prot · G80953 · 1984-12-31 00:00:00 — Och, framför allt: Vad skall man ta sig fill med allatomma bergrum, som vi plötsligt får vid en satsning på en kraftig uppbyggnad avöverjordslagren? Det finns en mängd frågor som är dåligt belysta, och detverkar inte oroa regeringen särskilt mycket. Vi tar i den reservafionen också upp problemet attregeringen säger att vi skall uppdra åt överstyrelsen för ekonomiskt försvaratt sälja ut oljan -samfidigt som regeringen köper ny olja. Vad gällerhuvuddelen av de 600 000 m som kommer från , säger regeringen att ÖEF skallta hand om och sälja den. Utöver svårigheterna att sälja ut den olja vi redanhar, åstadkommer regeringen således nya svårigheter genom att lägga påöverstyrelsen nya uppgifter, eftersom regeringen tydligen nu till varje pris avnågon anledning vill tillgodose önskemålen från . Det är intressant att konstatera att statsrådet avstod från att kommentera just detta, som har varit en avdiskussionspunkterna under den senastefiden och som också har tagits upp i utskottsbetänkandet. Det förhållandet atthon helt avstår från att kommentera den delen, visar den förlägenhet somregeringen känner inför sin egen handläggning av frågan! I reservation 3 anför attenergiförsörjningen ur beredskapssynpunkt är ganska dåligt hanterad. ö. hela resonemanget om sårbarhetsaspekten i ett vidare perspektiv. Det äringen nyhet att regeringen på denna punkt ligger mycket lågt. Det gäller ocksåsårbarheten på livsmedelsområdet. Regeringen visar i livsmedelskommitténointresse vad gäller att bevaka dessa aspekter och avstår från att gå på djupeti sårbarhetsfrågorna. Det gäller vidare elektroniksidan, data och framför allt-vilket jag här har tagit upp - energisidan. kräver att vi skallförsöka få en helhetssyn på sårbarhetsfrågorna. Jag vill med detta yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 från de icke-socialistiska parfierna och reservation 3från centerparfiet. Beredskapslagring av olja och kol m. m. 36ROLAND (): betänkande 1984/85:6behandlar frågor om beredskapslagring av olja och kol m. m. Betänkandet baseraspå regeringens proposition 1984/85:53. Med anledning av proposifionen harväckts tre mofioner, av , och . Motionerna harföljts upp i reservationer. Jag återkommer senare till dessa. Låt mig förstkortfattat beskriva innehåll och effekter av regeringsförslaget, som genom enny lag skall träda i kraft . Enligt den nya lagen skall importörer, återförsäljare ochstorförbrukare av olja och s. k. ångkol hålla beredskapslager. Storleken pådessa lager bestäms århgen av tillsynsmyndigheten - liksom hittillsöverstyrelsen för ekonomiskt försvar, ÖEF - på grundval av de lagringsskyldigasförsäljning eller förbrukning föregående kalenderår och föreskrifter avregeringen om hur stor andel av de lagringsskyldigas s. k. basmängder för olikavaruslag som skall lagras. I fråga om olja innebär lagen inga större ändringar iförhållande till vad som gäller. Beträffande kol finns f. n. ingenlagringsskyldighet. har dock fidigare ställt sig bakom att enlagringsskyldighet införs enligt samma principer som för olja.Sanktionssystemet bygger liksom tidigare på att en avgift tas ut vidförsummelse att lagra. Vidare föreslås att skall godkänna riktlinjerför beredskapslagring av olja, kol och kärnbränsle. I likhet med vad som nugäller skall det för krig, avspärrning och fredskris finnas enförsörjningsberedskapsreserv avseende olja. Dess storlek planeras medutgångspunkt i landets totala beredskapsbehov vad gäller olja. Beträffande kolföreslås en försörjningsberedskapsreserv för krig och avspärrning. Utskottsmajoritetenstöder regeringens förslag till ny lagstiftning. Vad gäller motiven om befrielse från lagringsskyldighet,hävdas från borgerligt håll i reservation 1 att dispensreglerna kan leda tillolika konkurrensvillkor företag emellan. Jag kan bara konstatera att det finnsdispensmöjligheter redan enligt gällande lag utan att någon snedvridning av Beredskapslagring av olja och kol m. m. Den nu föreslagna lydelsenav 