prot · G80951 · 1984-12-31 00:00:00 — I det här betänkandet behandlas två motioner.En av dem är undertecknad av mig fillsammans med representanterfrån och , och . Vihar tagit upp de miljöproblem som finns i sjön . Utskottet redovisar att regionalt arbete pågår och attsjöregleringsfrågorna f. n. prövas av regeringen. Dessutom pågår arbete mednaturvårdsplaner för de tre länen. har dessutom fattat beslut om ändring avmiljöskyddslagen för att möjligheter skall finnas att komma till rätta medproblem med övergödsling inom jordbruket i särskilt känshga områden.Folkpartiet står bakom det beslut som i det sammanhanget fattades. Vi fann detställningstagandet i linje med den heltäckande miljösyn som vi vill företräda. Sammantaget innebär detta att även jag finner det rimligtatt avvakta vad som kommer att hända. Vi har från sida därför intereserverat oss i jordbruksutskottet. Jag vill då starkt betona att de problem som aktualiseratsi motionen kvarstår och behöver bevakas även för framtiden. Sjön har exempelvisdrabbats av en omfattande fiskdöd. Oklarheter kvarstår om orsakerna till denna.Insjöfiskarna har hos regeringen begärt ersättning för de skador som uppkommit.För att få frågeställningarna ytterligare belysta har jag ställt en fråga tilljordbruksministern. Den kommer att besvaras . Jag har fördagen inget mer att anföra än vad vi från redovisat i vårtsärskilda yttrande. 125GRETHE (): Här behandlar vi två mofioner från folkpartietoch vpk om i och för sig angelägna naturvårds- och miljöfrågor. De har intelett till några åtgärder, därför att det just nu pågår både undersökningar ochinventeringar - här vidtas även vissa administrativa åtgärder - som skall liggatill grund för direkta åtgärder, så att man verkligen kanta itu med de här problemen. Ett vattenvårdsförbund håller på att bildas kringHjälmaren, och därmed kommer olika intressenter och organisafioner snart tilltals, som ofta har önskat. och folkparfiets motiontorde alltså inte kunna påskynda hanteringen av den frågan - det är redan pågång. Frågan om försurat vatten i privata brunnar, som tas uppav vpk, redovisas i den aktionsplan som och andramiljöintresserade verk har lagt fram och som håller på att remissbehandlas.Det är redan känt att denna akfionsplan kommer att leda fill ettregeringsförslag . Jag tycker att det är bra, fru talman, när polifiker äraktiva i miljöfrågor och påpekar brister. Men det räcker ju inte med välvilligadeklarationer. Sådana kan vara valpreludier som förkhngar ohörda för väljarna.Det blir ju ytterst viljan att satsa pohtisk makt och ekonomiska resurser,antingen genom direkt finansiering eller genom omprioritering mellan olika angelägnaändamål, som avgör hur bra miljövården blir. Jag vill gärna med anledning av de anföranden som hållitsi denna debatt uttrycka förhoppningen att vi kan förvänta ett stöd när detgäller finansieringen av både vpk och när beslutsdagen kommerunder . 126 (): Jag har haft diskussioner med jordbruksministern om detta, och dåställde jag frågan om resurser skulle ställas till förfogande, eftersom socialdemokraternaunder den tidigare perioden hade röstat emot en del av de anslag som behövs förHjälmaren. Jag fick då det svaret från jordbruksministern att anslagen skullefå stå kvar även när socialdemokraterna hade majoriteten. Det måste ju betyda attvi på vårt håll tidigare ställt upp i dessa frågor. Sedankunde man möjligen av inlägg få intrycket att allt är bra medHjälmaren. Det är inte så. Som jag redovisade kvarstår problemen, men vi ärberedda att avvakta den utredning som pågår och som i och för sig tagit mycketlång tid. Kommunalenergiplanering m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. 1984/85:19 Anslag på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:25 delvis) 21§ energiplanering m. m. betänkande 1984/85:6 om utvecklad energiplaneringm. 1984/85:5). 