prot · G809156 · 1984-12-31 00:00:00 — trovärdiga alternativ ochmöjHga utvecklingslinjer för sin bygd och den bygd som de vill värna. De harprovat de stora kommissionernas och paketens politik. Den har inte lyckats. Vihar ansett att politiken i stället måste bygga på principen atf en krona ihanden på de vanliga människorna säkert är effektivare ur sysselsättningsskapandesynpunkt än en krona i handen på politiker. Det är därför vi konstaterar attgrunden för att långsiktigt förändra och förbättra situationen i Bergslagenfaktiskt måste vara att satsa på att människor och företag i störreutsträckning får behålla de resurser som de arbetar ihop och att vi politiker ochframför allt subventionspolitikerna, som redan har misslyckats, slutar att göraanspråk på att få större och större andelar av resurserna. Vi tror inte att detlöser problemen i Bergslagen, men vi tror däremot att det ger en bättre grundför en positiv utveckling . Detär det enda jag har att säga till i , Vi för intediskussionen från samma utgångspunkter. Om det vore så att människoma iBergslagen tyckte att i och vpk hade trovärdighet ide alternativ ni för fram har jag, herr talman, en känsla av att vpk skullevara ett mycket stort parti i riksdag, men det är det inte. 116 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Det talas om trovärdighet och pengar. Vpk är inte trovärdigt därför attdet har mycket mera pengar än andra. Vad jag talade om var de pengar som BengtWittbom själv nämnde, en miljard som har safts in i fonderna utan att användasi Bergslagen, Tänk, om vi fick använda en miljard för investeringar iBergslagen, då skulle Bergslagen kunna blomstra om de pengarna satsades på ettriktigt sätt! Storfinansenhar ju lovat att ställa upp med 100 miljoner och infe lyckats skapa någontingav det. Drar inte någon slutsats av det? Skall man där få ännumer pengar för att göra ingenting? Vidaresäger att jag tänker på lånade pengar. Nej, det gör jag intealls. För är det naturligtvis helt otänkbart att ta pengarna därde finns; i hans värld kan man bara låna pengar - från utlandet eller kanske avsvenska kapitalister, som skall tjäna grova pengar på räntan. Men vi menar kan dra in likviditet från de svenska bolagen, som har tjänat enormt på denlåglönepoHtik som förts och den exportsatsning som gjorts . De svenska bolagen sitter på i likviditet. Enliten del av de pengarna kan användas för utveckling också i Bergslagen, Volvohar t, ex, startat ett finansbolag för att förvalta sex miljarder som man intevet var man skall göra av. Dess chef sade i radio: Tyvärr får viinte flytta pengarna ur landet - då hade vi kunnat hitta profitabla projekt- sånu måste vi försöka göra någonting på den svenska marknaden, bl, a, gå in påbostadssektorn, - Detta är den verkliga situationen. Pengarna finns, men detfinns inte en regering som vågar använda dem. Och har inte haftett enda förslag att komma med - utöver propåer om gåvor till storfinansen -som skulle kunna ge någonting för Bergslagen, Anf.117 (): Som en liten, stillsam kommentar till de senaste inläggen skulle jagvilja påstå aft människorna i Bergslagen nu känner betydligt större tillförsiktän de hade anledning att göra under de sex borgerliga , Menlåt mig inledningsvis, för att balansera en del av den debatt som förts underhela dagen, påpeka att man inte behöver se någonting negativt eller någon stordramatik i aHa skeenden på arbetsmarknaden. Förändringar i näringslivet är intei och för sig någonting nytt eller unikt. Människor har i aHa tider varittvungna att anpassa sig till förutsättningarna för sin utkomst. En yrkesmässigeller geografisk rörlighet har för många varit en nödvändighet, och jag troratt det kommer att vara på det sättet också . Däremotär det anmärkningsvärt hur snabbt omställningen inom de s, k, basnäringarna hargått och hur brutalt den slagit mot en hel landsända, nämligen Bergslagen, beteckningen inbegriper jag delar av sju län, Def är viktigt attunderstryka att det är delar av sju län som ryms inom den geografiskaavgränsning