24 § i den nya lagen innebär att befrielse får medges endast om synnerligaskäl föreligger -alltså en skärpning i förhållande fill nuvarande bestämmelse.Reservationen bör således avslås. Det har tidigare förts en diskussion om betydelsen av 24 §mellan statsrådet och företrädaren för moderata samlingspartiet, har då hänvisat fill vissa reaktioner från företrädare för utländskaoljeföretag. Det är kanske inte så märkligt att man i brev från ambassaderföreträder det som jag skulle vilja kalla partsintressen - och dessa börtillmätas den betydelse sådana ofta har. Beträffande reservation 2 vill jag erinra om att detbeslut om revidering av gällande oljelagringsprogram som fattadevåren 1984 innebär en betydande omläggning från statlig lagring av råolja tilltvångslagring hos näringslivet av färdiga oljeprodukter. De ekonomiskafördelarna av att minska det totala lagringsbehovet skulle komma främst statentill godo. Förändringarna i beredskapslagringen av råolja och oljeprodukterenligt redovisningen i propositionen ligger i linje med nämnda omstruktureringav oljelagringen och är grundad på en minskning av förbrukningen. Vi kan alltsåinte dela uppfattningen i motion 420 att försörjningstryggheten kräver att detstatliga råoljelagret behålls på nuvarande nivå. I anslutning till det resonemanget vill jag ta upp ett parfrågeställningar och ge några synpunkter utifrån frågor som harställt. Han har talat om tidigare lagringsmål, över 9 miljoner m. Vi nåddealdrig det målet, . Vi nådde däremot fram till en bedömning sominnebar att den målsättningen inte längre var nödvändig och alltså inte hellerbehövde uppnås. Vi har försökt anpassa lagringsnivån fill förbrukningsnivåersom är mer rättvisande. frågar också: Varför så bråttom? Jag villerinra om att statsrådet redan har gett besked om motiven. har även frågat varför vi inte har tagit merhänsyn till överstyrelsens syn på de här frågorna. liksom jagsitter ju i överstyrelsens styrelse. Den diskussion som har förts utifrån desynpunkter som generaldirektören anförde inför utskottet har kanske till vissdel lett till det ställningstagande som och de borgerligaföreträdarna står för. Men låt mig förklara att de besked som gavs införutskottet icke var baserade på någon diskussion eller något beslut iöverstyrelsens styrelse. Det var uteslutande en redovisning av generaldireköreni ett skede före styrelsens sammanträde där nämnda frågor skulle diskuteras. Det är ganska uppenbart att några av de synpunkter somanfördes också har diskuterats mellan överstyrelsen och regeringen. De harframför allt att göra med resurser för att möta de omställningsproblem somnaturligtvis följer med den ändrade inriktningen. Men jag har den bestämdauppfattningen att den kompetens och förmåga som överstyrelsen besittermöjliggör uppnåendet av det mål som det här är fråga om. Redan under föregående har utskottet framförtsynpunkten att en ökad lagring av färdiga produkter i samband med en minskningav har vissa fördelar för försörjningsberedskapen, eftersom en sådanlagring kan ianspråktas utan föregående raffinering. Reservation 2 pekar på attett annat synsätt nu gäller - eller att syftet med neddragningen, att minskastatens kostnader, ej är lika angeläget för reservanterna som för oss somföreträder regeringspolifiken. Är det verkligen så, eller vill ni höja måletför den statliga lagringen? Oavsett motivet bör den här reservafionen avslås. Reservation 3 från centerparfiet är tillkommen ufifrån ettmera allmänt resonemang i motion 238 angående energipolitikens inriktning ochmål. Något klart samband med beredskapslagring kan ej anses föreligga, utan detär fastmer fråga om ett försök att få till stånd en diskussion om centernsalternativ i energipolifiken. Kravet på utredning är i detta sammanhangomotiverat och bör alltså avslås. Låt mig slutligen få framhålla att det nuframlagda förslaget, som vi socialdemokrater står för, innebär att vi med sammasäkerhetspolifis-ka bedömning som tidigare, men med anpassning till den lägreförbrukning av olja som uppnåtts genom ett framgångsrikt energisparprogram, nukan fillvarata de ekonomiska fördelar som ligger i förslaget. