prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — Man har då hittillsalltid krävt att det finns ett bevis för atl den som drabbas av att fristenlöper eller som får skyldigheten riktad mot sig är medveten om det och att detfinns en fast tidpunkt från vilken denna frist eller skyldighet har inträtt. Nuhar justifieutskottets ledamöter sagt sig att i effektivitetens helighetsnamnskall man nu medge att delgivning får ske per telefon. Det finnsdå anledning att erinra om vad ett telefonsamtal är. 5 protokoll 1984/85:115-116 samtal mellan två personer, som inte har annan kontakt medvarandra än genom elektroniskt förmedlat ljud, som omöjliggör identifikation.Vi kan alltså få en situation där en myndighetstjänsteman i telefon utför engärning, en kallelse, delger ett åläggande eller något annat och därvid haruppfattningen att han träffar den person som han avser att träffa, menmöjligen inte gör det. Det enda denne myndighetsperson gör är att han skriverpå ett papper att han har talat med den avsedde och sedan skickar ett brev tillden avsedde. Därefter börjar rättsmaskineriet atl löpa. Det kan då inträffa att meddelaren träffat en person somvill obstruera rättsväsendet - den lojale har vi inte att bekymra oss om, hankan mycket väl följa en telefonkallelse, riien den illojale användernaturligtvis den osäkerhet som föreligger till följd av att man inte har ettbevis om att delgivning har skett. Han låter fristen gå. När sedan samhälletskall gå över till verkställighet - av ett kommunalt beslut, en tredskodomeller vad det kan vara -dåanmäler han att han inte fått delgivningen. Det finnsinget annat bevis än anteckningen i tjänstemannens dagboksblad att han harringt. Det finns ingen kvittens från mottagaren. En annan situation, som egentligen är värre, är atttjänstemannen som verkställt delgivningen är övertygad om att han delgivit rättperson. Rätt person blir emellertid inte underrättad om delgivningen, eftersomdet var fel person som tjänstemannen talade med. Så går rättsmaskineriet igång, och när kronofogden eller polismannnen kommer för verkställighet är dendrabbade helt okunnig. Han måste då själv vidta rättsåtgärder på egen bekostnadför att riva upp den rättshandling som uppkommit. Effektiviteten har man talat om och prisat högt. Det ärmöjligt att man då och då skall acceptera effektivitetens krav. Men då bordeett minimikrav vara, herr talman, att de regler som skall gälla för atteffektiviteten skall träda före rättssäkerheten för den person det gäller ärhelt entydiga och drar skarpa gränser kring var samhället får denna rättgentemot den enskilde. Jag skall titta litet på vad som sägs i lagstiftning ochmotivuttalanden. Man säger i det förevarande lagförslaget: "När det är lämpligt, får enmyndighet delge kallelser, meddelanden och andra handlingar med enkelt innehåll genom att innehållet läses upp vid telefonsamtal ." När är det lämpligt, och för vem är det lämpligt? Det ärväl alltid lämpligt för en myndighet att bara få lov all ringa. Man kundedärför till en början ha krävt att lämplighetskriteriet orienterades mot detmål som det gällde för. Vidare borde man ha krävt att de handlingar som finge bliföremål för den förenklade telefondelgivningen var precist angivna, så att mani varje fall var alldeles säker på att det var obetydligheter det gällde. Närman går in och tittar på vad motivuttalandena innehåller på den punkten finnerman att det visserligen sägs att det skall vara handlingar av enklare innebörd,men del kan vara kallelse till förhör, förelägganden, kallelse tillförrättningar och annat - alltså dokument av slor betydelse för den som drabbasav dem. Jag tycker alltså i andra hand alt det rimligen borde haankommil på justitieutskottet att inte acceptera denna lagstiftning förrän detman hade också haft de detaljerade regler som förutskickas skola komma, så verkligenvisste vad denna rätt uppseendeväckande reform skulle komma att innebära. Jag har inget yrkande att framföra. Jag villeegentligen bara meddela