127 (): Det ärende som vi nu skall diskutera gäller utvecklad kommunalenergiplanering. Förslaget innebär en skärpning av nu gällande lag på detsättet att man ålägger varje kommun en skyldighet att genomföra en totalenergiplanering, alltså även för drivmedel. Vidare föreslås en skärpning aveliagen, som åsyftar en vägran fill elleverans när det gäller värmepumpar inomkommunernas fjärrvärmeområden. Kommunalenergiplanering kan väl kanske inte direkt upplevas som någon av de merhetsande frågor vi har att debattera här i . Men verkligheten är denatt regeringens förslag begränsar den enskilda människans frihet och möjlighettill fritt val av energiform för sina egna hus. Densocialdemokrafiska majoriteten vill här - precis som på så många andra områden- ge staten ett ökat inflytande över en väldigt viktig del av kommunernasverksamhet. Det är helt uppenbart att man inte tilltror kommunerna förmågan attpå egen hand och utan lagstiftning i ryggen tillgodose behovet avenergiplanering. Konsekvent och målmedvetet regle- Kommuttal energiplanering m. m. rar manallt hårdare. Behandlingsutrymmet för egna initiafiv begränsas allt mer, en biti taget. Vi moderater är övertygade om att det inte längre behövsen lag som föreskriver energiplanering. Vi får inte glömma bort attnär den här lagen tillkom så befann vi oss i en heltannan situation än den vi befinner oss i. hade viallvarliga störningar på den internationella oljemarknaden. Det var inte alltidså säkert att vi hade tillgång till den olja som vi behövde för att hållaSverige i gång. är situationen en helt annan. Vi har betydligt bättreinsikter om våra behov, och dessutom har vi byggt upp betydande beredskapslagerav olja. Politiker och tjänstemän ute i våra 280 kommuner känner,vill jag hävda, ett starkt ansvar för sina kommuner och deras invånare. Alltdet arbete som lagts ner på det energipolifiskaområdet har bidragit fill att kompetensen har ökat i kommunernasbyggnadsnämnder. Arbetet med energisparplaner, bostadsförbättringsprogram ocholjereduktionspla-ner liksom satsningarna på fjärrvärmetekniken har givitkommunerna ekonomiska och tekniska kunskaper, som enligt vår mening inte längrebehöver stöttas upp med lagar med stathga regleringar och ålägganden.Påståendet både i näringsutskottets yttrande och i bostadsutskottets betänkandeatt lagen "är av betydelse för kommunernas möjligheter att genomföra enrealistisk energiplanering" visar helt uppenbart på bristande insikter omden kommunala verkligheten. Ute 1 kommunerna har man goda kontakter med de storaförbrukarna av energi. Därför behöver enligt vår mening kommunerna inte helatiden krypa bakom en lag för att få den information de vill ha om tillgång ochefterfrågan på energiområdet. Samarbetet mellan kommunerna och energikonsumenternaär, vilket är värt att understryka, väl etablerat . Från moderat sida är vi dessutom övertygade om attregleringar och styrningar av energisystemen fördröjer och även fördyrar nyatekniska och miljömässiga anpassningar. En alltför detaljerad och en alltföruniform planering ute i kommunerna kan inte vara av godo. Vi måste ha tilltrotill marknaden och till ny teknik. Vi moderater inte bara motsätter ossskärpningen av lagen om energiplanering, utan vi anser lagen heltöverflödig. Jag yrkar därför, fru talman, bifall till reservationerna 1 och 3vid bostadsutskottets betänkande nr 6. Regeringen har i samma proposition också föreslagitändringar i ellagen, vilket jag tidigare nämnt, som innebär att leverans av elfill värmepumpar skall kunna förvägras kommuninvånare, om kommunfullmäktigefattar beslut med den innebörden. Visserligen ger man kommuninvånarna möjligheteratt gå till och överklaga beslutet, men varför skall man göra alltingså komplicerat? Å ena sidan säger bostadsutskottets majoritet att det intefinns några delade meningar om att energieffektiva värmepumpar skall få kommatill användning för uppvärmning. Å andra sidan finner man det nödvändigt attförhindra fastighetsägare att installera värmepumpar inom fjärrvärmeområden.Var finns logiken i ett sådant resonemang? Nej, fru talman, det endamajoriteten vill är att som monopolister slå vakt om de kommunala