna består i stor utsträckning avgjutjärns- eller stålrör med begränsad livslängd. Blir det läckage uppstår problem av olika slag. Läckandeavloppsledningar ger miljöskador, och läcker vattenledningarna fårkonsumenterna betala för vatten som försvinner innan det når hushållen. För densom såg på Aktuellt på TV gavs det ett färskt exempel på detta frånVällingby. Det var inte vårfloden som vällde fram utan det var en större läckai vattensystemet som orsakade den kraftiga översvämningen. För att få till stånd en målmedveten restaurering måsteman skaffa sig en god överblick över dagsläget när det gäller va-systemet. Imånga kommuner saknar man dess värre denna överblick. Vad som främst krävs ärdärför en kartläggning av va-nätets tillstånd, varefter man kan graderainsatsernas angelägenhetsgrad. Det är ofta en självklarhet att underhåll ochförnyelse måste hålla samma takt som förslitning och förstörelse. Så sker intei dag. I t. ex. är förnyelsetakten anpassad till en 500-åriglivslängd. Tillämpat bakåt i tiden i stället för framåt skulle detta innebäraatt avloppsrör från tid fortfarande skulle vara i bruk. Man bör 2 000 ha förnyat det ledningsnät som är anlagt . Det är det målet som vi anger i vår partimotion. En sådanförnyelse skulle kräva årsinvesteringar på ca . Förutom attdet här är nödvändigt skulle det ge en rad fördelar för samhället. Det skullege nära 10 000 nya arbeten i anläggningsbranschen och den tillverkningsindustrisom har denna bransch som avnämare. Det skulle skydda miljön från onödigaskador genom läckage, och det skulle bespara konsumenterna dyra vattenavgifter.Vatten rinner bort ur ett läckande vattenledningsnät. Socialdemokraternahar ju gjort ett stort nummer av ROT-programmet på bostadssidan. Får jag fråga:Är det inte lika angeläget att rusta upp och förnya vatten- ochavloppssystemet? Utan det kan inte bostäderna fungera. Varför sägersocialdemokraterna nej till vårt förslag i det sammanhanget? Jagber att få yrka bifall till reservation 28. Sedan vill jag göra någrakommentarer ytterligare till den debatt som har förts här. Jag tycker att detär dags att socialdemokraterna och nu bestämmer sig för hur deskall ha det i sin argumentering. Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. Å ena sidan säger och nu alltmer traskar patrull med . Inästan samma andetag säger han å andra sidan att det inte sedantvåkammarsystemet avvecklades har förekommit en sådan bristande samsyn som densom råder mellan de tre borgerliga partierna på bostadspolitikens område.Hur skall ha det egentligen? Den här argumenteringen går ju inteihop. Det är tydligen så att socialdemokraterna och i dennadebatt faller på eget grepp, vilket också är symtomatiskt för socialdemokratiskbostadspolitik i det här landet. diskuterar utifrån samma tema. Men han äråtminstone konsekvent i sin argumentering. Han påstår att ochfolkpartiet är på väg från en social bostadspolitik mot en marknadsanpassad.Får jag fråga : Är det en social bostadspolitik att försvåraboendet i småhus för barnfamiljerna? Vpk har ju gått med socialdemokraterna närdet gäller förslag om att höja villaskatten och kostnaderna för småhusägare medomkring . sade vidare att det med vpk:s hjälp förs enframsynt mark-och bostadspolitik i det här landet , och att den skullekunna utvecklas med vpk:s stöd. Får jag fråga: Var finns den , ToreClaeson? Ge exempel på den! År det t. ex. framsynt att öka regleringarna? Ärdet framsynt att öka bygglovstvånget och att minska den enskildes påverkan,enligt regeringens PBL-förslag till lagrådet? Blir det svårare att få ökatboendeinflytande till stånd, , om man förvandlar kommunernas tommahyreshus till bostadsrätter, som har föreslagit? Jag vill avslutningsvis säga att vi, som , har avvisat den långtgående avvecklingen av statens bostadsstöd till deboende som föreslår. Jag tror att det är förnuftigt om moderaternaoch får fortsätta att tänka ytterligare ett tag på denna fråga. 