justitieutskottets ledamöter - till den verkan det nuhava kan - att jag avser att vid nästa allmänna motionstid i mofion hemställaatt denna lagstiftning upphävs, eftersom jag anser att den är farlig förrättssäkerheten och skadlig för den enskildes intressen. AnL 87 HANS (): Jag redogjorde inte i mitt första inlägg förtelefondelgivningen. Anledningen till det var, som sade, att deti utskottet inte förelåg några delade meningar på denna punkt. Jag vill ändå ikorthet ange vad det är fråga om. En myndighet får per telefon överbringa innehållet ikallelser, meddelanden och andra handlingar av enkel beskaffenhet fill densökte. Handlingen skall därefter sändas till denne med posten i vanligt brev.Delgivning anses därefter ha skett. Telefondelgivning får dock inte avsestämningsansökningar eller andra handlingar varigenom mål eller ärenden väcks. Jag vill vidare hänvisa till vad departementschefen anförpå s. 59 i propositionen om de problem som skulle kunna uppstå i dettasammanhang. Jag vill också nämna att de flesta remissinstanser hartillstyrkt detta . Lagrådet har inte gjort erinringar mot förslaget pådessa punkter. Jag kan inte finna att det som här harframfört har någon praktisk betydelse. Skulle del ha någon sådan betydelse fårfrågan givetvis följas upp på sedvanligt sätt. Det förslag som här framläggs äremellertid enligt utskottets mening tillfredsställande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om jusfifieutskottetsbetänkande 24.) AnL 88 TALMANNEN: Kammaren övergår nu fill att debattera justifieutskottetsbetänkande 24 om översyn av lagen om TV-övervakning. Översyn av lagen om TV-övervakning Översynav lagen om TV-övervakning AnL 89INGER WICKZEN (m): I jusfifieutskottets betänkande 24 behandlasfrågan om översyn av lagen om TV-övervakning. Frågan om översyn av lagen har väcktsi en centermotion. Personövervakning med TV-kamera regleras i en lag från1977. Enligt lagen skall TV-kamera brukas med fillbörlig hänsyn till denenskildes personliga integritet. Dold kamera är t. ex. inte tillåten, och brukav sådan är förenad med straffansvar. Frågor omTV-övervakning har behandlats av vid ett flertal Översyn av lagen om TV-övervakning fillfällen.Justitieutskottet har tagit upp frågan omöversyn av lagen om TV-övervakning. Utskottet har avstyrkt motionärernasönskemål med motiveringen att lagen har till syfte att förstärka den enskildesskydd mot integritetskränkningar. uttalade utskottsmajoritetenförståelse för den oro som motionärerna uttryckt inför den tekniskautvecklingens möjligheter till övervakning och kontroll. Utskottet har såledesavstyrkt motionerna . När motionen nu har återkommit till utskottet anser vireservanter -utskottets tre borgerliga partier - att det finns starka skäl föratt göra en översyn av lagen. Den tekniska utvecklingen har gått snabbi, ochden enskildes personliga integritet kan komma att hotas genom den alltmeravancerade tekniken och därmed möjligheterna atl lagra och överförainformation. Lagen kan med denna utveckling i flera avseenden ansesvara föråldrad. Tekniken går ju mycket snabbi, och det är svårt att i olikalägen avgöra hur stort intrång man gör i den personliga integriteten. har också framhållit att det finnsett behov av översyn av lagen, och vi reservanter delar den meningen. Med detta yrkar jag bifall fill denreservation som är fogad till justitieutskottets betänkande 24. AnL 90ELVING (): Det moderna samhället bygger alltmer påteknisk övervakning och kontroll av den enskilde. I stället för det förtroendesom personlig kontakt och behandling skapar upplever vi allt oftare att denpersonliga integriteten hotas. Det handlar inte bara om ett okontrolleratanvändande av personnummer och samköming av olika dataregister, vilket debatteni stor utsträckning handlar om , utan i lika hög grad om TV-övervakning. Från sida har vi krävt enöversyn av lagen om TV-övervakning. Vi har gjort det mot bakgrund av dels densnabba tekniska utvecklingen, dels vår strävan att slå vakt om den