prot · G80959 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är konstigt att det i svaret inte nämns någonting om deproblemen. Vidareskall jag beröra några konkreta problem i mitt eget län. Beträffande försvarsaspekterna är det uppenbart att mångaav de krav som i allt större utsträckning ställs på försvarsmakten iskärgårdsområdena i hög grad harsin grund i just avsaknaden av en skärgårdspolitik. Jag tycker därför att detär konstigt att industriministern inte säger någonting om de problemen.Kostnaderna för samhället - kanske på försvarets område -kommer att bli väldigtstora om vi skall kunna få mera av vakande ögon i skärgården. De människor somlevt där och som kan naturen har vi nu gått miste om. Det är därför felaktigtatt, som industriministern gör, enbart jämföra de här problemen med deglesbygdspolitiska problemen. Visserligen är en problem att det just är frågaom glesbygd. Men det är ändå inte helt rätt att enbart göra jämförelser medvanliga glesbygdsproblem. Problemen kan vara ännu större i skärgården än iannan glesbygd. Det som hänt i den svenska skärgården ur försvarssynpunkthar tydligen inte uppmärksammats på industridepartementet. Det hela visar påett bra sätt, tycker jag, hur sektorsansvaret fungerar i regeringskansliet.Försvaret av utarmade skärgårdar och tomma kuster kommer att bli dyrt för detsvenska totalförsvaret när man i efterhand skall betala notan. De problem vi har längs kan varabelysande när det gäller problemen i södra . Vi kan nu konstatera hurbefolkningen efter både Hälsinge- och Gästrikekusten nu vikit, kanske främst iHälsingedelen. Antalet aktiva fiskare har minskat mycket starkt. Detta har ägtrum i orter som , , Skärså, Mellanfjärden, Bönan och Utvalsnäs,för att bara nämna några. Antalet öar som inte längre bebos är också mycket stort.Indragningen av personal och försämringar i kustområdet har skett på grund avatt centrala myndigheter inte samordnat sin verksamhet, som har påpekat. Ett annat problem jag vill ta upp som berör kusten i södraNorrland är att det nu endast finns ett litet antal väderleksstationer kvar.Detta gäller prakfiskt taget hela kuststräckan från och ända upptill Kvarken. Det finns här mycket få stationer som kan hjälpa de sjöfarande.Detta har försämrat servicen i hela södra och särskilt utanförGävleborgsom-rådet. Av krävs ökade insatser på grund av detökade antalet frifidsbåtar. Samfidigt upplever en storosäkerhet när det gäller de framtida organisationsförändringar som man kommeratt bli utsatt för. De automatiserade fyrarna utanför harminskat möjligheten att t. ex. upptäcka främmande verksamhet, som också harförekommit utanför . Vad som, även när det gäller mitt län, kännetecknar dennuvarande avsaknaden av en skärgårdspolitik är att flera statliga organ somtullverket, , , fortifikationsförvaltningen, fiskeristyrelsenoch , för att bara nämna några, dåligt samordnar sin verksamhet. Meddenna uppdelning och utan en tillräcklig samordning värd namnet agerar nu varoch en för sig, vilket leder till att förutsättningarna för verksamheter iskärgården och kustbandet efter hand försvinner. Därefter får vi med konstlademedel gå in med stora samhällsinsatser för att reparera dessa Om en sammanhållen skärgårdspolitik Om en sammanhållen skärgårdspolitik För skärgården och kustbandet i är detbeklagligt att industriministern visar ett sådant ointresse för dessa frågorhär . Det vore bra om regeringen tog tag i de här frågorna litet meraaktivt. Debatten har ju visat att regeringen står ganska tomhänt. Jag kan i långa stycken instämma i vad sade. Hon pekade på flera problem som gäller regionalpolitikeni stort. Jag har i denna kammare i deregionalpolitiska diskussionerna pekat på det nödvändiga i att vi får en ökadsamordning och framför allt ett ökat ansvarstagande ifrån olika myndigheter ochnaturligtvis också ifrån olika departement som har att fatta beslut som påverkarden regionala utvecklingen. Jag har i flera diskussioner också sagt att det ärmin ambition att försöka få en samordning i