som vi brukar kalla Bergslagen, Här finns kommuner som harförlorat en tredjedel av sin folkmängd, en utveckling som förstärkts i takt medrationaliseringar och sfmkturomställningar inom skogsbruk och gruv- ochstålhantering. har pekat på riskerna för aft den negativa utvecklingenfortsätter och att ytterligare 60 000 industrijobb i det här geografiskaområdet kan komma att försvinna om ingenting görs, I mitt eget hemlän harbefolkriingsminskningen varit betydande , t, o, m, meromfattande än den varit i stora delar av def s, k, inre stödområdet.Länsstyrelsens prognos pekar på fortsatta minskningar i tio av länets elvakommuner. Dettahar naturligtvis att göra med näringsHvets sammansättning, I län svararde få företag som har mer än 200 anställda för mer än två tredjedelar av allindustrisysselsättning, I regel har dessa koncerner huvudkontor ochutvecklingsavdelningar lokaliserade till storstadsområden. har länetsstörsta industriföretag i samband med en omorganisation flyttat huvudkontoretfrån till , En naturlig kunskapstillförsel och känsla förbygden försvinner om företagsledning och teknikutveckHng lokaliseras åt annathåU, Mot denna bakgrund som ju kännetecknar många av bmksorterna i helaBergslagsområdet är det naturligt att motion 2919 tar upp den framtidainriktningen av lokaliseringssamrådet. Utskottetdelar också uppfattningen att lokaliseringssamrådet bör förstärkas och behållasin regionalpolitiska betydelse, vilket innebär att huvuduppgiften ävenframdeles måste vara att medverka till att bevara och skapa nya arbetstillfäUeni de delar av landet där det är mest nödvändigt. Jagkan säga att denna del av motionen har nått sitt syfte, eftersom utskottetkonstaterat att situationen i Bergslagen är aHvarlig, Man framhåller förregeringen att samrådet bör användas som ett effektivt instrument för atfåstadkomma förbättringar. För att motverka denspontana negativa sysselsättningsutveckling som prognoserna indikerar för Bergslagen måste samhället trädain och korrigera utvecklingen och länka in den på bättre banor. Ett viktigtarbetsfält är teknikomvandlingen för industrin, och dåsärskilt för Bergslagen där många företag verkar inom områden som har enavtagande internationell konkurrenskraft. En viktig del av förutsättningarna för teknikomvandlingenär fillgången på kvalificerad teknisk utbildning, särskilt tekniskhögskoleutbildning. Enligt min mening finns det en betydande risk för att deteknikcentra som förordas i proposifionen blir alltför svaga, I stället bordeövervägas att låta de regionala högskolor som redan finns få utökade resurserför teknikutbildning. En del insatser när det gäHer denna verksamhet är redan påväg. Det finns därför inte anledning atf just nu ställa några ytterligare kravpå detta område. För mig är def inte heller möjligt att i detta sammanhangstödja reservafion 72 som delvis fillstyrker motionerna 546 och 2919 iutbildningsavsnittef, eftersom reservationen i huvudsak är inriktad på åtgärderi enbart och dessutom tar upp en rad andra frågor än utbildning ochteknisk UtveckHng, När det gäller rollfördelningen och organisationen inom regionalpolitiken och industripolitiken har den blivitallt oklarare. Antalet stöd har blivit stort, och stöd för i stort sett sammaändamål handläggs av skilda myndigheter och stiftelser. Risk finns för attstöden konkurrerar med varandra. Hanteringen blir onödigt kostsam och tungrodd,då många instanser blir inblandade. Tiden för samordning och koordination viaberedningsgrupper ökar och tar bort tid från det konkreta arbetet medföretagen. Att överblicka alla stödformer är svårt även förtjänstemän på t, ex, utveckHngsfonden som arbetar med dessa stöd.Industriverket har numera kommit ut med en tämligen tjock publikafion, den s,k,stödhandboken. Då innehåller den ändå bara sammandrag av vad som gäller förvarje individuellt stöd. Det är mot denna bakgrund som mitt yrkande omförsöksverksamhet med en integrerad regional- och industripolitik bör ses. Utskottets hänvisning till stat- och