prot · G80960 · 1984-12-31 00:00:00 — EnUgt SFS 703 kan medel anslås tillteater-, konsert-och museilokaler som tillhör någon annan än staten. I fråga ombeslutskedjan deltar såväl regeringen som bostadsstyrelsenssamlingslokaldelegation. Vid möte beslöt delegafionens majoritetatt tillstyrka att regeringen satsade 30 milj. kr. på ett Folkets hus iLinköping, fill vissa delar innehållande en konsertsal. Efter detta måste man fråga sig: Varför just Folkets hus? Om regeringen ansåg att byggarbetslösheten i Östergötlandvar så hög att man lät sätta in 30 milj. kr., hade väl alla normalarutiner inneburit att dessa 30 miljoner fått disponeras av länsarbetsnämndenenligt den prioriteringslista som man beslutat om och skickat in. hade då egentligen haft två beslut attvälja mellan, antingen att följa denna lista och skapa jobb över hela läneteller också att säga sig; Här har vi nu 30 milj. kr. på en gång; då sätter vi igång med det viktiga kårhuset vid . Men den här vanliga demokratiska vägen ville regeringeninte gå. Genom att man gav dessa pengar till byggnadsstyrelsenssamlingslokaldelegation föll alla stadiga projekt bort. Pengarna skulle tillLinköping, den mest överhettade kommunen i länet, som hela fiden växer på deandra kommunernas bekostnad. Och pengarna skulle till , trots attdetta bygge är ett hastverk - vilket måste ses som direkt olämpligt för en såpass stor och omfattande satsning - trots att det är ett projekt som är oerhörtkontroversiellt i staden och trots att det är ett projekt där det till storadelar saknas lagakraftvunna beslut. att detta är en riktig handlingslinje? Vad som händer är att schaktning för byggande av Folketshus pågår på dispens enligt den gamla stadsplanen, medan man väntar påbyggnadslov enligt den nya stadsplanen. Inte ett enda beslut i den härva somheter Folkets hus i har fattats enligt normala rutiner och inomnormal tid. Anser statsrådet att detta är ett sådant projekt somregeringen först och främst skall stödja? Om nu pengarna av någon anledningansågs böra gå till , varför väljer regeringen då inte i första handett projekt som alla vill ha- det utlovade, efterlängtade, behövliga,färdigprojekterade kårhuset, ett projekt som enligt statsrådets egna ord i dagockså är stort och sammanhållet? 18KARIN (): Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret på min fråga. 30 milj. kr. i ett ekonomiskt hårt trängt läge utgör summa pengar. Med erfarenheter från av glesbygdsmedlensfördelning vill jag påstå att denna summa i de flesta fall kan räcka till mångaobjekt på olika orter som skapar delsarbetstillfällen, dels underlag för olika verksamheter. Närdet gäller anslag till samUngslokaler är 30 milj. kr. också en stor summapengar, om man jämför med det budgetförslag som lagts . Jagföreträder ett parti, , som ser småskalighet som ett sätt attaktivera och stimulera människor. Vi tror på småskalighet även när det gällersamlingslokaler. När det gäller att skapa en vardagstillvaro med möjlighet tillgemenskap i grannskapet tror vi mera på bygdegårdar än på dessa stora Folketshus-projekt som tillförs olika regioner. Med dessa medel skulle åtskilligabygdegårdar kunna tillskapas i närmiljön även i kommunernas tätortskärnor. Detär kanske rent av där behovet av samlingslokaler är störst. Som har gjort kan man också påvisa att det finns andra behov atttillfredsställa i . Detta gör att kritiken mot beslutet av många skälär befogad. regioner som jag representerar har den senaste befolkningsstatistiken. visatatt den socialdemokratiska regionalpolitiken har misslyckats. I åtta av de nioinlandskommunerna i har befolkningstalen sjunkit betydUgt genomutflyttning. Således har förlorat 61 personer, Äsele 59 och 51personer, av ett befolkningsunderlag på i runt tal 4 000 personer per kommun.Arbetsmarknaden i dessa kommuner har medfört att arbetslöshetstalen är höga.Antalet förtidspensionerade är betydligt större än i övriga landet. Befolkningsutvecklingeni är helt annorlunda. Med tanke på att det här finns eftbefolkningsöverskott på 906 personer och en arbetsmarknad