investeringarnai fjärrvärmesystemen. Det kommer att ske på de enskilda kommuninvånarnasbekostnad. Man vill ge sina egna verksamheter helt andra möjligheter attbehärska en marknad än den som enskilda har. Om kommunfullmäkfige fattar beslut om att värmepumpar inteskall få installeras inom ett fjärrvärmeutbyggt område, utestänger man kommuninvånarefrån att övergå till andra, billigare och mer energieffekfiva lösningar. Dethär leder till att nödvändiga marknadsanpassningar av fjärrvärmesystemenoch deras taxor inte kommer att ske, och det är beklagligt. Det är nödvändigt att eftersträva konkurrenspå det kommunala energiområdet. Regeringens förslag har rakt motsatt verkan.Från moderat sida motsätter vi oss därför den föreslagna skärpningen av ellagen. Den reservafion bakom vilken och folkparfietstår skiljer sig inte särskilt mycket från och vpk:s gemensammareservation. Det som förenar dessa två reservationer är den uttalade motviljanmot att hindra leverans av el till installerade värmepumpar inom fjärrvärmeområden.Det som skiljer är att man från och vpk:s sida inte vill tillåtaanvändningen av frånluftsvärmepumpar. Jag tycker att det bör vara möjligt för oss att gemensamthävda huvudprincipen om leveransskyldighet i fråga om el. Jag utgår därför, frutalman, ifrån att om och vpk:s reservation faller, dessa två partierkommer att ställa sig bakom den reservafion som finns från oss moderater ochfolkpartister. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall fill reservafion 4 vidbostadsutskottets betänkande nr 6. energiplanering m. m. 128BIRGITTA (): Det låter på som omkommunfullmäkfige skulle ha möjligheter att förbjuda elleveranser fillvärmepumpar inom fjärrvärme- och naturgasområden. Det är inte korrekt. Det somkommunfullmäktige kan göra är att befria elleverantör från tvånget attleverera el till värmepumpar. Det är en viss skillnad. F.ö. kommer att ta upp frågan om ändring iellagen, och jag återgår nu till den kommunala energiplaneringen i stort. sade att en alltför detaljerad ochuniform planering av energin skulle kunna skada en god teknisk utveckling ochett bra energisystem. Där är vi helt överens. Det är inte meningen att denkommunala energiplaneringen skall bli detaljerad och uniform, men det ärviktigt att den rättar sig efter det mål för energiförsörjningen som riksdagoch regering med stor majoritet anslutit sig till här. Marknadskrafterna är satta ur spel när det gällerenergiförsörjningen i vårt land. Elpriset är subventionerat. De norriändskakraftverken, som är avskrivna, levererar så billig el att kraftbolagen ärförmögna nog att sätta mycket låga priser på den el de säljer. Egentligentycker vi inom att dessa stora vinster på vattenkraften 7 protokoll 1984/85:51-52 energiplanering m. m. borde komma norra till nytta och inte stödjakärnkraftverk i , I ett annat land, , där marknadskrafterna spelar merfritt, har man nu avbrutit kärnkraftsutbyggnaden. Man har t, o, m, stoppatbyggen som varit halvfärdiga och där man lagt ned miljarder kronor, eftersommarknadskrafterna nu klart säger ifrån att kärnkraft inte är lönsamt, IVIen iSverige går det att få en fördelaktig finansiering av kärnkraftverken.Långivarna vet att kraftbolagen är rika genom vattenkraften, ochskattebetalarna tvingas år ut och år in att lämna pengar till statensvattenfallsverk, som har en tämligen dålig avkastning. hardärmed stora möjligheter att subventionera elpriset. går också ut i stora annonser ochlovar att hålla elpriset nere . Man sätter alltså priset så lågt att all den elektricitetman producerar skall gå att sälja. Detta är ur vattenfallsverkets snävaekonomiska synpunkt det bästa priset, för om man producerar elektricitet sominte går att sälja ger det ännu större förluster. Därför sätter man prisetlägre än som vore motiverat om marknadskrafterna skulle råda. På det sättet mättas också energimarknaden medelektricitet, och det blir svårt att få fram alternativen och motivera enkraftfull hushållning. Det är därför, , som vi behöver denkommunala