regionalpolitiken, så att vi kantala om en sammanhållen regionalpolitik, och att försöka få den högra handenatt veta vad den vänstra gör i fråga om olika beslut som gäller den regionalautvecklingen. Det är naturligtvis fel och t. o. m. farligt att varjemyndighet agerar för sig själv. Jag har under mina som industriministeroch ansvarig för regionalpolitiken ställts inför den svåra uppgiften att medlokaliseringsstöd försöka rätta till åtgärder och beslut som har fattats inomandra områden av politiken. Regionalpolitiken är mer än lokaliseringspolitik.Ibland, och t. o. m. ofta, har den blivit underordnad andra områden av politiken.Det är inte något nytt som uppkommit jag har varit ansvarig förregionalpoUtiken, utan så har det varit under i stort sett . nämnde några andra viktiga områden:skola, utbildning, kommunikationerna inte minst och naturligtvis försvaret. Jag har ingenfing att erinra mot det i Gävlesade om försvarets stora betydelse för skärgården. Däremot förstår jag inte vadhan menade med slutkommentarerna i anförandet, när han sade att jag har visatett ointresse för skärgårdspolitiken. Det är tvärtom, vilket ocksåframgår av det positiva svaret till . Låt mig säga att detta egentligen mera är fråga omsammanhållen regionalpolitik än om sammanhållen skärgårdspolitik, även omskärgårdsfrågorna också speciellt måste uppmärksammas i det regionalpolifiskaarbetet. Hur långt vi kan komma där diskuterar vi nu i industridepartementetoch . Jag vill inte sticka under stol med att detta inte ärnågon lätt fråga, vilket de borgerliga regeringarna också fick erfara. Detgäller naturligtvis ekonomiska frågor för olika verk och myndigheter. GunnarBjörk känner till hur det är på försvarsområdet, där man har ett tryck på sigatt uppnå effektivitet och att rationellt bedriva sin verksamhet även iskärgården, vilket har lett fill indragningar m. m. Detta gäller ocksåkommunikations- och skolområdena. Synen på de regionalpolifiska frågorna och därmedskärgårdsfrågorna måste bli sådan att det är möjligt att göra den övergripandesamordning som jagtidigare har framhållit i flera riksdagsdebatter och som uttryck för i sin interpellation. Låt mig påpeka att jag inte tycker att det är helt nattsvartpå detta område, utan det har gjorts många insatser, och det finns möjligheteratt få ändringar fill stånd. Jag drar mig till minnes att jordbruksministern undersenhösten här i kammaren fick en fråga om huruvida bemanningen ochtillsynsverksamheten på och skulle finnas kvar ellerinte. Jordbruksministern gav ett positivt svar, efter att ärendet hadeunderställts regeringen för beslut. Han sade att det borde vara fortsattåretruntbemanning på båda öarna. Regeringen ställde sig över de olikamyndigheternas träta med varandra och fattade ett s. k. övergripande beslut. Jag betraktar inlägg som idet närmaste obegripligt, inte minst av det skälet att alla de åtgärder som hanräknade upp förbereddes, och i vissa fall genomfördes, av borgerligaregeringar. Han tog t. ex. upp fastighetstaxeringen. Jag har sysslat mycket med skärgårdsfrågor i Stockholmslän och var under de borgerliga åren ute på flera skärgårdsträffar. Där möttejag en mycket frän kritik mot de dåvarande regeringarna, för att de utplånadeskärgårdsintressena. Mot bakgrund av mina egna erfarenheter avskärgårdspolitiken och att de åtgärder som lastade densocialdemokratiska regeringen för var borgerliga åtgärder, förstår jag ingentingav hans inhopp i denna debatt, herr talman. Låt mig säga ytterligare ett par ord fill interpellanten.Jag anser att länsstyrelsernas arbete för att påverka sektorsmyndigheterna ochför att ta regionalpolitiska hänsyn är både svårt ochresurskrävande. Jag är emellertid övertygad om att länsstyrelserna anser attarbetet är fruktbart och att de försöker utnyttja de samverkansformer som stårfill förfogande. Detta har framkommit i samtal som jag har haft medlandshövdingar och länsråd i de län som har skärgårdsfrågor. För attytterligare förbättra samordningsmöjligheterna i den statliga