som präglas av enbetydligt större och mera realistisk optimism än i är det svårtatt förstå att enbart av sysselsättningsskäl 30 milj. kr. skall tillförasLinköpingsregionen i form av ett Folkets hus-bygge. Vadjag med denna anknytning till arbetsmarknads- och befolkningssituationen imitt hemlän vill ha sagt är: Alla departement måste ha en regionalpolitiskmålsättning i sitt sätt att agera. Jag vill med min fråga belysa den nuvaranderegeringens ställningstagande till samlingslokalbyggande. Det är inte för dearbetslösa, för de personer som hotas av flyttning eller för dem som vill hasamUngslokaler i nära anslutning till boendemiljön denna regering satsar, utandet är till den egna rörelsen och dess fillväxt som man ser mest. Det är baraatt beklaga att så är fallet. Ombeslutet an tilldela extra medel till allmänna samlingslokaler De frågor om brister i de kommunala besluten i som tagit upp vill jag inte kommentera. Jag föreställer mig att det byggandesom eventueUt kommer till stånd i sker med tillämpning av de lagaroch bestämmelser som finns. Jag har ingen anledning att sätta mig till domsöver det. Jagkan inte heller i varje fråga försöka bedöma om jag skall följa majoritet ellerminoritet i kommunfullmäktigebesluten. Jag har en uppsjö besvärsärenden -närmare bestämt 1 500 - i planfrågor, där ena gången en partigruppering tyckeratt jag skall följa dess beslut och nästa gång en annan Om beslutet ati tilldela extra medeltill allmänna samlingslokaler partigruppering.Jag försöker att betrakta kommunfullmäktiges beslut som min utgångspunktoavsett om det är tillkommet av den ena eller den andra grupperingen. Det ärden enda möjligheten jag har. När det gäller föreligger det, såvitt jagförstår, ett korrekt kommunalt beslut om att stödja och medverka tilluppförandet av ett Folkets hus i . Det föreligger en ansökan hos denmyndighet som har att behandla ärendet, och detta är min utgångspunkt isammanhanget. Jag har också försökt att i mitt tämligen omfattande svarredovisa fördelarna med ett sådant här byggnadsprojekt ursysselsättningssynpunkt. Detta beslut har tillkommit inte för att välja utFolkets hus eller någonfing annat, utan av sysselsättningsskäl för att gebyggnadsarbetarna och byggmaterialindustrin möjligheter tUl arbete. Från denutgångspunkten är det ett aUdeles utomordentUgt projekt, ett av de allra bästavi kan leta upp. Här är nämligen statens insats ungefär 40 milj. kr., och fördet får vi en byggnadsverksamhet på 200 milj. kr. Bättre utbyte kan staten intefå för sina insatser. Om vi hade valt att bygga de lokaler åt somjag i och för sig tycker är angelägna och hoppas skall komma till stånd, hadevi för en insats på 40 miljoner inte fått en byggverksamhet på mer än 40miljoner. Vidare har jag påtalat de regionala svårigheterna när detgäller byggarbetskraften. Vi har, , ungefär 11byggnadsarbetare på 1 000 invånare i landet. I , med den hetastebyggmarknaden, är det 9, i ungefär 24, i 22 och i mitthemlän 18 byggnadsarbetare per 1 000 invånare. Vi kan i längden intetillgodose kravet på arbete från en mer än dubbelt så stor byggarbetskraft idessa områden, utan vi måste försöka få en bättre regional utjämning avbyggarbetskraften. Då måste vi satsa på orter och områden som är expansiva ochdär byggprojekten är tillräckligt stora för att byggjobbarna genom pendlingeller på annat sätt skall kunna skaffa sig jobb på dessa orter. Utgångspunkten har alltså varit att få ut mycket byggjobb ochatt komma fill rätta med de regionala problemen. Det har i huvudsak inte variten fråga om avvägning mellan högskola och Folkets hus. 20ANNA (): Jag är visserligen decentralist och villarbeta för en bättre regional balans i , men i detta fall kunde jagtänka mig att dessa 30 miljoner trots allt skulle gå till just föratt användas till kårhuset. Kårhuset måste byggas inom en snar framfid. Universitetetservar hela regionen och är en angelägenhet för alla östgötar. Det som för mig kanske är viktigast är att studenternasjälva har samlat ihop 8 milj. kr. och därvid bUvit lovade sitt kårhus så