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Beredskapslagring av olja och kol m. m. 37GÖTHE () replik; Säkert var det fler än jag som studsade tillinför sätt att tala om de tre utländska regeringar som genomsina ambassader har sänt brev fill UD. sade att detta varreakfioner från företrädare för utländska oljebolag. Tänk om man i det engelska parlamentet efter någonliknande framställan från via vår ambassad i skullesäga att det här är bara en partsinlaga från företrädare för svenskaskogsbolag. Hur skulle reagera på det? Jag tror attåtminstone andra medborgare här i kritiskt skulle reagera om man iEngland eller annorstädes på ett sådant sätt betecknade den svenska regeringeni ett motsvarande fall. Här gäller det tre länder med vilka har ettomfattande handelsutbyte. Det är ju inte obekant för attvårt land är ytteriigt exportberoende och att vi har anledning att behålla godarelationer också till dessa länder. När det gäller överstyrelsens synpunkter, reaktioner ochvädjanden noterar jag att vi borgerliga har tagit fasta på vad denna myndighetsäger, medan socialdemokraterna med som talesman säger;Lappri, det där klarar de. Det antyds alltså att ÖEF skulle vara ett så dugligtverk att man där säkert klarar denna omställning. Detta framgick också avstatsrådet plädering. Visst har ÖEF en duktig personal som klarar även svåraomställningar. Men i det här fallet har man sagt att det går över gränsen förvad som är möjligt. Då vill vi ta hänsyn till detta. Jag har tidigare ocksåbeskrivit hur företagens omställningsproblem kommer att gestaltas. Med detta inlägg vill jag, herr talman, vädja tillsocialdemokraterna att ompröva sitt ställningstagande. Beredskapslagring av olja och kol m. m. 38GUNNAR i (c) replik: De ambassader som har protesterat är alltsåUSA:s, och ambassader, och det är väl att någotförenkla debatten om man säger att de representerar oljebolag. När det gäller Iranoljan är det intressant att konstateraden tystnad varmed regeringen besvarar frågan. Regeringen flört medIrans ledning är tydligen någonting som man vill tiga sig ifrån. Jag måste sägaatt den tystnaden verkligen är talande. Beträffande frågan i reservation 3, omsårbarhetsaspekterna ur energisynpunkt, tycker jag att påett bra sätt redovisar socialdemokraternas intresse och engagemang för dessasårbarhetsfrågor. Man svarar helt enkelt bara att förslaget är omotiverat ochbör avslås. Det är all den sakliga motivering som man tycker att dessa frågorär värda - och det är också belysande. 39ROLAND () replik: Jag har inte sagt i mitt anförande attnågonting är lappri i sammanhanget, . Jag har försökt ge en någotmera nyanserad bild av överstyrelsens syn på problematiken. Jag kan erkänna att uttryckte betydandebetänkligheter inför tidsfaktorn, men icke inför målet. Detta sade han införutskottet på ett sådant sätt att väl funderingarna gick i den riktning somborgerligheten helt ställde upp på. Men vi är ändå betydligt försiktigare ifråga om att helt avstå från det värde som ligger i att genomföra den härförändringen inom en snäv tidsram. Det är alldeles självklart att om svårigheterna hade varitså stora som försöker göra gällande, så borde samma uppfattningha lagts till grund för ett resonemang i styrelsen. Men det har icke gjorts. Beträffande sårbarhetsfrågorna och energipolitiken, GunnarBjörk i , så har knappast någon fråga varit föremål förså mycket utredande och så många förklarande bedömningar som energipolitiken.Om allt det underlag som är tillgängligt i anslutning till den frågeställningentas till vara, utvärderas och utnyttjas, så kan vi nog ändå konstatera attnågot ytterligare utredningsarbete inte behöver komma till stånd. Vi hartillräckligt underlag både för den energipolitik som enligt regeringensuppfattning skall föras och när det gäller att bedöma vad föreslår somalternativ. Huruvida de brev som här diskuteras är ett uttryck för ettpartsintresse -vilket är ganska väsentligt i sammanhanget - tror jag inte viblir överens om. Men det är alldeles självklart att de inte har tillkommit utanatt partsintressena i bakgrunden har utgjort en viktig påverkan på dem som hargett uttryck för dessa synpunkter. De sammanhangen tycker jag ändå kan ha enbetydelse i anslutning till bedömningen av i vilken utsträckning de skalltillåtas påverka vårt beslut. 