länsförvaltningenhar regeringen gett statskontoret i uppdrag att tillsammans med iNorrbotten -som vi valde ut - att gå igenom sektor för sektor ilänsförvaltningen och att komma med förslag till hur samordningen skall kunnautformas. Vi har givit det uppdraget för att vi skall komma till rätta med endel av de frågor som interpellanten har tagit upp och pekar på som problem.Regeringen avser att behandla frågorna kring den offentligaverksamhetens omvandling och utveckling i ett särskilt program. Jag vill sedan återigen betona betydelsen av de offensivaoch utvecklingsin-riktade insatser som gjorts och som görs i skärgården. Jag arbetadesjälv aktivt med skärgårdsfrågorna vid statsrådsberedningen. Enarbetsgrupp sysslade där med utredningsverksamhet. Vi utarbetade ett antalförslag som sedan bl. a. ledde fram till att 1976 beslutade attinföra ett statligt investeringsstöd som i första hand skulle lämnas tillföretag på öar i skärgården med bofast befolkning och utan fastlandförbindelse. Om en sammanhållen skärgårdspolitik Om en sammanhållen skärgårdspolitik beslutet och det utredningsarbetet föregicks av resor iskärgården, överläggningar med skärgårdsbefolkningen samt diskussioner medmånga intressenter, och jag kunde därför veta att jag stod på mycket säkergrund när vi lade fram det här förslaget. Detta stöd inordnades 1979, fillsammans med vissa andrastöd, i ett sammanhållet glesbygdsstöd. Därför förstår jag inte kritiken motmig och regeringen här att man på nytt skulle skilja ut skärgårdsfrågornaoch göra dem till en separat skärgårdspolitik. Det var ju de borgerligaregeringarna som så att säga förvandlade den socialdemokratiska speciellaskärgårds-poUfiken och lade in den i ett sammanhållet glesbygdsstöd. Det måstei så fall vara en omprövning, och jag är litet överraskad av att få höra talasom den i denna debatt. Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag säga att stödettill skärgårdarna har funnits . Det har haft positiva effekter.Genom att länsstyrelserna tilldelats ökade resurser för regionaltutvecklingsarbete menar jag att också möjligheten att lämna stöd i skärgårdenhar ökat. Jag vet att bl. a. länsstyrelserna i och i Kalmarlän använder detta stöd mycket aktivt för sina skärgårdar när det gällerinsatser för godstransporter fill och från företag i glesbygderna. Det finnsalltså många bevis på att skärgårdsstödet inom glesbygdsstödets ram är mycketeffektivt. Jag menar att vi skall fortsätta där. Jag upplever ändå att har en positiv grundton. Jag skall verkligen ta med mig filldepartementet en hel del av hennes synpunkter i den här debatten och se om vipå något sätt kan ta speciell hänsyn till dem när vi utformar denregionalpolitiska proposifionen. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 32ANNA (): Jag vill tacka statsrådet för repliken. Detblir kanske ett varmare tack än det jag riktade till honom för det förstasvaret. Jag delar statsrådets uppfattning att detta problem inteär nytt. Men det har blivit mer och mer akut vartefter olika verksamheter hardragits in. Jag delar inte uppfattningen att man helt kan likställaskärgårdsproblemen med-glesbygdsproblemen i inlandet. Jag menar attskärgårdsproblemen har en viss speciell aspekt. För det behöver man inte göraom glesbygdsstödet. Vad som brister är, som jag har sett det och försökt attframställa det, framför allt samordningen av den statliga verksamheten.Statsrådet har också mycket positivt sagt att man skall titta på det. Jag villanvända denna replik till tre andra saker. För det första hoppas jag att den positiva grundsyn somstatsrådet visar i dessa frågor kommer att leda till att vi genom denregionalpolitiska proposition som är utlovad till i vår får enpermanentning av transportstödet, som vi är eniga om betyder så mycket förskärgårdens bofasta befolkning. För det andra vill jag säga att jag och inte ärensamma om att tycka att det är litet tråkigt med den här dåliga samordningen.I en artikel i en tidning säger chefen för I 4 bl. "Sammantaget synes slutresultatet