enskildespersonliga integritet. Välfärdsstaten får inte bli en övervaknings- ochkontrollstat. Från sida har vi alltid varit beredda att ställaupp för och slå vakt om människans rätt till ett fungerande skydd för sinintegritet. Vi är lyhörda när människor är oroliga för de angrepp som sker motden personliga integriteten på olika områden. Sedan lagens tillkomst 1977 har vi haft en mycket snabbteknisk utveckling som gjort att de förutsättningar som gällde när lageninfördes i stor utsträckning inte gäller . TV-övervakningen, som tidigarebestod av enkel teknik med kameror och TV-skärmar, har utvecklats till ensofistikerad teknik, där informationen kan lagras med hjälp av videoteknik ochstillbilder. En sammankoppling med ADB innebär också en förstärkning avtekniken genom den stora kapacitet detta ger för att lagra och behandlainformationen. Vi saknar kunskaper om hur många tillstånd förövervakningskameror som meddelats av länsstyrelserna och till vilka ändamålsom tillstånden har meddelats. Detta borde i sig vara skäl för en översyn avlagstiftningen. Utskottets majoritet säger sig hysaförståelse för den oro vi känner för utvecklingen och att det är viktigt attfrågan följs med stor uppmärksamhet. Man har vid tidigare riksdagsbehandlingarockså sagt att när det finns konkreta exempel på att lagstiftningen intefungerar tillfredsställande skall man medverka till att en översyn företas. Detfinns nu sådana exempel. har i en skrivelse hosregeringen begärt en översyn av lagen. I denna skrivelse anför man bl. "Inom är det enligtkommunfullmäkfiges beslut gatunämnden som har att yttra sig till länsstyrelseni ärenden om TV-övervakning. Vid bedömning av ansökningar har nämnden haft somrikthnje att tillstyrka sådan TV-övervakning som dels skyddar betydandeekonomiska värden och dels minskar risker för att människor kommer till skada. Vid de kontakter som förevarit mellan kommunen ochlänsstyrelsen har det visat sig att samma grundsyn föreligger vad gäller enalltmer TV-övervakad allmänhet. Likväl har kommunen kunnat konstatera attlänsstyrelsen i ett 30-tal fall meddelat tillstånd trots starka invändningarfrån kommunen. Den nuvarande utvecklingen är oroande då en alltför omfattandeövervakning ökar riskerna för otillbörligt intrång i enskildas personligaintegritet." Även justitieombudsmannen har anfört att han anser attlagen om TV-övervakning bör ses över. Han har bl. pekat på att lagen medvideoteknikens snabba utveckling framstår som ålderstigen och definitivt mogenför en översyn. Ett annat problem som gäller reglerna för har aktualiserats i motion 416 av Per m. fl. Som jag nämnde inledningsvis har vi fråncenterns sida under ett flertal år rest kravet på en översyn av lagen omTV-övervakning. Från början var vi ensamma om detta krav. Vid föregåenderiksmöte fick vi dock stöd av vpk, vilket var glädjande. Vid årets behandlinghar vi i utskottet fått med moderata samlingspartiet och folkparfiet i kravetpå en översyn. Det är naturligtvis glädjande att även dessa parfier fill slutinsett nödvändigheten av en sådan översyn för att värna den personliga integriteten.Man kan dock beklaga att det skulle ta så lång fid för ochfolkparfiet att förvärva denna insikt. är det alltså bara socialdemokraterna kvar för att enfullständig polifisk enighet skall råda, och jag vill därför fråga socialdemokraternasföreträdare varför man så envist håller fast vid att en total översyn av dennalagsfiftning inte skall ske. Med hänvisning till det anförda yrkar jagbifall till den reservation som är fogad till jusfifieutskottets betänkande nr24. Översyn av lagen om TV-övervakning AnL 91HELGE KLÖVER (s): Av vad företrädarna för de borgerligapartierna har anfört i sin reservation och av vad de sagt i sina inlägg skulleman kunna få den uppfattningen att det har förelegat en motsättning inomutskottet när det gäller frågan om en översyn av lagstiftningen omTV-övervakning. Så är emellertid ingalunda fallet. Översynav lagen om TV-övervakning Jagvill peka på att majoriteten