40GÖTHE () replik: Jag noterar med tillfredsställelse att RolandBrännström inte försvarar sitt tidigare uttryckssätt, dvs. att framställa debrittiska, holländska och amerikanska regeringarna som företrädare förutländska oljebolag. Vi kan kanske därmed hoppas på att undgå diplomatiskaförvecklingar. hävdar att han inte har sagt lappri närdet gäller att ta hänsyn till vad myndigheten har bett om och reagerat på.Nej, det kan hända, men socialdemokraterna har ju inte reagerat. Densocialdemokratiska gruppen i utskottet har ju inte alls brytt sig om att tanågra hänsyn. Den har i stället ensidigt följt regeringens proposition. Dettaär ju detsamma som att den inte har påverkats. Dess värre kommer detta attkunna få mycket besvärande konsekvenser. Detta beklagar vi. Jag hoppasverkligen, och det har vi allihop anledning att göra, att det nu inte uppståren kris av något slag, t. ex. en avspärrning som skulle kunna hindra vårakommuner som är beroende av kol att få in de kvantiteter som behövs för attklara vår uppvärmning. Jag hoppas också att det inte uppstår en ny konflikt somåstadkommer brist på olja som vi är så beroende av, utan att vi i ställetkommer att få leva under stabila förhållanden. Försörjningsberedskapen på det här området är ytterligtangelägen. Den är också ömtålig. Låt oss slå vakt om den på bästa sätt. Beredskapslagring av olja och kol m. m. 41 () replik: Jag kan bara konstatera att harglömt det allra viktigaste i propositionen, nämligen att de nu ställdalagringsmålen baseras på samma säkerhetspolitiska bedömningar som . Denneddragning som föreslås framgent förändrar icke det minsta den säkerhet somligger i tidigare bedömningar, utan är en anpassning till de förbrukningsvolymersom ligger till underlag för lagringsbestämmelserna. pläderar nuför en uppräkning av marginalerna. Jag kan inte förstå varför han har dragitsådana slutsatser. Beträffande kolet gäller att det kol som f. n. lagrasredan finns i landet. Vad som inträffar är att lagringsansvaret flyttar från enpart till en annan. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 42KARL-ERIK SVARTBERG (s): Innan vi går till beslut i det här ärendetvill jag göra några markeringar, främst med tanke på frågans fortsattahantering i . Från fackligt håll har man krävt att de svenskaraffinaderierna skall få räkna med sin råolja, ca 450 000 m", i de totalaberedskapskraven. Raffinaderiföretagen har räntekostnader på ca 100 milj.kr. på ett lager som de inte får tillgodoräkna sig frånberedskapslagringssynpunkt. Detta innebär en allvarlig konkurrensnackdel för desvenska raffinaderierna gentemot de bolag som importerar färdiga produkter. Beredskapslagring av olja och kol m. m. Det måste vara ett samhällsintresse att slå vakt om vårinhemska raffinaderikapacitet. Det kan i varje fall inte vara ett samhällsintresseatt missgynna de bolag som raffinerar i i förhållande till de bolag somimporterar färdigprodukter. Jag förutsätter därför att regeringen i denkommande energipropositionen från konkurrenssynpunkt likställer de raffinerandeoch de importerande oljebolagen. I artikel III i avtalet mellan ochNorge om ekonomiskt samarbete, särskilt på industri- och energiområdena, ett avtal som skrevs under av , förband sig de båda regeringarna att "underlätta för företag att arbeta i de tvåländerna". Jag är en livlig förespråkare försvensk-norskt samarbete, men jag har aldrig tolkat denna artikel i avtalet så,att svenska företag vid en etablering i skulle ges en mer gynnadställning än de norska. Däremot bör naturligtvis svenska