prot · G809142 · 1984-12-31 00:00:00 — Poängen är atf detta måste göras av den enskilde läraren iskolan, I mångfaldens samhälle litar man på att den enskilde läraren harmöjlighet atf hantera också de partsinlagor som han kommer i kontakt med, säger att skolan inte är jämförbar medsamhället i övrigt och att skolan inte kan få utsättas för sådant här material.Jag måste då få ställa en fråga till : Innebär det att ni från ersida skulle vara beredda att förändra läromedelsbegreppet? I så fall måste viomdefiniera detta och säga atf läromedel enbart är centralt godkänt ochfastställt material. Är det en sådan stel och auktoriserad skola som ni villstå för? Vart far då friskolorna vägen? Och hur skall det gå förWaldorfskolorna i en sådan situation? 19STEN (): Statsrådet ifrågasätter min roll idet här sammanhanget. Jag vill understryka något som jag sade i mina bådaföregående inlägg, nämligen att stat och kommun betalar ut betydande understödi form av bidrag till den här typen av verksamhet. Dessutom höjs ju stödet tillpartierna kraftigt. Med tanke på den samhällsekonomiska utvecklingen, somregeringen har ansvar för, anser jag det fullt befogat för mig att ställafrågor om hur de här pengarna används. När organisationerna, som skall ha fullfrihet att trycka och distribuera material - och jag vill noga understryka attdef infe är det som jag ifrågasätter - producerar ett material av den nuaktuella kvaliteten, finns def skäl att ifrågasätta om vi, med tanke på detekonomiska läget, fortsättningsvis skall bevilja medel av denna typ. Skall vi fortsätta att öka partistödet när partier har rådatt producera material som denna film, med inslag som en partiet närståendefidning tycker är pinsamma och därför föreslår partiet att filmen skall drasin? Skall vi fortsätta att bevilja stöd på nuvarande nivå? Def är kärnfrågan.Den huvuduppgift som en ledamot av riksdag har är ju att värna omskattebetalarnas pengar. Om skolans medverkan vid distribution av visst politisktarbetsmaterial 20 (): Def är faktiskt en skillnad mellan denobligatoriska skolan och samhället i övrigt. Som enskild medborgare ute isamhället har jag inget krav på mig atf iaktta saklighet och allsidighet.Skolan måste emellerfid ställa det kravet på undervisningen. Jag vill fill sist säga att underde år då jag var lärare, , mötte jag aldrig den typ av propagandamaterialsom nu skickas över till skolorna, Def har skett en kraftig upptrappning av denpolitiska propagandan. Jag tror inte att def är särskilt bra för skolan, Defställer enormt stora krav på skolan, framför allt på lärarkåren, i form av sovringoch genomläsning av ett enormt stort material, som fortlöpande kommer in. Detkravet skall vi naturligtvis ställa på lärarna, men det leder nu fill betydligtmera arbete än vad def gjorde bara . Vi utsätts för mycket av påverkan i vårtsamhälle, Def är många skrifter och broschyrer som ramlar ner i våra brevlådor,tycks drömma om ett samhälle där vi skulle kunna så skydda lärarnaatf de aldrig utsattes för den typen av påverkan utan kunde vistas i infernatoch gå ut obefläckade för atf undervisa sina elever, I själva verket får lärarna på olika sätt detta material.Den fråga som ni tar upp skulle ha vållat oro hos mig, om jag för eftögonblick hade trott att känt sig förpliktigad atf använda dettamaterial i sin undervisning. Men jag är alldeles övertygad om att han inte föreft ögonblick skulle reflektera över att göra det. Han har därmed redan gjortden bedömning som han som lärare faktiskt har rätt och möjlighet att göra, har vidgat perspektivet och ställer följande fråga: Skall vi Om skolans medverkan vid distribution av visst politisktarbetsmaterial fortsättaatt ge partisföd och skall vi fortsätta att ge stöd fill fackligaorganisationer som ger ut sådant här material? Så tillägger han: Detta ärkärnfrågan. Det är möjligt, , att detta är kärnfrågan, men det varfaktiskt infe den frågan som ställde i sin interpellation, 22 (): Statsrådets sista inlägg tycker jag faktisktger en viss öppning. Han utgick från att jag som lärare aldrig skulle kunnatänka mig att använda denna typ av material. Jag antar att jag i så fall ärhyggligt representativ för lärarkåren. Jag tror inte att någon lärare skulleanvända sig av detta material. På den punkten är vi nu tydligen överens. 