sentsom . Hur skall man få ungdomar att ställa upp och jobba om de sedanblir motarbetade av kommun och regering? Hur skall man få ungdomar att tro påpolifiker som först säger ja och senare säger klart nej medmotiveringen att det inte finns några pengar? Den lilla tro de eventuellt hadekvar måste försvinna när den regering som inte kunde ge dem de utlovade pengarna ett par veckorsenare har 30 milj. kr. till ett omdiskuterat och ej färdigprojekterat Folketshus. Statsrådet säger; "Jag vill i sammanhanget påpeka attsamlingslokalstöd inte kan lämnas för att uppföra restaurang- ochstudentkårlokaler vid i ." Men det måste observerasatt de omtalade 30 miljonerna ligger utanför samlingslokaldelegafionensordinarie budget. Regeringen har fullmakt att disponera de pengar man anser gåråt fill sysselsättningsfrämjande åtgärder. Inget statsråd skall få mig att troatt det inte hade gått att flytta pengarna fill om manhade velat göra detta - om man alltså ansett det viktigare med bättre lokalerdär ungdomar skall bo, arbeta och skaffa sig ett yrke än med ett ytterstkontroversiellt Folkets hus. Resultatet av prioriteringen visar att regeringeninte hade den viljan. Jagtycker att det är illavarslande när statsrådet säger att vi för att få ut mestamöjliga av de byggarbetare vi har skaU satsa på stora sammanhållna projekt hosrika kommuner, för det måste bli kontentan av statsrådets svar. Det betyder attde mindre kommunerna, som inte har så mycket pengar att satsa själva och somvill ha objekt som inte är så stora och sammanhållna, inte kan få något med avdet regionalpolifiska stödet. Då kan man heller inte uppfylla några som helstregionalpolitiska målsättningar, ifall man har några. Ombeslutet att tilldela extra medel till allmänna samlingslokaler Anf.21 (): Statsrådet bemötte inte specielltpåtagligt de argument som jag förde fram i mitt inlägg. Jag saknar fortfarandeen förklaring till de skäl som man anför i svaret, att det skulle vara enregional- och sysselsättnings-politisk satsning som motiverade så mycket pengartiU en, enligt vad jag förstår, rätt överhettad region. Jag hoppas attstatsrådet förtydligar detta för mig i nästa replik. Låt mig då säga fill , eftersom jag inte hann göra deti min förra repUk, att jag delar uppfattningen att det är bra om vi pålandsbygden kan fillgodose behovet av lokaler via bygdegårdar. Våra gårdar ochFolkets hus. Det finns utrymme för alla, såvitt jag förstår. Men det går inteatt lösa det behov som föreligger i genom att bygga bygdegårdar avden typen, utan här måste man välja en lösning som är anpassad till orten. Jagtycker nog också att det är en orättvis beskrivning när man säger attsamlingslokalstödet bara skulle ha använts i fråga om orter av den och denstorleksordningen. Jag är säker på att om vill gå igenom vUkalån som har beviljats till allmänna samlingslokaler bara skall honse att lånen i stor utsträckning har gått till glesbygdsområdena, alltså fillde områden som har dålig sysselsättning. I samma veva som vi handladeLinköpingsfrågan beslutade vi om ett nytt i , och på lördagskall jag inviga ett nytt i . Vi har över hela Unjen försöktatt ge pengar till byggande av samlingslokaler, eftersom vi tycker att de ärpolifiskt intressanta att få till stånd, oavsett om det gäller bygdegårdar. Ombeslutet ati tilldela extra medel till allmänna samlingslokaler nykterhetslokaler ellerFolkets hus. Det har aldrig sedan stödet infördes i mitten av 1940-taletlämnats så stora anslag till allmänna samlingslokaler som och1984. Det beror på att regeringen av har fått ett bemyndigande att avsysselsättningsskäl öka ramen när det gäller de aUmänna samlingslokalerna.Regeringen har alltså använt sig av det bemyndigandet för att öka ramen förbyggandet av allmänna samlingslokaler och har ansett att det projekt som fannsi , som på varje insatt krona ger fyra gånger så mycket i utbyte, ursysselsättningssynpunkt var det bästa. Detär inte riktigt när vill göra gällande att det inteskulle finnas intresse för kårhusprojektet. Jag skall i nästa repUk, om det gesfillfälle