23MARGARETA (): Jag skall beröra sociala frågor ochbostadsförbättringsprogrammet samt vissa av de reservationer som sammanhängermed dessa spörsmål. Det bostadsförbättringsprogram som beslutade omi är avsett att betona att svensk bostadspolitik skall ges ensocial inriktning. Målet är oförändrat: att bereda alla människor i vårt landbekväma, rymliga och sunda bostäder till rimliga kostnader - i en god miljö. Programmet gör det möjligt att genomföra bostadssocialtangelägna och ekonomiskt försvarbara bostadsförbättringar. kanman då fråga sig. Vem är det som inte bor bekvämt , inte rymligt, inte haren sund bostad, inte har en lön som klarar kostnaden, inte har tillgång till enbra miljö? Tyvärr är det fortfarande ganska många människor i vårt land som kansägas sakna både en och flera av dessa kvaliteter i sitt boende. Jag skall lämna ett par exempel. Det första exemplet ärvisserligen gammalt. beräknade man att det fannsungefär 10 000 hemlösa människor i våra tre storstadsområden. Detta är engrupp som vi oftast glömmer bort, men den borde räknas in när det gäller behovav bostäder. 1978 bodde 90 000 människor, som var , minst tre trapporupp i flerbostadshus utan hiss. Detär viktigt att vi har klart för oss att det faktiskt finns många människor ivårt land som tvingas leva ett ganska begränsat liv, isolerade och hindrade avden fysiska miljön i bostaden och dess omgivning, fysiska hinder som begränsarfriheten och möjligheten att delta i samhällslivet. Vi socialdemokrater harför länge sedan insett att på en bostadsmarknad som ensidigt styrs avmarknadskrafterna, där prisbildningen får fritt spelrum, kan de resurssvagaaldrig få möjlighet att välja bostad efter behov. Imoderaternas motion 2707 beskrivs en socialistisk bostadspolifik. I motionen radasupp alla de styrmedel som vi utnyttjar, men inte en enda gång på en hel sidanämns ordet människa. beskriver en socialistisk bostadspolitik somen mängd maktmedel för några objekt, som på ett ställe får heta konsumenterna.När man sedan övergår till att beskriva sin egen bostadspolitik talar manvisserligen om människor: människor skall få möjlighet att själva välja sinbostad tack vare fri prisbildning och konkurrens på bostadsmarknaden. Menfrihet för vem, för den ekonomiskt starke? Ja, men hur blir det för den sominte har råd eller som inte har kraft att själv föra sin talan? Skallvi inte ha en bostadspolitik som ger även dessa människor möjlighet att väljaoch påverka hur de vill bo? Solidaritetomsatt i bostadspolitik innebär för mig att vi vågar pröva olika styrmedel föratt öppna bostadsmarknaden även för dem som inte har konkurrensmöjligheter. Jagvill inte ha styrmedel, reglering, kontroll och subvenfioner för deras egenskull utan för att åstadkomma någonting - en rättvisare fördelning påbostadsmarknaden. ex. är det meningslöst att begära att kommunerna skall kunna ta sitt ansvarför bostadsförsörjningen, om vi inte ger dem möjlighet till inflytande påbostadsmarknaden. Det är naturligtvis nödvändigt att vi noga prövar hurskattemedel till bostadssektorn skall fördelas på bästa möjliga sätt. Om- som vi alla är överens om - det nu finns ett stort behov av förnyelse ochförbättring av de bostäder som redan är byggda, då måste vi utforma ekonomiskaförutsättningar med hänsyn till detta. Det är en vikfig del avbostadsförbättringsprogrammet. Så till reservationerna. I reservationerna 2 och 3 avfärdar samtligaborgerliga partier förslaget om en mycket begränsad försöksverksamhet för attfå fram bostäder åt unga. Moderater,centerpartister och folkpartister har i sina motioner krävt att vi skall hjälpaungdomar att få tillgång till bostäder. recept är enkelt:avreglera bostadssektorn. konstaterar att ungdomar inte klarar konkurrensenpå bostadsmarknaden och föreslår därför en varsammare saneringstakt, ettriktat ekonomiskt stöd till bostadskonsumtion och fler smålägenheter inyproduktion. Men ändå ställer upp på avregleringsrecept. Ingen vill att några nya idéer skall få prövas och inte heller att Bostadsförsörjningen m. m. erfarenheterna från dessa skall få fortplantas om de visarsig bra. Den