prot · G80965 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:65 1 § Kompletteringsval till utskott och utrikesnämnden På grund av uppkomna vakanser i vissa utskott ochutrikesnämnden har moderata samlingspartiets partigrupp till mig anmältföljande nya representanter, nämligen som ledamot i finansutskottet , som ledamot i justitieutskottet efter BertilLidgard, som ledamot i utbildningsutskottet efter , somsuppleant i konstitutions- och finansutskotten efter . , som suppleant i utbildningsutskottet efter BirgerHagård samt som suppleant i utrikesnämnden efter . Talmannen förklarade valda till ledamot i finansutskottet () ledamot i justitieutskottet () ledamot i utbildningsutskottet (m) suppleant i konstititlionsiitskottet Axel () suppleant i finansutskottet Axel () suppleant i utbildningsutskottet () () °" Om ökat skydd för enskildas integritet 2 § Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 3 § Svar på fråga 1984/85:325 om ökat skydd för enskildasintegritet har mot bakgrund av att jagaviserat ett lagförslag frågat mig om jag avser att öka skyddet av denenskildes integritet genom att framlägga lagförslag som begränsar olikamyndigheters rätt att insamla och registrera uppgifter om den enskilde. Det lagförslag som åsyftas är fortfarande under beredningi . Detta lagförslag syftar till att genom ändring isekretesslagstiftningen begränsa möjligheterna för myndigheter att lämna utuppgifter som insamlats från enskilda för statistiska ändamål. Det är inte idetta sammanhang aktuellt att begränsa myndigheternas rätt att samla in ochregistrera uppgifter från den enskilde. 3GUNNAR (): Först vill jag be att få tacka civilministernför svaret på min fråga. Det hade varit ännu bättre om civilministern hade sagtatt han är beredd att föreslå åtgärder som begränsar uppgiftsinsamlandet. Min fråga kom fill mot bakgrund av att civilministern i entidningsintervju sade sig vilja ta fasta på den oro som många människor kännerför sin sekretess. När det sedan visade sig att det förslag som civilministerni alla fall annonserade i tidningsintervjun enbart gick ut på att genomlagstiftning stadfästa den praxis som gäller för framför allt statistiskacentralbyrån, nämligen att inte lämna ut olika uppgifter till andramyndigheter, tyckte jag att det inte var så väldigt mycket gjort för att värnaden enskildes integritet. En sak som går igen väldigt ofta när regeringsföreträdaretalar om integritet är att man hävdar att människor är oroliga och att man avdetta skäl skall göra någonting. Det framstår som att det egentligen inte finnsnågon saklig grund för att människor är oroliga. På detta sätt görs integritetsfrågorrätt mycket till ett terapeutiskt problem, vilket också det senast aviseradeförslaget från regeringen är tecken på. Men det finns, herr talman, en hel del okynnesfrågandefrån myndigheter i vårt samhälle. Det finns betydligt mer allvarliga saker.Skolledningar ställer i enkäter frågor om barns familjeförhållanden. 1 olikasociala projekt ställs mycket djupgående frågor om hur människor har det ifamilje- och privatlivet. I de allra flesta fall upplever människor att de harskyldighet att svara på den här typen av frågor, för de är inte lika insatta ilagstiftningen som civilministern och andra politiker kan tänkas vara. Därförskulle jag trots allt vilja fråga civilministern, om han nu är beredd attsvara, ifall han ändå inte anser att det finns någonting att göra när detgäller att begränsa uppgiftsinsamlandet bland myndigheter. Det borde varanågot för en antibyråkratimi-nister att försöka sig på. Det är också så att en lång rad av de olikavälfärdssystem som vi har i sig driver fram krav på olika uppgifter. senasttror jag detta gäller , som leder fill att olikasjukhusledningar kommer att ställa krav på mer insyn i pafientjournaler för attgöra det möjligt med remisser. Vi ser också inom barnomsorgen, inombostadspolitiken och inom en lång rad andra områden hur systemen i sig ställerkrav på att man .skall samla in uppgifter. Därför