kommunberedningenundviker delvis kärnfrågan, hur de av stat och landsting anslagna medlen förregionalpolitik och industripolitik skall kunna användas på det organisatorisktmest effektiva sättet. Strävandena fill effekfivisering borde kunna vinna gehör.Nya försök och experiment bör kunna genomföras och framför allt tillåtas. Dekan ge kunskap och erfarenhet för nya reformer. Enligt min uppfattning borde en ordnad försöksverksamhetinom nuvarande kostnadsram t, o, m, vara högst önskvärd, läns landsfinghar också i skrivelse fiH regeringen anhållit om aff sådana försök skall fåinledas inom ramen för de s, k, frizonsförsöken. Eftersom frågan ännu inte äravgjord, finns def nu inte anledning atf framställa några ytterligare yrkanden,men det kan finnas anledning atf återkomma i den här frågan vid något senaretillfälle. med fyra olika borgerligaregeringar var vi många som motionerade om åtgärder för aft ta itu medproblemen i Regionalpolitiken m. m. Bergslagen, Då fick viinget gehör för våra förslag. har vi med en socialdemokratisk regering fåtten aktiv industripolitik och regionalpolitik som gör atf vi har anledning atttro på en bättre framtid. Specialstålsindustrin har omstrukturerats, Hksomhandelsstålet omstrukturerades under en tidigare socialdemokratisk regering.Dessa branscher har återigen fått en internationell konkurrenskraft. Regeringenhar vidare sett till atf särskilda medel ställts till förfogande förBergslagens utveckling genom bl! a, tillsättande av en särskild Bergslagsdelegation,tillkomsten av Bmksinvest och den s,k, Boforssfiftelsen, Det menar jag ärtillgångar som ger oss anledning att se fram mot deras verksamhet. Vi kan inteheller säga att det är några affärsmässigt motiverade projekt som har fått nejtill sin framställan om att etablera verksamhet i Bergslagen, Propositionernatill årets som far upp regional utveckling och utjämning, liksom detutskottsbetänkande som vi nu behandlar samt flera uttalanden avindustriministern, visar således enligt min mening att vi nu är på rätt väg. Påen punkt menar jag dock att utskottet borde ha kunnat tillmötesgå några motionerlitet bättre än vad som blivit fallet. Frågan gäller lokaHsering äv statligverksamhet tiH Bergslagen, Det hela rör sig inte om någonting annat än enviljeinriktning och en prioritering. Situationen i Bergslagen motiverarfaktiskt aft man visar en sådan viljeinriktning och tillmötesgår förslagen imotionerna 546 och 1443 i vad gäller ett uttalande om behovet av lokaliseringav statHg verksamhet fill Bergslagen, Jagvill därför yrka bifall till dessa motioner i motsvarande delar under mom, 26 iutskottets hemställan. 118 PER (vpk): Jag skall för min del uppehålla mig vid de frågor som jag tagit upp imin motion 1984/85:2164 om ett åtgärdsprogram för ökad sysselsättning inomÖrebro län. Den del av motionen som berör krigsmaterieHndustrin bemöts inte,men jag skall ändå något beröra den, eftersom den hör nära samman med de frågorsom besvaras i betänkandet. Industriministern sade för övrigt tidigare här idebatten att regionalpolitik och industri- och näringspolitik hör nära samman. Rentallmänt vill jag först säga att Bergslagen är en region som framtill kanske behöver tillföras 60 000 nya jobb. Det är ändå inte säkertatt sysselsättningen kommer att öka. Arbeten behövs antagligen för att ersättadem som kommer att försvinna . Därför behöver denBergslagsdelegation som tillsatts få betydligt ökade resurser. Industrinmåste mera inriktas mot färdigprodukter för den svenska marknaden och mindreför enbart export. Förädlingsgraden måste öka, och vi måste producera för våraegna behov från råvara till färdig produkt. Om löntagarfonderna byggdes uttill, som vpk föreslagit, samhällsfonder skulle de kunna fylla en viktigfunktion när det gäller att finansiera satsningar inom framtidsbranscher. Nyafasta och varaktiga jobb skulle kunna skapas i Bergslagen, Om jag så får övergåtill län, kan vi konstatera aft om hela Nr156 Bergslagen är svårthemsökt av strukturomvandlingens utslagning av jobb så rp . är