fill det, redovisa vad sade för en kort fid sedan. Anf.23 (): Jag vill tacka för förtydligandet av svaret, men det har inte på någotsätt ändrat min inställning när det gäller dessa 30 milj. kr. utanför budgetensom skulle filiföras intressanta projekt. Jag tror också att man i städer avLinköpings karaktär kan hitta skäl till att inte satsa allt på ett stortFolkets hus. Motiven för samlingslokalbyggande kan naturligtvis variera. Ettmotiv är att man skall hitta samlingspunkter i bostadskvarteren där de boendekan träffas under litet enklare former. Det är inte säkert att Folkets husuppfyller de kraven. Det finns ju andra byggnadsprojekt än samlingslokalerockså i de när det gäller sysselsättningen mest utsatta länen. Den saken liggernaturligtvis inte på detta bord, men krifiken går ut på att när man har 30miljoner att fördela, så bör man titta även på andra objekt. När det gäller det sista vill jag säga att det skulle vara bra att fåveta vilka samlingslokalprojekt man har i inland och som inte kanfå stöd. Såvitt jag förstår har man på allt sätt försökt främja utbyggnaden avsamlingslokaler i de mindre tätorterna - och detta med all rätt, tycker jag.Det gäller både bygdegårdar, godtemplarlokaler och Folkets hus. Om man iVästerbottens inland verkUgen har samlingslokalprojekt som inte kan fåsamhällets stöd lovar jag att om hon talar om vilka dessa är,så skall vi noggrant pröva de möjligheter som föreligger att tillgodose dem. Demedel som det här är fråga om går, som jag tidigare nämnde, tillbaka på ettbemyndigande som givit regeringen att av sysselsättningsskäl ökaramarna för byggande av samlingslokaler. Vi kan inte använda det bemyndigandetför att bygga kårhus eller någonfing annat. Då får man använda tradifionellaberedskapsmedel. Sådana möjUgheter kan väl föreligga - det vågar jag inte hanågon definifiv mening om. NärAnna beklagar att man satsar så mycket pengar i villjag säga att vi i fortsättningen måste bygga där behoven föreUgger. Folkets husi är enligt de bestämmelser som antagit ett projekt somkan få lån och bidrag. Denna ansökan hade inte Nr 60 kunnatavvisas, utan diskussionen gäller om stödet skall utgå nu eller vid en Måndasen den 25 (): Låt mig än en gång upprepa; Om regeringen verkligen hade menatnågonfing med allt det fina som utbildningsministern sagt här i om kårhuset,hade man kunnat omprioritera dessa pengar från till kårhuset. Omviljan funnits, hade detta gått. Vidare;Om det nu inte gäller - Folkets hus kontra kårhuset -utanÖstergötland som helhet, skapar man enligt min uppfattning lika mycket jobb omman lägger ut åtta delprojekt runt om i länet som om summan av dessa åttadelprojekt bUr ett projekt i den mest överhettade staden. Ombeslutet att tilldela extra medel till allmänna samlingslokaler Jag känner inte tiU om det finns åtta delprojekt i somkunde komma i fråga i detta sammanhang, men jag hävdar bestämt att det, justmed de utgångspunkter som vi hade när det gäller att påverka den regionalafördelningen av byggarbetskraften, behövs stora sammanhållna projekt. Folketshus i är ju ur samUngslokalsynpunkt ett korrekt projekt. Det skall hastatligt stöd. Jag upprepar att frågan bara är om detta skall utgå nu ellersenare. Anf.27 (): Kårhuset i är också ett stort sammanhållet projekt. Det hadebehövt dessa 30 miljoner. Studenterna har själva samlat ihop 8 miljoner.Kostnaderna för kårhuset uppgår tiU 42 miljoner. Det är alltså ett något mindreprojekt än Folkets hus, men ett betydligt mer angeläget projekt. Till det viU jag bara säga att Folkets hus-projektet ansetts så angelägetatt man lämnat in ansökan till samUngslokalsdelegationen. Kommunen har ocksåtillstyrkt att projektet skall utföras. Vi måste väl ändå utgå från att det ärett uttryck för att Folkets hus behövs. Närdet gäller kårhuset är det ju inte alldeles säkert att den frågan skall lösaspå det sätt som gör gällande. sade så sent som i - och jag kankonstatera att hennes svar visar att hon har en betydande insikt om behovet avatt lösa kårhusfrågan - att hon arbetar med frågans snara lösning. Därför finnsdet inte anledning att göra någon ytterligare jämförelse mellan Folkets hus ochkårlokalerna. i aUt gott när det gäller de lokaler man därbehöver för att studentkåren på ett ändamålsenligt sätt skall kunna Ombeslutet ati tilldela extra medel till allmänna samlingslokaler bedriva sin verksamhet,och jag kan inte förstå annat än att utbildningsministern håller på medberedningen av den frågan. Anf.29 (); Jag tackar för det sista. Jag önskar i ett nyttkårhus. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Föredrogs och hänvisades 1984/85:106 tillutrikesutskottet 4 §Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1984/85:308 tillkonsfitufionsutskottet /85:309 till finansutskottet /85:310-315 tillskatteutskottet /85:316 till jusfifieutskottet /85:317 fillförsvarsutskottet /85:318 fill socialförsäkringsutskottet /85:319 och320 till socialutskottet /85:321 till försvarsutskottet /85:322 och 323fill utbildningsutskottet /85:324-326 fill trafikutskottet /85:327 och328 till jordbruksutskottet /85:329 fill näringsutskottet /85:330 och331 fill arbetsmarknadsutskottet /85:332-334 till bostadsutskottet 5 §Föredrogs men bordlades åter betänkanden /85:18 och 20 betänkanden /85:11 och 12 betänkande 1984/85:13 betänkande 1984/85:9 betänkande 1984/85:14 6 § Anmäldes och bordlades 1984/85:335 av StenAndersson i Avskaffandeav skattetillägg vid s.k. otjänliga försök 1984/85:337av m.fl. Avdrag för lantmäterikostnaderfrån inkomst av jordbruksfastighet 1984/85:338av och 60 Avdraget för bilresa till och från arbetet den 1984/85:339 av Ändring i 16 § förundersökningskungörelsen :--------- 1984/85:340 av m.fl. Ökad rättssäkerhet i samband med personalkontroll m. m. 1984/85:341 av utsökningsregisterlag 1984/85:342 av Åtgärder för att underlätta samarbetet mellan de nordiskaländerna 1984/85:343 av och vid biståndsavtal 1984/85:344 av ni. Lokalisering till av civilbefälhavarenskansli 1984/85:345 av m.fl. Försvarets redovisning av kostnader för konsulthjälp 1984/85:346 av i 41 §utlänningslagen 1984/85:347 av Margö m.fl. Rätt till sjukpenning vid tandskada och glasögonskada 1984/85:348 av 5ven Verksamheten vid Svensk arkivinformafion (SVAR) i 1984/85:349 av m.fl. Biblioteksersättningen 1984/85:350 av m.fl. Kyrkans markinnehav 1984/85:351 av Förbättrad järnvägskapacitet i Örnsköldsviksområdet 1984/85:352 av Ökad satsning på lokal- och regionalkollektiv persontrafik 1984/85:353 av m.fl. En gemensam huvudman för lokala och regionalakollektivtrafik 1984/85:354 av och 1984/85:355 av påinlandsbanan Nr 60 1984/85:356 av den Återinförande av trycksaksportot 1984185:351 av m. fl. 1984/85:358 av och fällningskemikaUer 1984/85:359 av och batterier innehållande kvicksilver m. m. 1984/85:360 av och att bevara vitryggig hackspett 1984/85:361 av m.fl. Utbildning avklöwårdare 1984/85:362 av och iHelsingborg Viss ändring i naturvårdslagen 1984/85:363 av m.fl. Fjällnära skogar 1984/85:364 av Per Vissa mineralpolitiska frågor inom län 1984/85:365 av m.fl. Löntagarfonderna och den regionala utveckUngen m. m. 1984/85:366 av Försöksverksamhet med s. k.bruttodimensionering vid stafliga regionala och lokala myndigheter iVästerbottens län 1984/85:367 av m.fl. Åtgärder för att motverka regionalobalans vid offentliga organisafionsför-ändringar 1984/85:368 av m.fl. Högkostnadsskyddet inomden allmänna försäkringen 1984/85:369 av m.fl. Slopande av de differentierade vårdavgifterna 1984/85:370 av m.fl. Miljöpolitiken 1984/85:371 av m.fl. 1984/85:372 av m.fl. Bättre naturvård 1984/85:373av m.fl. Åtgärder för att främja fjällturismen 1984/85:374av m.fl. Åtgärdermot ytterligare utbyggnad av vattenkraften 7 §Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1984/85:349av (m) till statsministern om statsråds engagemang som ansvarigutgivare för vissa typer av fidskrifter: Anser statsministern att det är lämpligt att enregeringsledamot - i detta fall det för de känsliga invandrarfrågorna ansvarigastatsrådet - samfidigt står som ansvarig utgivare för ett ensidigtpropagandaorgan som ""? 8 §Kammaren åtskildes .