företag få arbeta påsamma villkor som de norska. På samma sätt ser jag'det, när norska företag villetablera sig i . Att "underlätta" för norska företag attetablera sig kan inte innebära att norska företag skall gynnas framför svenska.Det skulle därför vara uppenbart orimligt att ge exempelvis norska oljeföretag,om de vill etablera sig i , konkurrensfördelar framför de i Sverigearbetande bolagen. Målsättningen måste i stället vara arbete på lika villkor. Enligt uppgift trycker Norsk Hydro och Statoil på för attfå befrielse från den beredskapslagringsskyldighet som åvilar oljebolagen iSverige. Regeringen får genom den lag som vi stiftar i dagmöjlighet att på "synnerliga skäl", som det heter, medge dispens helteller delvis från lagringsskyldigheten. Det hävdas, att "synnerligaskäl" är lagstiftningens starkaste uttryck. Jag utgår ifrån att regeringenvid hanteringen av dispensärenden finner att "synnerliga skäl" talarför en stark restriktivitet. Som jag framhållit tidigare, måste det ligga i"samhällets intresse" - det är också ett uttryck från propositionen -att slå vakt om de svenska raffinaderierna och de svenska oljeföretagen. Detkan i varje fall inte ligga i "samhällets intresse" att missgynnadem. Jag vill slå fast att näringsutskottetsskrivning beträffande dispensmöjligheten, som sedan följs upp iförsvarsutskottets betänkande, inte ger utrymme för någon dispens som skullevara till skada för de oljebolag som verkar i . Ca 1 700 arbetare i den svenska raffinaderinäringen ochlika många indirekt berörda står bakom de synpunkter jag härmed har framförtdirekt fill statsrådet . I detta anförande instämde , ,, och (alla s). De frågor som tar upp ärutomordentligt väsentliga, både frågan om samarbetet mellan och Norgeoch frågan om den svenska oljeindustrins framtid. I det sista fallet har fråganett särskilt allvar,med tanke på de andra problem som har drabbat samma region av som dendär raffinaderierna finns. Jag vill poängtera att den nuvarande regeringen på alltsätt strävar efter ett gott samarbete med i båda ländernas intresse. Jagvill också framhålla att det i samarbetsavtalet understryks att samarbetet skallvara i båda ländernas intresse och att också de företagsetableringar och andraarrangemang som förekommer skall ske på affärsmässiga grunder. Detta uttrycksi flera paragrafer i bl. a. oljeprotokollet. Självfallet skall det, som jagtidigare understrukit, råda konkurrensneutralitet på den svenska marknaden,lika väl som vi accepterar att det skall vara så på den norska marknaden. När det sedan gäller omsorgen om den svenskaraffinaderiindustrin vill jag bara deklarera att regeringen betraktar den frågansom utomordentligt viktig, såväl av sysselsättnings- och industripolitiska skälsom av säkerhetspo-htiska skäl. Det är en vikfig del av den svenska säkerhets-och neutralitetspolitiken att vi på ett övertygande sätt kan visa att vi kanklara oss på egen hand i varje tänkbar situation. För detta ändamål krävs attvi också kan klara vår energiförsörjning. I det sammanhanget är det nödvändigtatt vi har en egen raffinaderikapacitet. Med den utgångspunkten kommer vi attarbeta vidare för att hävda raffinaderiernas möjligheter att fortsätta sinverksamhet. Beredskapslagring av olja och kol m. m. 44 () replik: Jag skall göra detta inlägg mycket kort. Jagkonstaterar att gjorde sig till talesman för den borgerligaoron och misstankarna beträffande riskerna med dispensmöjligheterna enligt demotiv som anges till 24 §. Han bekräftar därmed att det dess värre finnsanledning för , och regeringar att reagera tillden . I övrigt ber jag att få hänvisa till vad vi borgerligareservanter skriver på s. 18 i försvarsutskottets betänkande 1984/85:6. 45 () replik: Jag vill direkt säga att jag är nöjd med denmarkering när det gäller dispensmöjligheten och därmed ocksåkonkurrensneutraliteten som statsrådet gjorde tidigare i debatten. Jag ärockså nöjd med statsrådets Dahls markering beträffande vaktslåendet om de svenskaraffinaderierna. Jag förlitar mig hellre, GötheKnutson, på den svenska socialdemokratiska regeringen och ett uttalande avstatsrådet än på en borgerlig reservation. 