föreslagna försöksverksamheten avser inget annat än just detta.Varför är det fel? I försöksverksamheten kan det rymmas förenklingar ochalternativa sätt att utnyttja lån och möjlighet att visa hur kommunen kan tavara på speciella förutsättningar. Vad är det för fel att pröva det ni självasäger att ni vill? Sedan några kommentarer till de reservationer som rörROT-programmet. I reservation 25 vill moderater och folkpartister avvecklaROT-programmet. Det skall enligt reservationen ersättas med "enbostadsproduktion grundad på fri konkurrens på lika villkor". Det skallleda till en sund och effektiv bostadsmarknad. Man säger nej till planering ochreglering. Men vad vill ni i stället? Av ROT-programmets har endast ettenda år hunnit avverkas. Men redan under den tiden visar det en klarframgång. Programmet är accepterat, t. o. m. av de privata byggherrarna. Jagmåste fråga : Hur skall ni kunna förverkliga era vackra idéer omäldres och sjukas rätt till ett integrerat och självständigt boende om ni intevågar styra utvecklingen på bostadsmarknaden? I reservation 26 föreslår att hissbidragetskall upphöra den 1 juH 1985. Det är cyniskt och hänsynslöst. Inte ens en - iförhällande till behovet - ytterst begränsad försöksverksamhet med ekonomisktstöd till hissar i trevåningshus kan man tänka sig. Vi vet att tillgång till hiss är av central betydelse föratt öka människors valfrihet i boendet. Valfriheten ökar väsentligt för denrörelsehindrade om det finns en hiss i huset. För många är det en förutsättningför att de själva skall kunna avgöra när de vill gå ut, en av mångaförutsättningar för att kunna uppleva oberoende och självständighet. Men eftersomdet för det första är dyrt att bygga hiss i framför allt trevåningshus, det fördet andra är många trevåningshus som behöver repareras och för det tredje bormånga äldre i dessa hus, är det angeläget att vi försöker ta någon form avgemensamt ekonomiskt ansvar för att det skall byggas hissar i trevåningshus. Så till reservation 27. vill attROT-programmet skall utvidgas och omfatta även offentliga byggnader. Det somClaeson efterlyser förbereds inom . Utskottet är överens medmotionärerna om att det finns anledning att stimulera kommuner och landstingatt se om sina hus. Men frågor av det här slaget bereds redan inom regeringen.Det har dessutom genomförts försök med särskilda ekonomiska stimulansåtgärderunder . Det finns anledning att avvakta resultatet av detta och sevad regeringen kommer fram till genom det arbete som pågår. och vpk framhåller i reservation 28 att man villha ett program för förnyelse av kommunernas va-nät. Det är, , ettangeläget ändamål att få till stånd en förbättring av va-näten. De mofiv somanförs torde vara väl kända av den grupp som inom arbetar medbyggfrågor. Eftersom , ochindustridepartementet, med som samordnare, samarbetar pådetta område, kan vi utgå från att både behovet av förnyelse av va-nätet isamband med annan förnyelseverksamhet och sysselsättnings- aspekterna kommer att vägas in. Ett tillkännagivande skulle i detta sammanhang vara enöverloppsgärning. Samtliga borgerliga partier vill utesluta möjligheten attutnyttja filläggslå-nen till kostnader för ändrad lägenhetssammansättning. Om man i en kommun finner att detta där är lämpligt, med hänsyntill den bostadssituafion man har just där, är det väl ändå ganska rimligt atttilläggslån kan få utnyttjas, så att man kan åstadkomma de förändringar sompassar just de människor som bor i den kommunen. Det kan vara en bra lösning omdet t. ex. finns många tomma lägenheter i samma storlek. Ändradlägenhetssammansättning måste inte nödvändigtvis innebära att det blir färreoch större lägenheter. Det kan ju också innebära att det blir flera små ochnågra större. Det är lämpligt att kommunerna och bostadsföretagen får dennamöjlighet. Samtliga borgerliga partier är eniga om att ta bortsammanlagt 30 milj. från beslutsramen. och vill användadessa medel fill grundförstärkningsåtgärder medan lägger pengarna ien sparpott. Jag tycker att det finns