energiplaneringen, I själva verket är det linje 1 och linje 2 vidfolkomröstningen som tvingar fram en statlig och planering. Dethade varit lättare om linje 3 vunnit. Då hade det funnits en optimal mängdelektricitet i vårt system för att ge utrymme för de förnybara inhemskaenergikällorna och för att motivera ett effekfivare energisystem. Det är alltså linje 1 och linje 2 som driver framplanhushållningen. Man visste att folkviljan skulle segra. När människor fåttkärnkraftens faror och risker aktuella för sig ville de inte ha kärnkraft.Därför sade man också inom linje 1 och linje 2 att man skulle avvecklakärnkraften. För att det målet skall uppnås måste vi nu planera. Om linje 3hade vunnit hade det inte behövts någon planering - då hade marknadskrafternasjälva kunnat åstadkomma en klok energiförsörjning. Insikten växer om att det bästa energisystemet är det somanvänder energin på ett klokt sätt. Nästan all energi vi köper stör miljön.Därför är det viktigt att finna tekniska och organisatoriska lösningar som fårut mer nytta av den energi vi köper. Det är förnuftigt att använda detenergislag som passar bäst för de olika ändamålen. Det finns också många andra fördelar än de rentekonomiska. Industrin skulle på detta sätt få många nya beställningar påenergieffektiva maskiner. En strukturförändring som anpassarproduktionsapparaten till en minskad energianvändning skulle ge många nya jobb,och den ger jobb över hela landet. Utrymmet för att genom nya tekniskalösningar minska driftskostnaderna är enormt. Men meddumpade elpriser saknas de klara ekonomiska incitamenten. Därför måste man planera och se mer långsiktigt. Man måstelämna den här informationen till människor genom planer i kommunerna. Det ärmin förhoppning att industrins talesmän i fortsättningen inte skall låta sigdomineras av energitillförselintressena i energifrågan. Det är nu väsentligt att målen för energipolitiken klartanges så att näringslivet, kommunerna och de statliga verken vet vad somgäller. Det finns ju en betryggande majoritet i för att hålla fastvid det energipolitiska beslutet efter folkomröstningen. Jag vill citera det första beslut som fattades efterfolkomröstningen, och det finns i NU:s betänkande 1979/80:70. På s. 22 står detatt "energisystemet bör ges en inriktning mot ett system grundat påuthålliga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan". På s. 18 skriver man följande: "Det bör nu slås fastatt den sista reaktorn i skall stängas ." Vidarestår det på s. 27: "En utgångspunkt för det fortsatta arbetet påenergiområdet är att sträng hushållning med energi är nödvändig både avekonomiska skäl och av miljöskäl." Dessa riktlinjer har upprepats från årsedan. I proposition nr 5 - som vi behandlar nu och som handlar omkommunal energiplanering - framhålls att det är nödvändigt att kommunerna utgårfrån dessa mål. och vpk tycker att det skulle skapas en större klarhetom den klart uttalade målsättningen enkelt kunde utläsas ur lagtexten omkommunal energiplanering. Vi vill alltså föra in en sådan ändamålsbestämmelsei lagen. Även om och socialdemokraterna äröverens om målet ber jag att få yrka bifall till reservation 2, enligt vilkenstörre klarhet skulle uppnås. energiplanering m. m. 129 () replik: Skillnaden mellan min och när det gäller skärpningen av lagen om energiplanering ärytterst liten. Jag skulle vilja säga att den mera är av akademisk karaktär.Verkligheten är ändå att det innebär ökade krav och begränsningar för deenskildas möjligheter att få elektricitet till sina värmepumpar, om kommunfullmäktigeskulle fatta den typen av beslut. Det är tråkigt att konstatera att man från centerpartietssida på detta område är beredd att sympatisera med socialdemokraterna ikonflikt med de önskemål som den enskilda människan har om att kunna väljafritt. Man har byggt ut teknikerna ikommunerna, och kommunerna gör ett bra arbete. Jag är - utifrån egenkommunalpolitisk erfarenhet - övertygad om att kommunerna, utan att ha en lagom energiplanering bakom