borde det vara en angelägenuppgift för civilministern att se över hur samhället fungerar för att förenkladet och därigenom minska behovet av olika typer av uppgifter. Om man inte gördet, blir den integritetspolitik som regeringen säger sig företräda i självaverket inte någonting annat än en terapiverksamhet. Därför frågar jag: Finns det verkligen ingenting att göranär det gäller att begränsa uppgiftsinsamlandet? Om ökat skydd för enskildas integritet Först vill jag till säga attjag tillhör dem som menar att allmänheten har berättigad och saklig grund närden känner oro över det antal uppgifter som samlas in och hanteras. Jag tyckernog att man bör anstränga sig till det yttersta att försöka åstadkomma entrygghet för den enskilde. När människor skickar in uppgifter till exempelvisstatistiska centralbyrån, skall de kunna känna en trygghet för att uppgifternaanvänds på så sätt som är avsett. Det var mot denna bakgrund som jag annonserade, motbakgrund av den diskussion som uppstod här i och debatten i övrigt omökad statistiksekretess i samband med folk- och bostadsräkningen. Det är dettaarbete som förbereds, bl. a. med utgångspunkt i statistikutredningen. Jag räknarmed att kunna lämna ett förslag till lagrådsremiss på den punkten. Den andra frågeställningen, som frågan egentligen handlarom, är om man kan begränsa myndigheternas möjligheter eller rätt att samla inuppgifter. Jag har funderat en del på den saken. Vi bereder den härproblematiken utifrån två principiella utgångspunkter. Å ena sidan måste vinaturligtvis avväga integritetskraven och se fill att den enskilde kan kännatrygghet med avseende på de uppgifter som lämnas in. Å andra sidan har vi attta hänsyn till den demokratiska processen. Riksdag, landsting och kommunermåste skaffa sig rejält beslutsunderlag, med hjälp av forskning och statistik,för att kunna fatta sakligt grundade beslut när det gäller olikaställningstaganden i samhället. Här uppkommer en svår avvägning, mellan detberätfigade kravet på sakunderlag vid ställningstaganden inom hälso- ochsjukvården och på andra samhällsområden och vikten av att inte samla inuppgifter som kan te sig mindre intressanta. Jag har själv jobbat med dessa frågor som tjänsteman, ochjag tror att man med en hållning hos myndigheterna att vara oerhört aktsam medvolymen av de uppgifter man tar in kan ha en kritisk genomgång, om detverkligen är så att de förtroendevalda i kommuner och landsting allfid behöverden volym av Om ökat skydd för enskildas integritet statistiskt underlag som man har . Det här är en svår avvägningsproblemafik. 5 (): Jag tycker blir litet tydligare isitt andra inlägg, men han ger ändå inte riktigt svar på min fråga, om han ärberedd att vidta åtgärder för att begränsa olika myndighetersuppgiftsinsamlande. Jag tycker inte att det är självklart att kollektivet, iform av kommuner, landsting och riksdag och dess olika myndigheter, har enstörre rätt till upjjgifter om den enskilde än vad den enskilde själv har. Detvore en god sak om vi tillämpade den omvända formuleringen och sade oss att detfaktiskt är den enskilde som i första hand har rätt till personuppgifter. Då ärfrågan inte i första hand hur man skall skydda det som är insamlat. Det ärvisserligen en Oerhört viktig sak, och det är bra att civilministern tänker iden riktningen, men ännu mer grundläggande är det att se över vilka typer avuppgifter som myndigheter i olika sammanhang skall ha rätt att samla in. Om detär så att civilministern anser att det finns sakliga skäl för människor attvara oroliga för sin integritet, och om han också anser att människorsintegritet de facto blir lidande av alltför mycket uppgiftsinsamlande, då bordehan också vara beredd att vidta åtgärder för att begränsa uppgiftsinsamlandet. Därför skulle jag än en gång vilja ställa frågan: Anserinte civilministern att det finns anledning att vidta åtgärder för att begränsamyndigheters rätt att samla inuppgifter? Om civilministern inte är beredd attvidta åtgärder är det, som jag