just det länet ett avdét svårast hemsökta. Under den senaste fioårsperio- .r, ; loc den har länet förioraf 6000-8 000 arbetstillfällen, och förlorades ca 1 000arbetstillfällen . var andelen i /-.,» arbetslösa , bland deäldre , Dessa värden var bland de högsta i Lägger man tilldem som är föremål för arbetsmarknadspolitiska insatser så stod drygt 9 %av arbetskraften utanför den reguljära arbetsmarknaden. Under de tre förstaåren av har befolkningen i länet minskat med drygt 2 000 personer.Bedömningar tyder på att länets folkmängd kan hamna 1990, Denplanerade folkmängden är 274 000, Därför anser atf den befaradefolkminskningen är helt oacceptabel. Ärdå en så här dyster utveckling oundviklig för län? För min del anser jagatt den infe är det och att det inte behöver bli så. Men skall utvecklingenkunna vändas i en positiv riktning, kan vi inte sitta med armarna i kors ochawakta kapitalismens och marknadsekonomins spontana utveckHng, Det krävsmycket bestämda insatser från samhällets sida om utvecklingen skall kunnavändas. Det är ett program för en positiv utveckling i län som krävs imin nu aktuella motion. VadskuHe man då.kunna satsa på i länet? Jo, inom basindustrin bör man söka förädlade råvaror som finns och prospekfera efter nya. Ett zinkverk skulle exempelviskunna förläggas fill länet. Något sådant finns inte nu i landet. Det skullekunna bygga på modern, mUjovänlig teknologi och bli en modellanläggning somskuHe kunna exporteras tiH andra länder ute i världen soiti har svårt miljöstöråndeoch nedgånga zinkverk. En utökad prospektering kan leda tiH fynd av värdefullamineraler, som det kanske är stor brist på på världsmarknaden, - De företag i länet somförfogar över modern teknologi, som ESAB, och , kan användasstrategiskt för att utveckla länefs näringsHv utanför dessa företag. De nyaprodukter som kan komma aft utvecklas vid landets forskningsbyar bör spridasöver landet och hamna också inom län när det är dags förserietillverkning. Denmedelstora högskola som finns i förlorar nu beläggning på det socialaområdet. Detta utrymme måste fyllas upp genom att nödvändig teknisk utbildningtiHförs skolan. Samverkan kan därvid ske med den industri som har intressantteknologi och som finns i länet. Högskolans och industrins forskning måsteknytas samman i syfte att utveckla länets näringsliv. Ettspeciellt problem utgör den stora krigsmaterieHndustrin vid , Denna industri är beroende av den nu mycket kontroversiella vapenexporten. Denna export kontrolleras ju av staten på grundval av regler som har antagit. Att hålla uppe kompetens och sysselsättning vid denna industri är viktigt ur beredskapssynpunkt. För att så skall kunna ske och för att förbereda ett läge när rustningarna kan minskas måste en ökad civil produktion i anslutning till vapenproduktionen utvecklas. skerinte av sig självt. Här har samhället som jag ser det ett särskilt ansvar. Deanställda vid denna industri - som kanske är psykade av debatten kringvapentillverkningen - har rätt att kräva atf staten far sitt ansvar. Med det nu anförda yrkar jag bifall till reservationen nr 73, som ärfogad tHl arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 13, Anf.119 BO FINNKVIST (s): Vi socialdemokrater från har väckt två motioner, som behandlasi det nu aktueHa betänkandet. Jag skaH inte ta tid i anspråk för aft redovisastatistik över hur besvärligt det är i länet. Det är säkert ett väl käntförhållande efter alla inlägg från denna talarstol, om man ser något årtillbaka i tiden. Jag vill bara konstatera att bekymren kvarstår. Visserligenär de av mindre omfattning , mycket tack vare att industrin har fått ettuppsving, vilket i sin tur har skett tack vare en bra regeringspolitik. Vihar en hel del yrkanden i dessa två motioner. Jag skall kommentera några avdem, Vattenbmkssatsningeni ser nu ut att kunna komma i gång, Én Hten del av finansieringenåterstår, men det kan nog lösas. Ett stort och avgörande bidrag från regeringenhar beviljats, och det är vi facksamma för. Bidrag har också beviljats