inom utskottet har understrukit betydelsen avvaksamhet och beredskap inför en teknisk utveckling som kan leda tillintegritetskränkande kontroll och övervakning i samhället. Skäletfill att majoriteten stannat för att föreslå avslag på motionerna om enutredning i ämnet är helt enkelt att en översyn redan pågår inom justitiedepartementet.Meningen är att den skall leda till resultat samfidigt somtvångsmedelskommitténs och narkofikakommissionens betänkande, som bl. a. berörTV-övervakning, tas upp till behandling. De huvudfrågor som reservanterna pekarpå kommer säkerligen att få sin belysning i det sammanhanget. Jag kan bl. a.nämna att jusfifiedepartementet gått ut med en enkät till samtligalänsstyrelser med begäran om redovisning för lagens tillämpning sedanikraftträdandet. Jagkan inte förstå annat än att det måste vara bättre om man i en sådan fråga somdenna gör en snabböversyn i departementet än om man skulle tillsätta ännu utredning utan tillräckligt underlag. Kommittéväsendet är som bekanttillräckligt, belastat ändå. Omdet efter departementets översyn skulle visa sig att det finns ytterligarefrågor som bör bli föremål för en fördjupad studie, får man ta ställning tillden saken då. Med dessa ord vill jag yrka bifall till justitieutskottets hemställan ibetänkande nr 24. AnL 92 (): säger att det egenfiigen inte föreligger någramotsättningar. Det är i så fall glädjande. Då borde vi kunna enas omreservationen allesammans och bifalla den centermotion som ligger till grundför reservafionen. Detpågår en översyn i departementet, säger . Vi fick under pågåendesammanträde i utskottet telefonmeddelande från departementet om att ett visstarbete på detta område var på gång. Men vi hade ingen dokumentafion om vad somskulle ingå i översynen eller på vad sätt den skulle ske. Det fann viofillfredsställande. Vi var inte nöjda med detta besked. Jagskulle vilja fråga om han har ordentliga informafio-ner attredovisa från departementet och från den beredning som där sker. Kommer man t.ex. att belysa vad kopplingen mellan TV-övervakning och ADB-teknik innebär ochkan komma att innebära? Kommer beredningen att resultera i särskildaföreskrifter beträffande videoteknikens användning i samband medTV-övervakning? Kommer man att se över huruvida lagens fillämpning liggerilinje med de intentioner som låg bakom den urspmngliga lagstiftningen bl. a.när det gällde integritetsfrågor? Den typen av frågor vill vi ha ordentligtgenomlyst före ett ställningstagande till hur lagstiftningen skallvara utformad. Andra frågeställningar som vi vill ha belysta har vi redovisat imotionen. Men vi har inte fått några besked om, huruvida de frågorna kommer atttas upp eller inte. Jag vill, herr talman,anföra ett Utet citat från den debatt om den här saken som vi hade här i kammarenför ungefär , nämligen från . : "Jag sade tidigare att det borde finnas konkreta exempel på attlagen inte har fungerat. Om man kan peka på sådana är vi självfallet bereddaatt föranstalta om en utredning." - Det var besked tillkammaren . Nuhar vi, som jag redovisade i mitt första inlägg, alltså sådana exempel, bl.a.från och från justitieombudsmannen. Därför borde man stå fastvid de uttalanden som man gjorde och ställa upp för att entotal översyn av lagens tillämpning genomförs. Översynav lagen om TV-övervakning AnL93 (): Det är riktigt att jag sade att vi var beredda attföranstalta om en översyn när vi hade konkreta exempel på behovet av en sådan.Sedan vi hade den debatten har dels kommuns skrivelse kommit in,dels justitieombudsmannen uttalat att det finns behov av en översyn avlagstiftningen. Det är alltså efter den debatten vi har fått konkreta exempelpå behovet. Jagtror att vi är eniga - jag tänker på såväl utskottet som departementet -om attdet nu behövs en översyn. Det är därför man har vidtagit åtgärder. enkät som har gått ut fill länsstyrelserna frågas bl.a. vilka institutioner,företag och typer av ställen som har givits tillstånd fill TV-övervakning. Mankommer även att