skäl att avslå reservationerna på dessapunkter. vill enligt vad som framgår av reservation 38inte att lån skall medges för ombyggnad av bostäder till lokaler. Lånen äravsedda att underlätta den art av förändringar som kan vara angelägen för attförbättra situationen i kommuner där man har många tomma lägenheter. Det ärnästan oförskämt att alltid hävda företagens rätt till fri konkurrens och frietablering och sedan inte ens något litet vilja bry sig om de bostadsföretag,de kommuner och de människor som drabbas av företagens beslut. Även om antalettomma lägenheter har minskat stadigt , har minskningen gåttlångsamt, från ungefär 30 000 till ca 27 600 den 1 mars1984 och ca 25 500 . I reservation 43 avstyrker moderater och folkpartisterförslag om fortsatta boendemiljöbidrag. "Är satsningen inteföretagsekonomiskt motiverad bör den över huvud taget inte förverkligas",framhålls dét. Men tänk om satsningen är socialt motiverad! Tänk om människornasom bor i ett nerslitet område skulle behöva få en förbättring av miljönomkring sina bostäder? Rätten att få boendemiljöbidrag är bunden till attföretagen och hyresgästerna tillsammans arbetar fram förslag om lämpligaåtgärder. Det är alltså ett konkret bidrag till ökat boendeinflytande. Centernskiljer i detta sammanhang ut sig och vill att bidragen skall avskaffas med enfemårig avvecklings-plan. Vpk har föreslagit ett ökat anslag till boendemiljöbidrag.Jag kan bara säga att det finns ett enda men nog så sorgligt och vikfigt skälför att inte avsätta ännu mera pengar fill detta ändamål: det statsfinansiellaläget. Sparkraven tillåter inte att vi ökar anslaget, trots att det uppenbarligenfinns behov av mera medel för att rusta upp och förbättra vissa bostadsområden.Inte minst skulle detta betyda en avsevärd förbättring för många barn. Av sammaskäl, det enda skäl som jag tycker är acceptabelt, avvisar vi också förslagetom medel fill bygglekplatser. Det skullesäkert finnas anledning att belysa flera reservafioner i detta Bostadsförsörjningen m. m. betänkande, men den som läser betänkandet i dess helhetfinner motiv att avstyrka samtliga reservationer utom reservation 7 av OskarLindkvist. Jag fillstyrker bostadsutskottets hemställan i betänkande13 och yrkar avslag på samtliga reservationer utom reservafion 7 somtillstyrks. 24 () replik: polemiserade mot mig iett par avseenden. Bara några kommentarer. frågade vad detär för fel med att börja med en försöksverksamhet när det gäller att förbättrade ungas boende om man i princip är ense i sak. Jag kan hålla med henne om attdet i och för sig inte behöver vara något fel med det. Men det låter ju som omregeringens förslag på detta område skulle gälla ett mycket stort projekt somskall genomföras innan man kommer i gång. Det som regeringen föreslår äregenthgen någonting ganska harmlöst. Vi från vårt håll anser att man inte behöver någon direktförsöksverksamhet på detta område. Det som är angeläget är att åtgärderomedelbart kommer i gång för att förbättra möjligheterna för de unga att fåbostad. Vi har konkret föreslagit i vår motion att man direkt sätter i gång medsådana åtgärder. Sedan sade att det var angeläget attfå till stånd ett program för upprustning av va-nätet i landet. Då kan jaginte, , förstå varför inte socialdemokraterna går med påcenterns förslag utan avstyrker det förslaget. Man hänvisar till vad regeringenplanerar på detta område. Jag kan i och för sig vara nöjd med detta. Somvanligt när det gäller socialdemokraterna kan man inte direkt acceptera ettcenterförslag, utan man kommer igen från regeringens sida medungefär samma förslag. Så var det t. ex. när vi föreslog att man skulle lyftaut bostadslånestocken från statsbudgeten fill den öppna marknaden.Socialdemokraterna accepterade inte vårt förslag, men kom ettsådant förslag från regeringen. Det är bara det att förslagen förändras ochförsämras de bearbetas i regeringen. Det väsentliga är att det ändå händer någonting. Det ärresultatet av att man försökt vara konstruktiv i opposifionspolitiken.