prot · G8091 · 1984-12-31 00:00:00 — bortsåg AMS från mening atfungdomslagsplacering av de arbetslösa ungdomarna skulle ske som allra sistaalternativ när alla andra möjligheter, även ungdomarnas egna ansträngningar aftskaffa sig arbete, var ordenfligt prövade. Defta har i sin fur lett fill aftantalet ungdomar i lagen blivit betydligt större än avsett. beslutinnebar också att vägen för atf placera ungdomar i ungdomslag i privata företagöppnades. Men även på defta område har lagen tillämpats utan hänsyn tillriksdagens beslut. Def har lett till att av ungdomarna nu befinnersig i den offentliga sektorn. för riksdagsbeslutet diskuteradesinlåsningsriskerna i de arbetsmarknadspolifiska åtgärderna för ungdomarintensivt. uttryckte också insikten i dessa risker i samband medbehandlingen av ungdomslagen. Dessa risker skulle mötas med bl.a. fidigarenämnda restrikfioner och möjligheter. Men utöver defta skulle ocksåarbefsförmed-Ungarna tillse aff ungdomarnas aktiviteter som sökande av riktigajobb infe minskade. har def dock framkommit att ungdomarnasoch arbetsförmedlingarnas ansträngningar alltför ofta är halvhjärtade och affungdomarnas sökande efter arbete minskat på ett oroande sätt. Företrädare för moderata samlingspartiet har vid upprepadefillfällen framfört krifik mot lagens tillämpning och lagtfram förslag om förändringar av lagen så atf den kan fungera på av riksdagenavsett sätt. Regeringen och arbetsmarknadsministern har vid samtliga fillfällendå ungdomslagen varit uppe fill diskussion avvisat krifiken och tecknat en ljusbild av ungdomslagen i alla avseenden. föreligger de av beställda utvärderingarnaav ungdomslagen. De har utförts dels av , dels avkonsultföretaget , på regeringens uppdrag. visar attungdomslagen blivit direkt arbetslöshetsskapande genom aft den fördröjerufsluss-ningen av ungdomar på den öppna arbetsmarknaden. Dessa effekterhänföres i huvudsak till fyra sakförhållanden: o Anvisningen till ungdomslag skeri mänga fall som första snarare än sista åtgärd från arbetsförmedlingens sida.Anvisningarna far dessutom ingen hänsyn fill ungdomarnas varierande förmåga attskaffa arbete själva. Ungdomslagens generella och tvingande karaktär anförs somett problem. De intervjuer som genomförts med ungdomar under utredningens gångvisar också att arbetsförmedlingens uppföljning av ungdomar i ungdomslagbrusfit på många håll. o Ungdomslagen gäller i prakfikenenbart offenflig verksamhet, där def finns mycket små möjligheter aff övergåfrän ungdomslagsverksamhefen till fasta jobb. o Ungdomarnas egen sökakfivifetminskar när de är placerade i ungdomslag. Detta är särskilt allvarligteftersom andra undersökningar visar aft det finns eft tydligt samband mellanungdomars egen sökakfivitet och deras möjligheter att fä arbete på den öppnaarbetsmarknaden. o Ungdomslagenersätter arbeten på den öppna arbetsmarknaden. Irapporten slås också fast aft det inte är troUgt att inläsningseffekferna går atf eliminera med en mereffekfiv hantering av lagen från arbetsmarknadsmyndigheternas sida. AMS-utredningenkommer infe fill några resultat som i sak motsäger bekräftar atf ufslussningen fUl riktiga jobb är liten och atf ungdomslagenblivit just en förvaringsplats för de arbetslösa ungdomarna. Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur mycket har ungdomslagens felakfiga tillämpningökat den redan fidigare höga arbetslösheten bland 18- och 19-åringarna? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för aftförhindra en direkt övergång av ungdomar mellan de oUka stegen i ferapikedjan? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attförhindra aff Örebromodellen blir en direkt påbyggnad av ferapikedjan för deungdomar som av åldersskäl tvingas lämna ungdomslagen? Vad avser arbetsmarknadsministern aff göra för affförhindra aff ungdomslagen också fortsättningsvis används somförstahandsåtgärd för arbetslösa ungdomar? När kommer ungdomslagen atf fillämpas i enlighetmed gällande riksdagsbeslut och också omfatta placeringar av ungdomar i defprivata närings-Uvet? Vilka åtgärder avser regeringen aft vidta för atfförhindra atf ungdomar hoppar av gymnasiestudier och söker sig fill deekonomiskt mer fördelaktiga ungdomslagen? Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern aftvidta för aff öka ungdomarnas egna sökaktiviteter efter riktiga jobb på denreguljära arbetsmarknaden? Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attförhindra aft ungdomsåtgärderna används av de offentliga arbetsgivarna för aftlångsikfigt ersätta reguljär arbetskraft? När kommer förslag fill förändringar avungdomslagen, med anledning av SINOVA- och AMS-rapporferna, att föreläggasriksdagen? 1984/85:7 av JörgenUllenhag (fp) till utbildningsministern om reglerna för studiemedel: Regeringens förslag aff återinföra äktamakeprövningenvid tilldelning av studiemedel avvisades av liksom förslaget attavskaffa den s. k. bidragsdelen. Regeringensnederlag i ledde till aff i endepartementspromemoria presenterade eft nytt förslag till "omfördelning"av studiemedlen innebärande bl. a. en kraftig sänkning av studiemedlen förmånga yngre studerande. Enligtpressuppgiffer avvisade den socialdemokratiska partikongressen förslagen idepartementspromemorian med motiveringen att de strider mot underkänner denpolitiskt sakkuur nige i denmofiveringen och gör följande mångtydiga uttalande: "Studiemedlen måsteomfördelas om vi pä. kort sikt skall kunna förbättra situationen för de utsattastudenterna, men vi kan försfäs infe gå emot kongressens beslut." Mot här angiven bakgrund vill jag ställa följande frågortill utbildningsministern: Avser regeringen att till riksdagenlägga fram förslag om ändring i reglerna för studiemedlen? Har regeringen övergivit planerna på aff återinföraäktamakeprövningen vid tilldelning av studiemedel? 1984/85:8av () fill jordbruksministern om bekämpningen avnarkotikamissbruket i : Vid Nordiska rådefs trettiondesession i antog rådet en rekommendafion fill ministerrådet affaktivt verka för atf de nordiska länderna ej accepterar någon form av narkofikasom infe är medicinskt betingad och atf bekämpningen av narkotikamissbruket skermed denna målsättning som grund, atf öka resurserna för tull och polis samt affintensifiera samarbetet mellan full- och poUsmyndigheterna på nationellt ochnordiskt plan i syfte atf komma tUl rätta med narkofikamissbruket ochnarkotikabrottsligheten samt aff verka för aff en enhetlig rättstillämpning pånarkofikalagsfiffningens område kommer till stånd (rek. nr 14/1982). Vid samma session ställdes en fråga av en svenskriksdagsledamot om vad avsåg aff göra åt problemet med denöppna försäljningen av hasch i Chrisfiania. Bakgrunden fill frågeställningenvar aft socialarbetare i var av den uppfattningen atf mångasvenska ungdomar reste fill för aff köpa hasch och aff det varsärskilt lätt atf göra def i Chrisfiania. Den dåvarande danske justitieministern i sift svar aft varje försäljning av cannabis, också i Chrisfiania, vari strid med danska regeringens narkotikapolifik och måste bekämpas. Vidareframkom att Chrisfianias framtid var under övervägande, och i regeringensplaner för Chrisfianias framtid ingick som en klar förutsättning en stängningav haschmarknaden i Chrisfiania. Jag viU även erinra om aff vid rådefs session i 1983ställde jag själv en fråga om vilka åtgärder som genomförts nationellt för aftfölja upp de enhälliga ställningstaganden som gjorts på nordiskt plan för attbekämpa narkotikamissbruket. I ministerrådets svar hänvisades bl. a. fill ökadakfivitet hos polis- och tullväsendet som ett resultat av ett möte i februari1982 mellan de nordiska social- och justitieministrarna. Ett antalarbetsgrupper hade fiUsaffs varav en hade till uppgift aff kartlägga hurnarkotikan införs och Undersenare fid har vi i massmedia kunnat läsa aff väldet i fristaden i en sådan omfattning atf poUsen infe längre kan garantera besökarnassäkerhet. Efter en lång rad skottlossningar och överfall uppmanas turister attinte besöka fristaden. Enligt polisen är def huvudsakligen besökandeskolklasser från och som beger sig uf fill fristaden för aft sevad som försiggår i den speciella miljön. Den danska polisen anser att deförhållanden som råder i Chrisfiania är