sin rygg, kommer att ställa upp när detgäller att skapa en nationell planering av våra energibehov och den efterfråganpå energi som vi har. 130PER (): I går fick kammarens ledamöter besked om attvi skulle visa disciplin för att klara den förelagda tidsplanen. För att dettaönskemål inte energiplanering m. m. skall förklinga ohört, skall jag försöka visa disciplin nugenom att vara utomordentligt kortfattad. Jag kan vara kortfattad även mot bakgrundav att ingenting av det som sades av och något nytt i de delar som har med detta betänkande att göra. Jag kandärför begränsa mig till att hänvisa till den beredning som har skett inomnäringsutskottet och bostadsutskottet. Jag yrkar bifall till hemställan ibostadsutskottets betänkande i dess helhet. 131IVAR (): Ytterst är utformningen av det framtidaenergisystemet en överlevnadsfråga. Kortsiktiga ekonomiska vinster genom enensidig inriktning på fillförsel av energi kan på bli en ekonomiskbelastning och leda till okontrollerbara miljöbelastningar, I de ekonomiskakalkyler som upprättas vid planering av det framtida energisystemet måstemiljövinster och sysselsättningseffekter vägas in för att en rättvisandejämförelse skall kunna erhållas mellan investeringar i produktion resp, ieffektiviseringar. Det är därför nödvändigt att merkostnader på kort sikt somnödvändiga miljöinvesteringar kan medföra kan bäras på samma sätt som förlusterunder i nybyggda produktionsanläggningar. Det måste vara möjligtför kommuner, företag och enskilda att kalkylera in kostnader för bättre miljögenom effektiviseringar på samma sätt som stöd ges till miljöåtgärder iproduktionsanläggningar. Samhället måste svara för de ökade kostnader på kortsikt som miljöriktiga energiinvesteringar kan innebära. Det är rättvist ochlogiskt, eftersom det är samhället som helhet som får "miljövinsten". Målsättningen måste vara att det stöd som samhället nu gertill investeringar för effektivare energianvändning får en sådan omfattningoch utformning att det blir ekonomiskt lönsamt för kommuner, företag ochenskilda att göra en rationell avvägning mellan tillförsel och hushållning avenergi. Jag vill i detta sammanhang påpeka att import av t, ex, olja och kolför uppvärmningsändamål innebär import av arbetslöshet, eftersom en sådan importi stor utsträckning rycker undan grunden för utnyttjande av inhemska bränslen,medan investeringar i effektivare energianvändning däremot kan ge nyaarbetstillfällen inom landet. De konkreta åtgärder som föreslås i bostadsutskottetsbetänkande 6 för att förstärka den kommunala energiplaneringen rör i principtre områden. Först och främst föreslås att det i varje kommun skall finnas enav kommunfullmäktige fastställd energiplan avseende tillförsel, distributionoch användning av energi. Vidare läggs förslag fram om en ändring i ellageninnebärande att en elleverantör inom ett område för fjärrvärme och naturgasskall kunna vägra elleverans till värmepumpar endast när fullmäktige beslutatatt värmepumpar inte bör förekomma i området. Slutligen föreslås ävenriktlinjer för en energiinriktad kompletteringsutbildning för skorstensfejare. Vi i kan i huvudsak acceptera förslagen med deerinringar som redovisas i reservationerna 2 och 5 i betänkandet. När detgäller den s, k, energiplanen vill vi understryka att en energiplanskall ses som en rullande planering, där en kommuns alternativa vägar att forma sin energiförsörjningbeskrivs samt rekommendationer om lämpliga handlingslinjer och mål redovisas.En plan får inte - och kan inte - bli ett detaljerat dokument som påsocialistiskt planhushållningsmanér lägger fast en viss handlingslinje, somsedan slaviskt skall följas utan hänsyn till vare sig ändrade förutsättningareller bättre alternativa lösningar. Det är också viktigt att betona attkommunernas största möjligheter att påverka energisystemets utformning liggerpå användarsidan och inte i den storskaliga energiproduktionen. Energiplanenbör därför framför allt ta sikte på åtgärder som leder till