fråga om det sätt på vilket övervakningen dokumenteras - om dethar givits tillstånd till videoinspelning eller ges möjlighet tilldokumentation på annat sätt. När svaren på enkäten kommit in kommer de attutgöra underlag för regeringens överväganden. Jag tror att man får ett snabbareresultat genom detta departementets ingripande än om man skulle tillsätta enutredning som dels skulle kosta betydligt mera pengar, dels skulle ta längrefid. Somexempel på att departementet och regeringen ser allvarligt på saken kan jagnämna att regeringen hade att ta ställning till ett ärendefrån kommun, som inom parentes sagt visat föredömligt intresse för de härfrågorna. Regeringen biföll kommunens besvär över ett tillstånd somlänsstyrelsen givit till en butik med begärliga varor. Man fann att skälen intevar fillräckliga för att utsätta personal och kunder för det obehag som detändå är att vara TV-övervakad. Med detta, herr talman, upprepar jag mitt yrkandeom bifall till utskottets hemställan. AnL 94 (): Vad redovisade om de initiativ som tydligen har vidtagitspå departementet är positivt. Det kan vi bara hälsa med tillfredsställelse. Jagär dock inte på något sätt övertygad om att det är fill fyllest. Detbehövs inte enbart snabba åtgärder, utan också grundligt genomarbetade ochgenomtänkta åtgärder. Om det med anledning av enkäten fill länsstyrelsernaskulle framkomma några mycket klart och konkret påvisbara Översyn av lagen om TV-övervakning missförhållanden, är det ingenting som hindrar att manvidtar åtgärder mot just detta. Men det är nödvändigt att göra engrundlig översyn, där man noga penetrerar de många olika problemställningar somfinns kring denna lagstiftning. Det är också vikfigt att en sådan översyn skermed parlamentarisk medverkan och insyn och inte bara på departementet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I (personnummer i stämningsansökningar m. Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 81 förreservafion 1 av m. fl. Mom. 2 (upplysningsskyldighet för fasfighetsägare m.fl.och arbetsgivare) Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 95 förreservation 2 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Reservationen av m. fl. bifölls med 156röster mot 139 för utskottets hemställan. 1984/85:16om anslag till statlig rationalisering och revision, statistik, m. m. 1984/85:100 delvis), 1984/85:17 om betalningar filloch från staten, 1984/85:18om alternafiva mått på den ekonomiska utvecklingen samt 1984/85:19 omvinstmedel från spel fill kulturändamål. AnL 95 TALMANNEN: betänkanden 16, 17, 18 och 19 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså finansutskottets betänkande 16 omanslag till statlig rationalisering och revision, stafistik, m. m. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Statlig statistik, m. m. AnL 96 (): I finansutskottets betänkande 16 om anslagfill statlig rationalisering och revision, statistik, m. m. behandlas fyramoderata reservationer, vilka jag inledningsvis yrkar bifall till. Den första rör anslaget till föratt genomföra parfisympafiundersökningar. Vi i moderata samlingspartiet anser,att om nu SCB skall genomföra parfisympafiundersökningar bör det endast görasmed uppdragsfinansiering och inte via ett anslag i statsbudgeten. SCB skulledärigenom få konkurrera på samma villkor som opinionsinstituten. närdessa undersökningar lades ned var det statsfinansiella skälet avgörande. Jagtycker att det är lika bärande som 1981. Det argumentet ansåg för övrigtregeringen vara relevant , men tyvärr inte . Förutom de ekonomiska aspekterna bör också framhållas attdet finns flera opinionsinstitut som regelbundet genomföropinionsundersökningar, som har en hög vetenskaplig standard och som har ennärmast förbluffande träffsäkerhet t. ex. vad gäller parfisympatierna. Vadvinner man då på att med skattemedel finansiera ytterligare en undersökning somskall utföras av ? Enda argumentet för är möjligen attSCB:s undersökning kan brytas ned till regionala analyser. Men