23 (): Någon skall ju bekosta det material som manbegär att skolan skall medverka fill att distribuera. Det låg alltså i minfråga huruvida skolan skall medverka fill detta. Det kosfar nämligen islutändan pengar att producera detta material. Eftersom det dessutom utgårstatligt stöd till verksamheten, är det befogat atf ställa den frågan. Jag konstaterar att vi härvidlag gör olika bedömningar.Jag har velat ge statsrådet chansen att fa avstånd från innehållet idessa företeelser. Statsrådet har infe gjort det. Jag kan inte göranågon annan värdering av hans svar än vad hans tankesätt synes förtjäna. Överläggningen var härmed avslutad, 5 § Föredrogs och hänvisades Skrivelse 1984/85:203till jordbruksutskottet 6 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:211till jordbruksutskottet Beträffande detta ärende haderegeringen föreslagit att skulle besluta att mofionstiden förkortadesfill . Kammarenbeslöt förkorta motionstiden till att utgå . 7 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:3200av Per m.fl. 1984/85:3201 av m.fl. 1984/85:3202 av BengtWesterberg m.fl. 1984/85:3203 av m.fl. 1984/85:3204 av BjörnSamuelson m.fl. 1984/85:3205 av 1984/85:3206av m.fl. 1984/85:3207av m.fl. 1984/85:3208 av m.fl. 1984/85:3209 avYngve m.fl. 1984/85:3210 av m.fl. 1984/85:3211av och tredje vice falman 1984/85:3212 av AlfWennerfors m.fl. 1984/85:3213 av /85:3214 av . 1984/85:3215 av m.fl. 1984/85:3216 av ochGösta fill slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1985/86, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1984/85:150) 8 § Anmäldes och bordlades 1984/85:26 Teckning av aktier i enpenningmarknadscentral (prop. 1984/ 85:125 delvis och förs. 1984/85:25) 1984/85:27Anslag till m. m. 1984/85:100 delvis) 1984/85:28Fortsatt valufareglering (prop. 1984/85:153) 1984/85:31 Anslag fillriksgäldskonforef samt ändring i lagen om riksgäldskonforef (prop. 1984/85:100delvis och förs. 1984/85:22) 1984/85:49 Vissa uppbörds- och faxeringsfrågor m. m. 1984/85:30Anslag till åklagarväsendet (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:31Tillägg till den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna m.m. (prop. 1984/85:123)1984/85:32 Anslag till justitiekanslern (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:33Anslag till brottsförebyggande rådet (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:35Tilläggsbudget III (prop. 1984/85:125 delvis) 1984/85:35 Arrendatorers rätt attförvärva arrendestället (prop. 1983/84:136 delvis) 1984/85:18Vissa anslag ur kyrkofonden m.m. (prop. 1984/85:152) 1984/85:20Tilläggsbudget III (prop. 1984/85:125 delvis) 1984/85:23Tolk- och översätfamfbildning m.m. (prop. 1984/85:132) 1984/85:30Anslag fill lokala och individuella linjer och enstaka kurser (prop. 1984/85:100delvis) 1984/85:34 Lag om kontroll av husdjur m. m. (prop.1984/85:159) 1984/85:26 Prissättningen på olja och bensin betänkanden /85:19Tilläggsbudget III (prop. 1984/85:125 delvis) 1984/85:20 Det statligaarbetsgivaransvaret i vissa räffstvisfer (prop. 1984/ 85:134) 1984/85:18Dispositionsplanen för 1984/85:19Vissa byggnadshygieniska frågor m. m. 1984/85:20 Medel till utvidgatdatorstöd vid och länsbostadsnämnderna m.m, (prop,1984/85:125 delvis och 1984/85:136) 1984/85:21Anslag till länsstyrelserna m, m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:22 Anslag fill lokalaskattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna m,m, (prop, 1984/85:100delvis) 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatf följande frågor framställts 1984/85:579 av () fill statsrådet om väntetiderna inom sjukvården: Det finns ingencentral sammanställning över väntetiderna inom sjukvården. Det har också visatsig svårt att från eller de enskilda sjukvårdshuvudmännen fåfram statistik över väntetiderna inom sjukvården. Mot bakgrund av att en sådanstatisfik är viktig för den sjukvårdspolitiska debatten och försjukvårdsplaneringen vill jag fråga statsrådet : År statsrådet beredd ge riksdagenen samlad redogörelse för väntetiderna inom olika delar av sjukvården? 1984/85:580 äv (m) till statsrådet om sammansättningen av kommitté för ny organisation försvenskundervisning för vuxna invandrare: Vid det principbeslut om ett nyttsysfem för svenskundervisning för invandrare som fattades i december 1984förutskickades att en organisations- kommittéskulle tillsättas för atf lösa vissa problem i samband med Nr 142 Det gällde bl, a, fastställandet avläroplan och lärarkom- den petens,finansiering av reformen samt förslag till arbetsrättslig lagstiftning, Iflmqi 1QS5 Regeringenhar nu tillsatt en kommitté som är så sammansatt atf varken oppositionspartiernaeller arbetsgivarsidan, den ena av arbefsmarknadspar- Meddelande nm terna, får möjligheter fill insyn i arbetet, fråsor Mot denbakgrunden vill jag fråga statsrådet: Vilka överväganden ligger bakom dentill synes sneda sammansättningen av denna organisationskommitté? 10 § Kammaren åtskildes kl, 10,13,