effekfivareenergianvändning. Överkapaciteten på tillförselsidan skapar ett tryck påsparprogrammet. I ett kortsiktigt marknadsekonomiskt perspektiv kan därförsparprogrammet te sig onödigt. Samfidigt talar många skäl för rakt motsatt linje- för en markant radikalisering av programmet. Det långsiktigt strategiskaskälet för en radikal effektiviseringslinje är omsorgen om industrisamhälletsutvecklingsmöjligheter - som man värnar om en god livsmiljö. Denkommer också att underlätta kärnkraftsavvecklingen. Den kommer på kört sikt attvara nyttig för handelsbalansen, teknikutveckUngen, miljön, självförsörjningenoch sysselsättningen. Vad det framför allt handlar om är att kopplaenergipolitiken till den decentralisering, demokrafisering och brukarmedverkansom är på gång ute i kommuner och bostadsområden. Konkret måste kommunerna fåen aktiv roll - att ufifrån en lokal helhetssyn medverka i ett radikalteffekfiviserings-program på användarsidan. T. ex. Göteborgsprogram för att spara50 % av energianvändningen i bebyggelsen visar vad som är möjligt. Det krävsdock att användningsfrågorna lyfts fram till en nationell angelägenhet. Alla-villaägare, bilägare, hyresgäster, bostadskooperativ, osv. - måste veta ochkänna att de faktiskt delar ansvaret för en av förutsättningarna förindustrisamhällets utveckling, bevarandet av en god miljö. Med ett sådantprogram kommer energihushållning och utnyttjande av lokala energikällor attkraftfullt stimuleras. Det akuta elproblemet kan vara att omsätta"elberget" i oljeredukfion. är det kärnkraftsavvecklingen. Enkärnfråga är att komma åt kraftindustrins tillväxtorientering, som inte barakomplicerar kärnkraftsavvecklingen utan också försvagar och försenarutvecklingen i andra delar av energisektorn. Den mekanism som fungerat är lika enkelsom effektiv. Överdrivna fillväxtprognoser skapar behov av nya stora kraftverk.Dessa ger överkapacitet som måste utnyttjas. Det utlöser rea på el som ökarkonsumfion, vilket ger underlag för nya tillväxtprognoser, nya realisafionerosv. Slutfasen i kärnkraftsutbyggnaden är ett bra exempel. Elkraften från detvå "sista" kärnkraftsaggregaten går inte att sälja om inte prisernapressas långt under självkostnaden i hopp om framtida inflationsvinster. Vad som saknas är en elanvändningspolitik. Dess syfte börvara att säkra alla vitala elbehov genom att den el som produceras verkUgenutnyttjas effektivt. Därmed hålls det samlade behovet nere, inte meduppoffringar och försakelser utan med ny och bättre teknik. energiplanering m. m. energiplanering m. m. Detta kommer att underlätta kärnkraftsavvecklingenpå flera sätt. Dels behöver inte hela kärnkraftsprogrammet ersättas. Dels bördet bli möjligt att föra en mera balanserad debatt kring en begränsad utbyggnadav vattenkraften om den förs mot bakgrund av en väl genomtänkt elanvändningspolitik,i stället för föga trovärdiga tillväxtprognoser. Dels ökar "elnettot"av den kommunala kraftvärmeproduktionen väsentligt. Detta går inte att åstadkomma utan ekonomiska styrmedel.Det kan bli nödvändigt att ta ut en extra elavgift, som sedan slussas tillbakaför att främja ny och bättre teknik och förhindra en total kostnadshöjning förkonsumenten. I ett längre perspektiv kommer en genomtänkt och effektivelanvändningspolitik att innebära högst betydande besparingar för den enskildeelkonsumenten. Utskottsmajoritetens förslag till ändring av ellagen harenligt vår mening fått en mycket olycklig utformning. Huvudregeln måstesjälvfallet vara att leverans av elström för drift av värmepumpar inte skallkunna vägras. Detta bör utan undantag gälla värmepumpar som utnyttjarspillvärme som finns tillgänglig , t. ex. energi ur frånluften.Det kan dock finnas skäl att i något fall göra undantag för s.k.uteluftsvärmepumpar eller motsvarande. Dessa ger ingen "prima" effektutan måste vid kall väderlek i sin helhet ersättas med effekt frånfjärrvärmesystemet eller elnätet. Detta innebär att en dyrbar reservkapacitetmåste hållas om uteluftsvärmepumpen skall vara ett användbart alternativ.