helt oacceptabla och aft anledningenhärfill kan sökas i politikernas vacklande hållning, dä något beslut att stängafristaden ännu infe fattats. Nordiskarådefs medlemmar har som framgår av ovanstående vid ett flertal tillfällenuttryckt sin oro över narkotikamissbruket i och har pä olika sätt,främst genom rekommendationer fill ministerrådet, försökt komma fill rättarried detta problem. Så sent som vid session i i årantogs en rekommendafion om eft gemensamt nordiskt handlingsprogram motnarkofika. Jaghar i skrivelse fill statsrådet , i hansegenskap av nordisk samarbefsminister i den , påtalatsvårigheterna med atf komma fill rätta med problemen i fristaden ,främst då försäljningen av hasch. Eftersomjag inte erhållit något svar på denna skrivelse och mot bakgrund av vad ovananförts vill jag ställa följande frågor fill statsrådet : Vilka åtgärder har den vidtagitför att följa upp 1982 ärs beslut i angående bekämpning avnarkofikamissbruket? Vadhar den gjort för atf påverka den danska regeringen affkomma fill rätta med problemen i fristaden och dessnarkofikamarknad? 1984/85:9 av afUgglas (m) fill statsministern om utvecklingsbiståndet fill , m. m.: ockupafion av har pågått . De upprepade vädjandena frän FN-samfundet om tillbakadragande av devietnamesiska trupperna liksom ASEAN-gmppens förhandlingsinitiafiv tycks infeha lett till någon sinnesförändring i . Motståndetmot den vietnamesiska ockupationen fortsätter i . Civilbefolkningendrabbas hårt av striderna. I gränsområdet mellan och finnsöver 200 000 khmerer i tillfälliga uppsamlingsläger. fortsattaockupafion av skapar stor oro ocksä bland övriga nationer i regionen. Tillbilden av diktafuren i hör inferneringsläger, förföljelse av oliktänkandeoch presscensur. Dit hör också båtflykfingarnas lidanden och öden. Mot bakgrund avovanstående hemställes aff fill statsministern få ställa Anser statsministern aff det är i godöverensstämmelse med rikflinjerna för svensk utrikespolifik och Sverigesinternationella förpliktelser aff fortsätter aff ge 1 milj. kr.om dagen i bistånd? På vilket sätt avser den attunderstödja ASEAN-ländernas försök aff få fill stånd en förhandlingslösning iKampuchea-konflikfen? 1984/85:10av ()fill statsrådet om denabortförebyggande verksamheten: abortkommitté överlämnade under åren 1982och 1983 till regeringen två betänkanden med förslag till intensifiering av detabortförebyggande arbetet. Dessa har remissbehandlats och rönt överväldigandeposifiv uppmärksamhet från samtUga remissinstansers sida. De flesta tycks varaense om att de intentioner som det gavs uttryck åt i följdlagstiftning ochförslag i anslutning till 1975 ärs abortlag i stor utsträckning har genomförtsoch verksamt bidragit fill aff en befarad ökning av antalet aborter ianslutning fill en liberaliserad abortlag infe inträffat. Aborfkommiffénkunde dock peka på områden, infe minst beträffande lärarutbildningen, därinsatserna inte får mattas och där ökade ansträngningar skulle kunna gepositiva resultat. Def är önskvärt med en nedgång i antalet aborter även iandra grupper än i den beträffande genomförda åtgärder positivt reagerandetonårsgruppen. En försämring i def aborfförebyggande arbetet kan också snabbtge utslag i ett ökat antal aborter även i denna grupp. Regeringensaktivitet på området har dock hitfills inskränkt sig till aff dels genom den s.k. Dagmaröverenskommelsen undanröja en av de viktigaste förutsättningarna föratf bygga upp den aborfförebyggande verksamheten, nämligen defspecialdestinerade statsbidraget fill preventivmedelsrådgivningen, dels genomnu vidtagna förändringar i rabatferingssysfemet för läkemedel avsevärt fördyraanvändningen av p-piller. Enligtpressuppgiffer har också vid befolkningskonferensen i varit ettav de få länder som röstat emot en principförklaring där man uttalade atf abortinfe får användas som preventivmedel. Jag vill fråga statsrådetSigurdsen: Innebär dessa åtgärder att regeringen ändratinställning beträffande uppfattningen om abort som familjeplaneringsmefod? Har regeringen för avsikt atf vidtaganågra åtgärder med anledning av de förslag abortkommittén