bli en minskadnärvaro vilket ur östgötsk försvarssynpunkt är alarmerande. Det svenskatotalförsvarets resurser är i stor utsträckning vad det civila samhället kanerbjuda i form av varor, personal och tjänster. Det gäller underkrigsförhållanden men det gäller i högsta grad också i fred. Länsstyrelsenarbetar energiskt inom olika områden för att förbättra utkomstmöjligheterna förden bofasta kustbefolkningen och för att stafliga myndigheters åtgärder skallsamordnas bättre. Det skulle inte skada att lyssna mer på deras argument.Det svenska totalförsvaret bygger bl. a. på att myndigheterna i princip skallbehålla sina fredsuppgifter även under krigsförhållanden och att myndigheternakänner sitt totalförsvarsansvar. Jag ifrågasätter om det är på det sättet.En förbättrad överblick från statsmakterna över de samlade statliga åtgärdernaär angelägen." För att om möjligt få en ny infallsvinkel på detta problemskrev jag till det finska handels- och industriministeriet och frågade hur mani såg på det. Jag fick ett mycket vänligt svar, som jag inte hinnerläsa upp i dess helhet - det finns heller ingen anledning att göra det. Men bl.a. fick jag veta att 14 § i en lag om främjande av skärgårdens utvecklinglyder: "För att bereda åtgärder som rör främjandet avskärgårdens utveckling samt för att följa åtgärdernas verkningar tillsätterstatsrådet en skärgårdsde-legafion i anslutning till statsrådets kansli." påstår jag inte att detta är direkt överförbart påSverige, men det är en intressant väg man här beträtt i . Det kanske ärnågonfing även för att gå den vägen. Om en sammanhållen skärgårdspolitik 33PÄR (): Jag kan ju inte tacka rikfigt lika varmt somAnna för statsrådets replik till mig. Jag tyckte fakfiskt attden var Utet alarmerande. Industriministern står här i talarstolen och säger att haninte begriper vad jag talar om. Jag tog i mitt inlägg upp några av de allramest centrala problemen för skärgårdsbefolkningen . Jag tog upp förslagetom fritt fiske, som verkligen upprör stämningarna ute i skärgårdarna. Jag togupp frågan om taxeringsvärdena - ett annat verkligt stort problem för skärgårdsbefolkningen.Jag tog också med några exempel upp fiskeriproblem och fiskeripolitiken, som juberör en av skärgårdarnas modernäringar. Jag är medveten om - och det sade jag också i mitt inlägg- att detta egentligen inte är industriministerns bord. Detta är ett exempel påsplittringen i hanteringen av skärgårdsfrågor. Men jag kunde inte tro att detskulle vara så illa ställt att industriministern inte begriper vad jag talar omnär jag tar upp dessa verkligt centrala skärgårdsfrågor. Visserligen är dettasom sagt jordbruksministerns och finansministerns ansvarsområden, men nogtycker 4 protokoll 1984/85:58-60 jag attindustriministern åtminstone borde begripa vad det handlar om. För att ändå ge ett intryck av att begripa något av dettaföll industriministern fillbaka på det i det närmaste reflexmässiga argumentsom socialdemokrafiska statsråd brukar ta fill, nämligen att detta är deborgerliga regeringarnas fel. Detta är litet märkvärdigt med hänsyn till deexempel jag faktiskt tog. Förslaget att släppa handredskapsfisket fritt kan mansäga mycket om. Men att påstå att det skulle vara de borgerliga regeringarnasom är skyldiga fill det förslaget är faktiskt att gå väl långt iargumentafionsnit. När det gäller taxeringsvärdena är det naturiigtvisrikfigt att fasfighetstäx-eringen förbereddes under de borgerliga regeringarnasfid, men det var ju först efter det att denna taxeringsomgång var genomförd somman kunde se konsekvenserna ordentligt. Det har gjorts upprepade framstötarfrån vårt håll här i om att regeringen skall göra någonting åt detta.Regeringen har vägrat att göra det. Det måste väl ändå vara den nuvaranderegeringens ansvar att man inte gjort någonting åt denna väldigt kraftigaskattebelastning som skärgårdsbefolkningen drabbats av. Jag tog upp frågan om den vita zonen. Man kan väl inteskylla tidigare regeringar för att den nuvarande regeringen under de senareåren inte har