så attplanerna på att starta utbildning av verktygsmakare i kan förverkligasoch projektet löpa vidare. Vihoppas också på en välvillig behandling när det gäller de bidrag som måste tiHför aft man skall kunna göra en satsning på turistanläggningen i i norraVärmland, Det ligger ett mycket stort regionalpolifiskt värde i att dennaanläggning kommer tiH stånd. Den skulle bli en mycket betydelsefull injektionför både turistnäring och övrigt näringsliv i övre , Mendet kanske mest aktuella i är frågan om en rekonstruktion avBjörneborg, något som bör tas med i ett sådant här 'sammanhang. Tyvärr är detså att de s, k, villkorslån som de borgerliga 'regeringarna utlovadeännu inte har kommit till stånd, trots aft de borde ha kunnat göra det förminst . Även i det här fallet hoppas vi kunna få en välvilligbehandling , eftersom det är viktigt att ärendet intefördröjs ytterligare. Närdet gäller yrkandena om lokaHsering av statHg verksamhet tUl länet har vi gettuttryck för vår mening här i kammaren så sent som , nämhgen vidomröstningen om AMU:s centrala kansH, Då gällde det en aktuell utlokalisering.Vi följer upp detta , och jag yrkar bifall till reservation 19 i vad detgäller lokalisering av statlig verksamhet fill , som behandlas undermom, 35, Jagyrkar också bifall till vårt förslag om teknikutbildning vid högskolan iKarlstad, som behandlas under mom, 146, Närdet gäller yrkandet om att få ytterligare tre kommuner i länet placerade istödområde B tycker jag att utskottet har förf ett underligt resonemang när manavfärdat kravet. Man förnekar inte atf utvecklingen i nämnda kommuner är mycketnegativ, och detta framgår också tydligt av den tabellbilaga som har bifogatsfill betänkandet. Man hänvisar också till att problemen iBergslagskommunerna är uppmärksammade och att särskilda insatser förreindustriaHsering måste ske. Avtabellbilagan framgår att det finns enbart en kommun i stödområde A som harsämre befolkningsutveckHng än , och Filipsfad meHan åren 1975och 1984, och det är , Det finns ingen kommun i stödområde B som harsämre befolkningsutveckling. Sju kommuner i landet har minskat med mer än 10 %i befolkning meHan 1975 och 1984, Fem av de kommunerna ligger i Bergslagen ochtre i , I hela Bergslagsområdet, som detta område med 21 kommunerkallas, har befolkningen minskat . Det är oslagbarf förett så stort område. Jag har svårt att förstå att det skulle kunna bli såmycket tydligare än vad jag här har visat på i fråga om utveckling. Utskottetpåstår aft man skaH ta hänsyn tHl utveckHngen, Då måste jag fråga om man intehar samma regler över hela landet - efter den här hanteringen avsfödområdesinplaceringen av kommuner. Det är fakfiskt så att Bergslagen är denhårdast drabbade regionen . Då borde vi också få mest hjälp fill dekommunerna, oavsett i vHket län de Hgger, Destora företagen bör kunna utnyttjas för att stärka näringslivet, anserutskottet. Den uppfattningen har också jag. Men i har vi snart intenågot riktigt stort företag kvar, Billerud köptes ju upp av år1984, och någon ökad sysselsättning blir det infe genom den affären -tvärtom.Jag skall emellertid inte gå in på några detaljer här, Uddeholmskall nu tas över av AGA, om planerna går i lås, vilket jag innerligt hoppasatf de inte gör. Då skulle också den regionala anknytningen för dettastorföretag försvinna. De pengar som tagits fram i företaget efter många ochför verksamhetsorterna svåra beslut skulle försvinna till en annan ort ilandet. Ärdet dessa företag som utskottet menar att vi skall ställa vårt hopp till föratf uppnå regional balans? Vi har försökt - det kan jag garantera. Jagär medveten om att det är meningslöst atf i det härsammanhanget yrka bifallfill en länsmotion. Men jag måste säga att jag skuHe ha gått härifrån medmycket dåligt samvete om jag inte hade fått säga detta i debatten här . Jag har ingetyrkande. 