sade tidigare, mer en terapeufisk politik, föratt lugna människorna, än en polifik för att stärka deras integritet somregeringen för. Jag vill till säga att detfrån regeringens sida inte bara handlar om att försöka komma undan en svårproblematik. Vi tar integritetsfrågorna på allvar. Som jag framhöll i mitt svarnär det gäller mängden av uppgifter som myndigheterna samlar in är det intealldeles lätt att på en gång säga att vi kan begränsa på det ena eller detandra området. Vad jag skuUe önska i den svenska debatten var att manhade större förståelse för avvägningsproblematiken, dvs. insåg att det i endemokratisk stat också finns ett berättigat intresse av att få in uppgifter förforskning och stafisfiska ändamål. Det skrämde mig litet när man från vissapartiers sida inte var beredd att fortsätta med folk- och bostadsräkningen, föratt ta ett exempel. Vi behöver en nyanserad diskussion i dessa frågor. Jag kan förstå att allmänheten kan uppfatta det som stötandeatt t. ex. ett enskilt landsting går ut och frågar om medborgarnas levnadsvanornär det gäller rökning och andra sådana saker. Det kan kanske vid förstapåseendet tyckas vara ett stort ingrepp i den enskildes integritet. Mensamtidigt skall vi veta att svensk hälso- och sjukvård, för att följa den avriksdagen beslutade nya hälso- och sjukvårdslagen, nu arbetar sig fram till enförebyggande hälsopolifik. Ur denna synvinkel kan det för den framväxandeepidemiologin och andra vetenskaper vara av stort intresse att få ettsakunderiag med Jaghoppas att vi på denna punkt skall få en seriös diskussion. Jag tillhör intedem som tycker att myndigheter skall samla in uppgifter i onödan. Om jag närjag i olika tal pratar om dessa frågor säger detta tror jag att det kan bidratill att vi får en seriös debatt. Detskrämmer mig att vi skulle kunna hamna i en situation där samhället inte kansamla in för forskning och statisfiska ändamål mycket viktiga uppgifter enbartpå den grunden att det i dessa avseenden förs en för ytlig och för massmedialdiskussion, som oroar allmänheten. Så ser jag, herr talman, på problematiken. Omökat skydd för enskildas integritet Anf.7 (); Jag tror att risken för att människor skaU bli mer och mer ovilliga attsvara på olika myndigheters frågor är större ju mindre man bryr sig om attbegränsa den totala uppgiftsinsamlingen. Många av de reakfioner som vi harkunnat se mot sådant som alla.bedömer vara relativt oskyldig information berorpå att det offentligas företrädare i olika sammanhang inte gör en gallring närdet gäller vilka uppgifter som de egentligen kan ha rätt att ställa krav på attfå in. Det vore bra om civUministern och regeringen i övrigt såg på dessafrågor inte bara ur myndigheternas aspekter och deras intresse av en effektivverksutövning och en effektiv utövning av dén offentliga makten, utan ocksåfrån den enskildes synpunkt. Det kunde vara en god sak om man utgick från attdet är enskilde som har rätten till uppgifterna om det egna privatlivet. Dåskulle det också kunna vara rimUgt att civilministern anvisadeåtgärder för ätt genom att begränsa myndigheternas uppgiftsinsamlande gemänniskor en större rätt till sitt privafiiv. Det är trots allt viktigt, förmyndigheter och andra, att den statistik som vi har i är fullgod. Överläggningen varhärmed avslutad. 4 § Föredrogs ochhänvisades Motionerna 1984/85:564 tillutrikesutskottet /85:565 till trafikutskottet /85:566-572 tillkonstitutionsutskottet /85:573-580 till skatteutskottet /85:581-585till justitieutskottet /85:586-591 fill lagutskottet /85:592 och 593till utrikesutskottet /85:594 till försvarsutskottet /85:595 tillutrikesutskottet /85:596 och 597 till försvarsutskottet /85:598 tillsocialförsäkringsutskottet /85:599 till arbetsmarknadsutskottet Nr 65 1984/85:600-602 tillsocialförsäkringsutskottet den /85:603-606 till socialutskottet 21 januari1985 1984/85:607-610 tiU kulturutskottet 1984/85:611-621tiU utbildningsutskottet 1984/85:622-628till trafikutskottet 1984/85:629-637till jordbruksutskottet 