kunnat nå fram fill någon lösning på detta problem. När det gäller EG och silltullarna är fakfiskt EG-avtaletså gammalt att det träffades under den tidigare socialdemokratiska regeringenstid, men det är som dessa tullar har blivit ettproblem. Det är alltså den nuvarande regeringen som borde ha ansvaret för attnå en lösning tillsammans med EG. har över huvud taget inte kommit attbehandlas av någon regering . Att skylla tidigare borgerliga regeringar fördet är också fullständigt absurt. Behöver vi flera bevis, herr talman, för attdet verkligen krävs en samordning när det gäller skärgårdsfrågorna? Närindustriministern tydligen är helt oinformerad om dessa förskärgårdsbefolkningen centrala frågor märker man att behovet av samordning ärskriande stort. Det var i och för sig många vackra ord som sades avindustriministern om att man verkligen vill göra insatser för skärgården. Vadvi nu får hoppas är att det också leder till praktisk handling, att manverkligen får en samordning av alla de frågor som är av betydelse förskärgårdsbefolkningen och att samordningen går så långt att även regeringenstalesman i skärgårdsdebatten här i kammaren har en överblick överskärgårdsproblemen. framförde i sin replikett par uppslag, och dem skall jag också titta på. Men när det gäller det förslag som hon hade fått från detfinska industri-och handelsministeriet om en särskild grupp vill jag säga attvi redan har en sådan grupp, nämligen glesbygdsdelegafionen. Den är juparlamentariskt sammansatt och där finns representanter för de politiskapartierna och för olika intresseorganisationer. Enligt de direktiv somglesbygdsdelegationen har skaU den arbeta också med skärgårdsfrågor. Men jagkan lova . Wohlin-Anderssonatt tala med delegationens ordförande om han på något sätt kanske kan bli meraktiv när det gäller skärgårdsfrågor. kan ju också med sinpartirepresentant i delegationen ta upp denna fråga. Regeringen har alltså iglesbygdsdelegafionen ett forum för att följa och bevaka ocksåskärgårdspolifiken. Sedan, herr talman, är jag ledsen att behöva säga igen attjag fortfarande inte fattar vad har talat om eller varför hanhar gjort det i den här interpellationsdebatten. Men ett litet tröstens ordändå till ; Jag är öppen för att vid fillfälle lära herrGranstedt Utet om skärgårdspoUtik och skärgårdsfrågor. Jag har aktivt sysslatså pass mycket med dem aktivt under mina år i att jag vet vilkafrågor som är aktuella och vilka beslut som också har fattats vid olikatillfällen . Om en sammanhållen skärgårdspolitik 35 (): Skall jag beträffande glesbygdsdelegationen,som är en ny infallsvinkel på detta problem, fatta det så att statsrådet anseratt glesbygdsdelegationen har den makt och de medel att förhindra en dåligsamordning eller en tråkig nedläggning av statlig verksamhet i skärgården somlänsstyrelserna inte har? Länsstyrelserna kan ju bara prata varmt för enverksamhet, men de har inte möjlighet konkret att gå in och rädda en verksamhetsom de vill rädda. Vidare vill jag passa på tillfälletatt säga att i budgetpropositionen föreslås att skall få 55 milj.kr. till en försöksverksamhet med central ledning i östra distriktet och attjag efter att ha hört statsrådet här utgår ifrån att om den härförsöksverksamheten kommer i gång, så kommer det i varje fall inte att ledatill att man lägger ned sambandscentralen i , vilket då ytterligare skullespäs på med en kritik av att vi inte har en sammanhållen skärgårdspolitik. 