46GÖTHE () replik: ger uttryck för enförnöjsamhet som möjligen har relevans i den bohuslänska fromhet som hanrepresenterar. Men dess värre måste vi rätta oss efter fakta, dvs. deskrivningar som föreligger. När det gäller att förlita sig på regeringar föredrar jagatt ta fasta på vad som skrivs i föreliggande betänkanden och i propositionen.Läs s. 50-53 i propositionen! Det är underlaget för vår debatt här och . Beredskapslagring av olja och kol m. m. 47ERIC HÄGELMARK (fp): I det betänkande som vi nu behandlar föreslåsatt regeringen skall få möjlighet att ge dispens från skyldigheten att lagraolja och kol. Det möjliggör enligt min mening en mycket vidsträckt dispens tillett eller ett fåtal företag. Visst anger departementschefen att regeringen kanta hänsyn till s. k. särskilda svårigheter som påstås kunna uppkomma för nyaföretag på marknaden, men enligt min uppfattning är detta fel. Jag menar attdet är viktigt att reglerna tolkas så, att konkurrensneutraliteten mellan de påmarknaden förekommande företagen bevaras. Det betyder att befrielse frånlagringsskyldigheten bara bör ges i vissa mycket specifika och väl definieradesituationer. Enligt tolkningen av 24 § är detta krav knappast uppfyllt, enligtmin mening. För att kravet på konkurrensneutralitet skall uppfyllasbör befrielse från lagringsskyldighet egentligen bara lämnas som en generellbefrielse för samtliga lagringsskyldiga. Undantag från denna princip, dvs.befrielse från viss eller vissa lagringsskyldigheter, bör endast kunna medges is. k. force majeure-situationer. 24 § tolkas så att konkurrensneutraliteten mellan olikaföretag skall upprätthållas. Jag hörde att energiministern tidigare i dagförsäkrade att lika konkurrensvillkor skall gälla, och jag hoppas att man kanlita på det. Den oro som framkom i TV-inslaget i går, som tydligen vargrundat på brev från tre utländska ambassader, viftades bort av RolandBrännström som uttryck för rena partsintressen. Det är nonchalant att inte tanågon notis om vad utländska ambassader har att säga i denna ganska viktigafråga. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 48OSWALD (vpk): Också när det gäller dettautskottsbetänkande, som behandlar en proposition om beredskapen på oljeområdetoch i fråga om andra energislag, har vi i vpk ställt oss positiva tillregeringens förslag. Det finns ett par punkter som jag ändå vill kommentera. Vi har tillbaka från vpk:s sida varnat för enalltför snabb avveckling av oljan i , i all synnerhet om den skallersättas med kol och kanske i ännu större omfattning med kärnkraft.Oljeavvecklingen har gått så snabbt att det kan diskuteras om den bör drivas påytterligare. Beredskapslagringen blir i detta sammanhang en fråga avstort intresse. Vi har kommit ned i mycket låga tal, som har nämnts i dennadebatt. Det är naturligtvis en tillvänjningspfocess, men det finns anledningatt inte alltför snabbt avveckla beredskapslagren. Energiministern har två gånger deklarerat attberedskapsmålen är uppfyllda helt och hållet och att i både fredskriser ocheventuella krigssituationer behoven skall kunna täckas genom detta förslag.Jag litar naturligtvis på detta besked. Men jag vill också påpeka att det börfinnas en beredskap införeventuellt förändrade förhållanden, så att man relafivt snabbt kan bygga uppnya lager. Mot den bakgrunden har vi i vpk ingenting att erinra. Det är bra attdet sker en omsättning i lagren. Det är inget fel om det blir enbudgetmässig förstärkning av statsfinanserna. En annan kommentar som jag vill göra gäller dencentermotion som behandlar energiplaneringen och beredskapen inför krig m. m.På detta område finns det säkert åtskilligt att göra, men vi vill inte ha nyautredningar - det behövs inte. Men kanske det rika material som finns, somRoland sade, borde sammanställas på ett mera sammanfattande sätt urberedskapssynpunkt. En sådan översikt saknas.