1984/85:638-645till näringsutskottet 1984/85:646-650till arbetsmarknadsutskottet 1984/85:651-654till bostadsutskottet 1984/85:655till skatteutskottet 1984/85:656till socialförsäkringsutskottet 1984/85:657till arbetsmarknadsutskottet 1984/85:658tiU skatteutskottet 1984/85:659till socialutskottet 1984/85:660till socialförsäkringsutskottet 1984/85:661till trafikutskottet 1984/85:662till jordbruksutskottet 1984/85:663tiU näringsutskottet 1984/85:664till bostadsutskottet 1984/85:665till socialutskottet 1984/85:666till socialförsäkringsutskottet 1984/85:667fill jordbruksutskottet 1984/85:668till skatteutskottet 5 § Anmäldes och bordlades 1984/85:669av m.fl: 1984/85:670 av och Ändring av bestämmelserna omkallelse till sammanträde rned riksdagsutskott 1984/85:671 av m.fl. Grundlagsskyddadegendomsrätt och näringsfrihet 1984/85:672 av Per Stenmarck Grundlagsskyddad rösträtt förutlandssvenskar 1984/85:673 av och av löntagarfonderna 1984/85:674 av m.fl. Åtgärder för att begränsa svenska företags investeringar iutlandet 1984/85:675 av förveteranfordon 1984/85:676 av m.fl. Slopande av möjligheterna till avdrag för förskottsräntor 1984/85:611av m. fl. Skattebefrielse för ideell sommargårdsverksamhet den 1984/85:678 av m. fl. Beskattningen av multinationella företag 1984/85:679 av förfackföreningsavgift 1984/85:680 av m.fl. Införande av etableringskonto för blivande företagare 1984/85:681 av Slopande av sambeskattningen av makars förmögenhet m. m. 1984/85:682 av och Bo Finnkvist Förmånligareskatteregler vid arbete i annat nordiskt land 1984/85:683 av av villkoradeaktieägartillskott 1984/85:684 av Per Stenmarck Systembutikernasöppethållande 1984/85:685 av och för utländska turister 1984/85:686 av förste vice talman m.fl.Åtgärder mot sambeskattningens negafiva effekter 1984/85:687 av m.fl. Fastighetsskatten 1984/85:688 av m.fl. Nya polishus iStockholms län 1984/85:689 av av preskripfion 1984/85:690 av och åt våldtäktsoffer 1984/85:691 av nämndemän iunderrätterna 1984/85:692 av och av sexualbrottslingar m. fl. 1984/85:693 av i Ökad insyn i polisens person- och belastningsregister 1984/85:694 av lag om ideella föreningar Nr 65 1984/85:695 av den " nordisk företagsform för sjöfartssamverkan 1984/85:696 av m.fl. 1984185:691 av m.fl. Hjälp till 1984/85:698 av m.fl. Vapenexporten tillIndonesien m. m. 1984/85:699 av och Den internationellakursverksamheten vid veterinärmedicinska fakulteten i 1984/85:700 av i m.fl. En särskildvärnpliktsutredning 1984/85:701 av m.fl. Rättvisapensionsförmåner 1984/85:702 av och för föräldrapenning 1984/85:703 av av sjukpenningvid anhörigvård 1984/85:704 av m.fl. Ersättning för resor till och från arbetet som alternativtill sjukskrivning 1984/85:705 av m.fl. 1984/85:706 av till utländskamedborgare 1984/85:707 av och övergrepp mot barn 1984/85:708 av och barnbidrag 1984/85:709 av och omsorgsvårdens personal 1984/85:710 av av apoteksmonopolet 1984/85:711 av och till alternativa barnomsorgsformer 1984/85:712 av och för att förebygga hörselskador 1984/85:713 av UllaTilländer och 65 Barnbidragetvid längre ufiandsvistelse Måndaeen den 1984/85:714av Underrättelse om beslut i ärende rörande bidragsförskott 1984/85:715av och AweckUng av statsbidragen fillungdomsorganisationernas lokala verksamhet, m.m. Utställnings-och visningsersättning till bild- och formkonstnärer 1984/85:717av inom kulturlivet 1984/85:718av Ewfl W)e/msfröm m.//. 1984/85:719av tn.fl. Defria teatergruppernas verksamhet m.m. 1984/85:720av i Vården av fornlämningar 1984/85:721av m.fl. Stödetfill folkbibUoteken och en bibliotekslag Statsbidragsprövningenför vissa organisationer av folkrörelsekaraktär 1984/85:723av och till av yrkestekniskhögskoleutbildning 1984/85:724av 5ven och av sjöbefälsutbildningen iHärnösand 1984/85:725av m.fl. Ökad satsning på humanistisk och samhällsvetenskapligforskning och utbildning 1984/85:726av och vid Umeåuniversitet 1984/85:727av och på behöriga lärare förgrundskolans högstadium m.m. 1984/85:728av m.fl. på skolschemat 1984/85:729av och konstnärlig utbildning vid Umeåuniversitet 1984/85:730av m.fl. 91Utbildningsarvode fill vissa lärarstuderande 1984/85:731av . 