36PÄR (); Industriministern fattar fortfarande inte vadjag talar om, och det är ju beklagligt med tanke på att det borde vara ettstörre problem för regeringen än för mig. Jag har pekat på en rad viktiga beslut ochunderlåtenhetssynder som drabbar skärgårdsbefolkningen hårt och som alltsåförsvårar upprätthållandet av en levande skärgård. Att fiskeripolitik skulleha med skärgården att göra, att beskattningen av skärgårdsbefolkningen skulleha med skärgårdens situation att göra och att frågan om det friahandredskapsfisket skulle ha med skärgården att göra förstår alltså inteindustriministern. Efter att ha förklarat att det inte har medskärgårdsbefolkningen att göra erbjuder han sig att ge mig en lektion omskärgårdspolitik. Jag tror att man inom regeringen först borde försöka lösasina egna internutbildningsproblem. Om några skärgårdsbor, några av alla dessamänniskor ute i våra skärgårdar som har drabbats av t. ex. kraftigaskattehöjningar eller som upplever problem i samband med regeringens olikaförslag, bl. a. när det gäller handredskapsfiske, till äventyrs Om tidpunkten för proposition om ökade rättigheter förpsykiskt utvecklingsstörda skulle tadel av industriministerns förklaring att han inte fattar att det här har medskärgårdspolitik att göra blir de säkert mycket oroade - och det på godagrunder. Alla centerdebattörer har försökt hävda att vi måste se till att olikabeslut som får konsekvenser för skärgården samordnas. Besluten kan gällamyndigheters posteringar i skärgården men kan naturligtvis också, som sagt,gälla t. ex. olika näringspolitiska och fiskeripolifiska insatser. Det är alltsåviktigt att även dessa insatser kommer med vid samordningen. Är man inte bereddatt ta ett helhetsgrepp när det gäller olika statliga åtgärder - med tanke påkonsekvenserna för skärgården - kommer det att bli problem. Just nu ser viockså en lång rad problem framför oss. Mitt vänliga erbjudande till lära honom en del av skärgårdspolifiken kvarstår, och det har t. o. m.förstärkts efter hans tredje inlägg i denna debatt. 38 (): Jag konstaterar att industriministern i desenaste replikerna -åtminstone i debatten med mig - avstått från att lämnasakargument. efterlyser jag förklaringen varför han inte anser att t.ex. fiskeripolitiken, skattebelastningen på skärgårdsfastigheter och det friahandredskapsfisket har med skärgårdspolitik att göra. Jag tror att det vorebättre om här i kammaren förklarade varför dessa frågor inte harmed skärgårdspolitik att göra än att komma med ironiska och arroganta förslag,riktade mot mig. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellationerna 1984/85:74 och 76 om tidpunkten för proposition omökade rättigheter för psykiskt utvecklingsstörda har frågat mig, när jagavser att förelägga en proposition om lagstadgade rättigheter tillsärskilda omsorger för psykiskt utvecklingsstörda. KarinAhriand har ställt tre frågor till mig: Är statsrådetberedd att ta initiativ till en proposifion om ny omsorgslag, även omomsorgsberedningen inte kan slutföra sitt arbete ? När kan i såfall en proposition väntas? Ger det garantierför att den nya omsorgslagen och de praktiska verksamheter den kräver kanvara verklighet från ? Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang. Somanmälts i budgetpropositionen har omsorgsberedningen slutfört sittarbete. Den överlämnade sin rapport till mig 1984.1 denföreslås en ny omsorgslag, avsedd att träda i kraft . Min avsikt är således att omsorgsberedningens förslagskall läggas fill , grund för en proposifion till . 40 (): Jag ber att få tackasocialministern för svaret på min interpellation. När dåvarande socialministern år 1977fillsatte den statliga omsorgskommittén var det efter krav från många håll påen modernisering av nuvarande omsorgslag, som trädde i kraft . Utvecklingennär det gäller omsorgerna öm de psykiskt utveckUngsstörda hade börjat finna nyaformer, och en översyn av lagen bedömdes nödvändig, trots att lagen egentligenfungerat . arbetade , och förslaget somlades fram innehöll många bra förändringar, inte minst detta attvidga personkretsen till att gälla alla handikappade barn. Inte bara psykiskt utvecklingsstörda utan ocksårörelsehindrade och andra, medicinskt handikappade barn skulle få lagstadgadrätt till särskild rådgivning, verksamhet på dagcenter, kortfidsvistelseutanför hemmet för att anhöriga skall kunna avlösas och bostad i familjehemeller elevhem när det bedöms nödvändigt. Det var alltså ett genomarbetat förslag som låg på dentillträdande regeringens bord efter valet . Remissarbetet var klart, ochalla väntade på regeringsförslag.