det är inte etttillräckligt tungt argument. Opinionsinstituten kan också göra regionalaundersökningar. Kvar stårdå besparingen som behövs i nuvarande budgetläge. Reservation 3 rör närmast företagens uppgiftslämnande förstatistiska ändamål. De borgerliga partierna är i reservationen överens om attonödigt uppgiftsinsamlande måste undvikas. Det medför annars stora kostnaderför företagen, speciellt småföretagen. Vi reservanter anser att myndigheternaoftare bör överväga att ersätta totalundersökningar med urvalsundersökningar,liksom att de bör pröva frekvensen av olika undersökningar. Sist men inte minstbör de noga överväga om uppgifterna verkligen behövs för myndighetsutövningen. Statisfiska uppgifter behövs naturligtvis, därom råderinga skilda uppfattningar, men det har i vissa fall gått slentrian iuppgiftsinsamlandet, och de tre frågor vi reservanter vill att myndigheternaskall ställa sig innan en uppgift avkrävs företagaren är enligt vår uppfattningmycket berättigade. Vi har haft svårt att förstå majoritetens rädsla att ställasig bakom våra synpunkter. Reservation 5 rör folk- och bostadsräkningar. Vireservanter anser att många av de frågeställningar som folk- ochbostadsräkningarna lämnat underlag för åskådliggörs bättre ochändamålsenligare med specialundersökningar. Bearbetningen av materialet från folk- ochbostadsräkningarna tar , vilket gör uppgifterna mindre lämpade förplaneringsändamål, speciellt när vi lever i en så snabbt föränderlig värld. Varför skall vi i , till skillnad från flertaletländer, genomföra folk-och bostadsräkningar i stället för vartfionde, som är det Stadig statistik, m. m. Stadig statistik, m. m. Behovet av aktuell statistik kan fillgodosesgenom folkbokföringen eller genom bearbetning av de kontrolluppgifter somarbetsgivarna lämnar skattemyndigheterna, eller också genomspecialundersökningar. finns det register för olika typer avurvalsundersökningar och register över hela befolkningen, uppbyggda på ettsådant sätt atl de kan användas som underlag för beräkningar ellersamhällsplaneringen, vilket gör att ett av det viktigaste motiven för folk- ochbostadsräkningar av sedvanlig typ så ofta som försvagats. Dessutom är folk- och bostadsräkningar mycket kostsamma.FoB 1985 kostnadsberäknas till 105 milj. kr. , vilket torde bliavsevärt mer när den är färdigbearbetad. Dagens statsfinansiella läge gör attmofivet för en så stor utgift måste vara tungt vägande. Vi reservanter tyckerinte att motiven för en folk- och bostadsräkning nu är så tunga att utgiftenkan försvaras. Dessutom finns det problem med stora folk- ochbostadsräkningar. Det är den betydelse som sekretess- och integritetsfrågornafått . Debatten kring insamlingen av underlaget till folk- ochbostadsräkningen 1980 visar tydligt på den oro som människor i allmänhet kännerför myndigheternas insamling av personliga uppgifter. Det finns därförytterligare skäl att inte nu genomföra en så stor folk- och bostadsräkning somden , föran frågorna kring uppgiftslämnandet är helt klarlagda. Med det anförda yrkar jag än en gång bifalltill de reservationer som de moderata ledamöterna i utskottet undertecknat. Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 97ROLF RÄMGÅRD (c): Jag vill först instämma i när det gäller företagens uppgiftlämnande samt folk- ochbostadsräkningen. Jag yrkar också bifall till reservationerna i dessa frågor. Däremot har jag en annan uppfattning när det gäller SCB:sväljamnder-sökningar. beställde - på finansutskottets hemställan - ensådan här undersökning från . Det skeddedärför att man ville ha flera typer av undersökningar. Man ansåg det vara merrättvist att få en balans mellan de olika undersökningarna. Det är angeläget att det finnspartiopinionsundersökningar, där politiker och andra intresserade kan få endirekt insyn i materialet. SCB redovisar sitt material mycket utförligt ochanger på vilket sätt man gör korringeringar i grundmaterialet. En sådanredovisning kan näppeligen fås när det gäller andra undersökningar.