120 (): Vår socialdemokratiska motion 2945 om inplacering av , Törebodaoch kommuner i norra i stödområde C har, liksom eftflertal liknande motioner om ändringar i Sfödområdesindelningen, avstyrkts avutskottet. Vi beklagar detta, och finner det inte meningsfuHt aft nu yrkabifall till motionen. Viär naturligtvis helt på det klara med att en ändrad stödområdesindelning i siginte löser några problem. Syftetmed vår mofion har varit aft påvisa behovet av regionalpolitiska insatser i dennorra länsdelen. Detta kan naturligtvis också tillgodoses på annat sätt ängenom att inlemma kommunerna i stödområdet. Regionalpolitiken m. m. Vi har i det sammanhanget noterat utskottets erinran omatf regeringen har möjlighet att lämna regionalpolitiskt stöd även utanförstödområdet, och vi vidhåller vår uppfattning att det finns mycket starka skälför atf denna möjlighet utnyttjas för , och , Om man ser fill den sämsta befolkningsutvecklingen sedan1975 belägger den 24:e platsen bland rikets samfligakommuner; De kommuner som haft större befolkningsminskning har utan undantagvarit föremål för regionalpolitiska insatser. Inom intervaHet 24:e0:e platsenligt samma sätt att räkna är det bara ett par kommuner som i likhet medGullspångs kommun inte fått regionalpolifiskt stöd. och har vid en uppvaktningnyligen hos industriministern påvisat vissa andra långsikfiga negafivatendenser i kommunens utveckling, som tveklöst inger oro för framfiden: - Antaletarbetstillfällen har minskat, som antalet långväga pendlare har ökat, - Den kvinnligaförvärvsfrekvensen är låg, - Även omarbetslösheten i absoluta tal inte är så hög, har svårigheterna på den lokalaarbetsmarknaden blivit akuta genom flera företagskriser , 200arbetstillfällen har därigenom försvunnit . Därtill kommer atf skattekraften ärlåg och att den kommunala utdebiteringen - , - är bland de högsta ilandet, I konsekvens med de principer som gäller för särskiltdrabbade kommuner och orter anser vi från länet att är i starkt behovav regionalpoHtiskt stöd. En långsiktigt minskande befolkning och en sviktandearbetsmarknad är kännetecknande också för och , har ett ensidigt näringsliv, starkt beroende avmilitär verksamhet. av människorna i arbetar inom stafligverksamhet, har en mer differentierad industri, men tyvärrhar den ena företagskrisen avlöst den andra , Detta har gjortatt småindustrin har genomgått en mera långsiktig försvagning med en minskningav antalet arbetstillfällen. Arbetslösheten i har under en längre tidvarit relativt sett högst i länet. , de statliga länsnämnderna ochutvecklingsfonden arbetar nu i samråd med berörda kommuner med effhandlingsprogram för den norra länsdelen. Arbetet inriktas i första skedet påGullspångs kommun, där flera företag har planer på att expandera om deekonomiska fömtsättningarna är tillräckligt gynnsamma. Det pågår över huvud taget ett mycket förtjänstfulltarbete, som samordnas av . kommer i sitt regionalautvecklingsarbete aft prioritera den norra länsdelen. Lokalf försöker man fåfram konkreta projekt aff arbeta vidare med. Utgångspunkten - att ta till varade möjligheter som finns såväl regionalt som lokalt - Hgger helt i linje medden nya inriktning av regionalpolitiken som industriministern och regeringen nuarbetar efter. Ett viktigt inslag är de ökade beslutsbefogenheterna på länsnivå vad gälleranvändningen av det regionalpolitiska stödet. Länsstyrelsenmåste nu fä tillräckliga resurser för regionalf utvecklingsarbete för attframgångsrikt kunna fullfölja det arbete som pågår i den norra länsdelen. Andrastödåtgärder som kan komma att aktualiseras är att företagen får använda sinainvesteringsfondsmedel. Detfinns också enligt vår mening starka skäl för att företag som väljer attetablera sig eller expandera i eller i närheten av den särskilt hårt drabbadeorten /kan påräkna lokaliseringsstöd. Jag har inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. 121 (): I motion 2961 har jag tagit upp några åtgärder som jag anser viktigaatt ha med i bilden när det uppkomna läget i skall bemästrasså smärtfritt som möjligt, Imotionen hävdar jag att regeringen har varit alltför njugg när den ansett attendast , och behöver inlemmas i ett specielltstödområde.