1984/85:732 av Inrättandet av en permanent excerperingscentral i Jörnskommun 1984/85:733 av . Ökad intagning till de s.k. idrottsgymnasierna 1984/85:734 av m.fl. 1984/85:735 av lättare motorvagnar vidSJ 1984/85:736 av vid SvenskBilprovning 1984/85:737 av till Umeå avostkustbanan 1984/85:738 av m.fl. Översyn av lagen omöverlastavgift 1984/85:739 av och trafik 1984/85:740 av m.fl. m. m. 1984/85:741 av och 1984/85:742 av och av mellan och 1984/85:743 av Särskilt förarprov för tung motorcykel 1984/85:744 av och avfärjeförbindelserna 1984/85:745 av och mellan och 1984/85:746 av och vikt vid internationell trafik 1984/85:747 av av 1984/85:748 av och informafion om tillåtet innehåll iförsändelser till öststater, m.m. 1984/85:749av och 65 Bidraget till SJ:s gemensammakostnader vid länshuvudmans köp av Måndaeenden trafiktjänster 1984/85:750 av och 1984/85:751 av och fiskerinäringen 1984/85:752 av och för skogsbrukare . 1984/85:753 av m.fl. 1984/85:754 av och Attders AnderssonRepresentation för markägarintressena i länsälgnämnderna 1984/85:755 av m.fl. 1984/85:756 av m.fl. 1984/85:757 av i Sockerbetsodlingen,m. 1984/85:758 av m.fl. Rätten att förvärvamindre jordbruk 1984/85:759 av och genbankför husdjur 1984/85:760 av av frågor ombåtliv 1984/85:761 av m.fl. Kostnaderna för polisens insatser för att skyddakärnkraftverk 1984/85:762 av förlöntägarfondsstyrelser 1984/85:763 av borgensåtaganden 1984/85:764 av som försöksregion för kooperativutveckling 1984/85:765 av Per av lagen ombevakningsföretag 1984/85:766 av m.fl. Lokalisering tillMalmö av ammoniakproduktion 1984/85:767av gruvbrytning 1984/85:768 av Auktorisation för Träteknikcentrumi att utföra typprovning för träindustrin 1984/85:769 av och Lokalisering till av kansliet för den nya myndigheten för arbetsmarknadsutbildning 1984/85:770 av m.fl.Arbetsmarknadsutbildningen 1984/85:771 av m.fl. 1984/85:772 av m.fl. Den fackliga verksamheten i multinationella företag 1984/85:773 av m.fl. Förändrad stödområdesindelning för kommuner i Värmlandsbergslag 1984/85:774 av Bo Finnkvist m.fl. Lokalisering till för den nya myndigheten för arbetsmarknadsutbildning 1984/85:775 av m.fl. En semesterlönefondm. 1984/85:776 av m.fl. Åtgärder mot utförsäkring från arbetslöshetsersättning 1984/85:777 av Per Ökat antal lärlingsplatser inom byggsektorn 1984/85:778 av i och KerstinAtidersson Utvecklingen i 1984/85:779 av och för att hindra sexuella trakasserier på arbetsplatser 1984/85:780 av m.fl. Bestämmelserna om arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag 1984/85:781 av Aitna m.fl. Regler förprovanställning m. m. 1984/85:782 av till installation avkakelugnar 1984/85:783 av m.fl. Regionplaneringen iStockholms län 1984/85:784av och 65 Åtgärder mot radon i bostäder den 1984/85:785 av m.fl. Kommunalt veto beträffande uranhantering 1984/85:786 av och för att minska förekomsten av formaldehyd i rumsluft 1984/85:787 av förste vice talman av aktier 1984/85:788 av förste vice talman av vinstdelningsskatten, m. m. 1984/85:789 av och motnarkotikamissbruk 1984/85:790 av och avseende drogmissbrukare 1984/85:791 av m.fl. Högskola ochforskning 1984/85:792 av tn.fl. 1984/85:793 av m.fl. Höjdastudiemedelsbelopp 1984/85:794 av ni. 1984/85:795 av m.fl. Ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom, m.m. 1984/85:796 av m.fl. Rösträtt för invandrare iriksdagsval 1984/85:797 av m.fl. Utbildningsinsatser förinvandrare 1984/85:798 av/Oe//A/a«550« Medborgarvittnen 1984/85:799 av KjeU Slopande av statsbidraget till verksamheten medmedborgarvittnen 1984/85:800 av Margö och för vissa handikappade 1984/85:801 av Margö och om sex m. m. på rehabiliteringskliniker 1984/85:802 av m.fl. Vuxenutbildningen 1984/85:803 av m.fl. 1984/85:804 av rn. fl.Kvinnoorganisationernas verksamhet bland invandrarkvinnor 1984/85:805 av m.fl. Metodutveckling av arbete med vissainvandrarfamiljer 1984/85:806 av m.fl.Utbildningsradions program för invandrarkvinnor 1984/85:801 av m.fl.Svenskundervisning för invandrarkvinnor 1984/85:808 av Enklare regler för anställning av tillfällig arbetskraft 1984/85:809 av Inbetalning av källskatt för tillfällig arbetskraft m. m. 6 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1984/85:88av (vpk) till statsrådet om iMalmö: Beslutet att lägga ned högstadietvid i väcker en rad frågor av principiellskolpolitisk och kulturpolitisk natur. Inom en kommun, och kanske speciellt inom en storstad medbetydande interna flyttningsströmmar mellan stadsdelar, inträffar givetvisförskjutningar i högstadiernas underlag. Att en uttunning av underiaget då kanleda till att man nedlägger ett högstadium är inte onaturligt. Men en helt annan situation inträder, när ett högstadiummed eget underlag skall läggas ned för att eleverna där skall skickas tillandra stadsdelar för att avvärja att deras högstadier läggs ned. Detta är enannorlunda och vida mer tvivelaktig typ av planeringslösning. Högstadier är något mer än blott och bartutbildningsinstitutioner. De har kommit att spela en viktig social ochkulturpolitisk roll. Till dem knyts olika verksamheter av stor betydelse förungdomens medvetandeutveckling och sociala kontaktnät. Denna högstadiets roll söm centrum för en stadsdelssociala liv har blivit särskilt markerad i fallet i . stadsdel som har att kämpa med svåra sociala problem, somhyser en hög procent invandrare och som drabbats av segregeringens mångsidigaeffekter, behöver naturligtvis i särskilt hög grad den typ av aktiviteter ochinsatser, vilka kan byggas upp kring ett väl fungerande högstadium. Skolan blirdär ett viktigt instrument för social utjämning, för ungdomarnas ochstadsdelens identitet, för kulturell stimulans och för förbrödringen mellanmänniskor från skilda nationer och kulturkretsar. Att mista ett högstadium, sompå ett ovanligt aktivt sätt spelat en sådan roll, är att premiera torftighetoch befästa klasskillnader. Rimligen strider detta mot de skolpolitiska,bostadspolitiska, socialpolitiska och invandrarpolitiska mål som iskilda sammanhang fastlagt. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågortill statsrådet: Vill statsrådetmedverka till att i en skolplanering ett fungerande högstadium inte nedläggsför att förse andra högstadier med sviktande underlag med flera elever via"bussning"? Vill statsrådetmedverka till att i en arbetarstadsdel barnen inte tvingas att resa till andrastadsdelar och att de inte splittras upp på olika andrå skolor i skildastadsdelar, som saknar den egna stadsdelens identitet? Vill statsrådetvidta åtgärder så att i en stadsdel med hög invandrarbefolk-ning ett fungerandehögstadium, vars betydelse för invandrarungdomen varit starkt positiv, intenedläggs? Vill statsrådetmedverka till att en stadsdel med hög andel arbetar- och invandrarbarn inteberövas de kontaktnät och den kulturella funktion som är knutna till ett välfungerande högstadium? 7 § Meddelande om fråga Meddelades att följande frågaframställts 1984/85:359av (vpk) till jordbruksministern om arsenikhalten i bergborradebrunnar: Enligt uppgift i dagspressen visaren undersökning om arsenikhalt i bergborrade brunnar på oväntat höga halter.Undersökningen är gjord av geologiska undersökning (SGU). a. högsta halten uppmätts i i . Där ligger halten tiogånger högre än föreslår som högsta tillåtna halt. Enligt SGU saknas det pengar för en uppföljning, trots attdet är angeläget att få fram mer fakta om arsenikvärdena i våradricksvattenbrunnar. , som är den centrala myndighetenfördricksvattenkontrol-len, planerar inga åtgärder utan uppmanar kommunernashälso- och miljöskyddsnämnder att själva ta initiativ till fortsattaarsenikanalyser i brunnar. 7 protokoll 1984/85:63-67 Med hänvisning fill ovanstående vill jag ställaföljande fråga till jordbruksministern: Avser jordbruksministern vidta några åtgärder ianledning av SGU:s undersökningsresultat? 8§ Kammaren åtskildes .