lagt fram? 1984/85:11 av () till statsrådet om bensinmarknaden: Priskrigetmellan bensinmarknadens distributörer torde ha kostat bran- Under def priskrig som utbröt undersommarmånaderna tvingades priserna ner under oljebolagens inköpspriser.Bensinbolagens bästa försäljningsmånader förlorades i priskriget. Helabranschen är fast övertygad om atf priskrigen finner sin grund i atf branschenär överefablerad. Genom en anvisning av drygt 200 milj. kr. möjliggjorderiksdagen, på energiministerns förslag, för att inköpaSvenska . Inköpssumman var något högre än de anvisade medlen. SP ochSvenska Fina har drabbats Uka hårt av bensinkriget som andra distributörer påmarknaden. Förlusterna för SP/Svenska Fina under de olika priskrigen tordeuppgå fill av skattebetalarnas pengar. I den särskilda propositionen dm vissa oljefrägor1983/84:110 föreslog energiministern aff särskild förhandlare skulle utses föratf överföra ägande frän staten fill OK till akfier i SP. OK:s företrädare haraldrig uttryckt intresse av aff förvärva annat än hela . Mot bakgrund av erfarenheterna från första halvåretspriskrig 1984 på bensinmarknaden vill jag fråga: Är energiministern fortfarandeövertygad om def kloka i att SP har förvärvat ? Avser energiministern atf söka genomföra en fullständigöverlåtelse fill OK av hela SP:s defaljhandelsorganisafion? Har förhandlingarnamed OK gett vid handen aff OK är intresserat av ett sådant övertagande? Har OKdelgivits informafion om SP;s rörelse för aff möjliggöra värdering av SP? Delar energiministern branschens uppfattning om atf depågående priskrigen är effekten av överetablering inom bensinhandeln iSverige? Anser energiministern det vara försvarligt att ständiga, statligasubvenfioner möjliggör för SP aft delta i bensin- och oljedisfribufion medförlust? 1984/85:12av () till statsrådet om flyktingpolifiken: En vikfig uppgift för svenskflyktingpolitik måste vara aff genom internationella organ bistå flykfingar påolika håll i världen. skall därför akfivt delta i def internationeUasamarbetet och fortsätta aff ge bistånd och stöd till FN och dess fackorgansamt frivilliga organisafioner. skall också fuUt ut leva upp tUl sinainternationella förpUktelser aft även ta emot och fa hand om flykfingar. Händelseutvecklingen under den senaste fiden visar dessvärre atf de flykfingar som bäst behöver den svenska hjälpen utgör en alltmindre andel av dem som tas emot. Bristen på fasthet och konsekvens i invandringspolitikenhar medfört eft dramatiskt ökat tryck på . I ett kärvt ekonomiskt lägeär def än mer nödvändigt atf mera strikt än vad som varit faUet pä senare tidreglera invandringen av andra hjälpbehövande änkonvenfionsflykfingar för att våra resurser skall kunna koncentreras fill demsom bäst behöver den svenska hjälpen. Mot den här bakgrunden var def ett riktigt beslut avregeringen aff upphäva def årslånga verksfäUighefssfoppet för utvisning avlibaneser. Många av de berörda flyktingarna har - bl. a. till följd av den ofillräckligainformafionen - invaggafs i tron aft bara man kommit fill så får mantillåtelse aff stanna här. Dessutom har rykten cirkulerat om fri invandringfill . Svensk flyktingpolitik kan inte tillåtas innebära att asylges fill människor som kan köpa sig tiU . Smartness får aldrig avgöravilka som får stanna i - då får de mest ömmande flyktingfallen aldrigen chans. Den nuvarande flykfingpolifiken framstår i def långaperspektivet som både inkonsekvent och orättvis. Bristen på klara besked om vadsom gäller från fid fill annan är påtaglig, vilket har sin grund i en oklarlagstiftning. I kombinafion med ett ineffektivt och missriktat u-landsbiståndblir inte de samlade resurserna för stöd fUl hjälpbehövande i andra länder utnyttjadepå def sätt som från humana utgångspunkter är mest önskvärt. Flera skäl talar därför för att den nuvarande politikenmåste omprövas. Svensk flykting- och biståndspolitik måste bedrivas långsikfigtoch med fasthet och konsekvens. Med åberopande av vad som anförts hemställer jag om aff fåställa följande frågor: Vilka åtgärderär regeringen beredd atf vidta för aff försäkra sig om atf vårt bistånd i ökadutsträckning ges fill de flykfingar som bäst behöver den svenska hjälpen? Är regeringenberedd aff föreslå ändringar i utlänningslagstiftningen med syfte aff skapaökad säkerhet i invandrarpolitikens fillämpning? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:1 av () till justitieministern omförsäljningen av uppgifter ur personregister: Bör ägna sig ät kommersiell verksamhet genom affsälja integritetskänsliga uppgifter ur personregistret utan stöd iförfattning och utan iakttagande av kredifupplysningslagens skyddsregler tillförmån för den enskilde? 1984/85:2av () till justitieministern om straffreaktionen mot totalvägranatt fullgöra uppgifter inom försvaret: Den som undandrar sig aft fullgöra sin värnplikt eller affgöra vapenfri tjänst(fofalvägrare) behöver efter en färsk dom av högsta domstolen (NJA Nr 1 1983 s. 899) avtjäna sammanlagtendast tvä månadefs fängelse. Anser justitieministern atf denna straffreaktionär tillfredsställande? 1984/85:3 av () till justitieministern omtillämpningen av bestämmelserna aff stöldgods skall tagas i förvar: Enligt lag om visststöldgods skall egendom som anträffas t. ex. vid brottsutredningar tagas iförvar, om egendomen åtkommits genom brott och ägaren ej är känd. har (NJA 1984 s. 76) förklaratatt lagen ej är tillämplig då brottet förövats av annan än innehavaren avtjuvgodset, även om denne är i ond tro. Anser justitieministern aft rättsläget ärtillfredsställande? 1984/85:4 av () till justitieministern omrätten till köpeskillingen för försålt stöldgods: I ett uppmärksammat fall nyligenhar en tjuv som sålt det stulna fått behålla mer än avköpeskillingen, därför aft det saknades målsägande. Anser justitieministern att rättsläget ärtillfredsställande? 1984/85:5 av Per () fill finansministern omomprövning av bestämmelserna om arvs- och realisafionsvinsfsbeskatfning i vissafall: I samband med fm har i massmedia ånyo uppmärksammats de groteska inslagen i gällandearvs- och realisationsvinstsskaft på främst börsnoterade akfier, somförvandlar en stor förmögenhet fill en fattigkonkurs vidfrånfället. Är statsrådet beredd atf ompröva arvs- och realisationsvinstsskattenpå främst börsnoterade akfier så aff dessa stötande inslag undanröjes? 1984/85:6 av () till försvarsministernom överflygnings-och mellanlandningstillståndef för viss sovjetiskmilitärhelikopfer: På väg till och frånflygutställningen i Farnborough har en toppmodernt utrustad sovjetiskmilitärhelikopfer enligt 14 S fillträdeskungörelsen begärt och fåttöverflygnings- och mellanlandningstillstånd i . då överflygningen ägde rumförbereddes och genomfördes en militärmanöver söder om . Jag vill fråga försvarsministern: Varför valdes under dessaomständigheter som mellanlandningsplafs? Är uppgifterna iortspress och från deltagare i militärövningen, aff helikoptern avvek frånanvisad kurs och särskilt studerade övningen, riktiga? 1984/85:7 av () till socialministern omrätt till ålderspension för vissa svenska medborgare i utlandet: Alla svenska medborgare äger rättatf uppbära ålderspension. För svenskar som är bosatta i utlandet gäller dockaft de för aft fä uppbära pension måste ha haft förvärvsarbete iSverige. Denna regel innebär aft det fakfiskt finns en liten gruppav svenska medborgare som trots att de har tjänat och svenskaintressen, ofta under eft helt liv, infe är berätfigade till ålderspension. Jagtänker då på alla de ambassadörshustrur vilka ofta har haft omfattanderepresentativa uppgifter vid våra beskickningar och som valt att efter sinmakes pensionering bosätta sig utomlands. Def är inte nog med aft de infe färlön för det arbete de faktiskt utfört, dessutom förvägras de pension medmotiveringen att de inte har arbetat i . Ämnar socialministern vidtaga nägonåtgärd för aft medverka fill aft personer som är bosatta i utlandet och vilka iprakfiken utfört arbete för som t. ex. ambassadörshusfrur fårålderspension? 1984/85:8 av () fill utrikesministern ombättre skydd för barn i krig: Vilka åtgärder avserutrikesministern atf vidtaga för aff FN:s konventioner skall kunna ge eftbättre skydd åt barn i krig? 1984/85:9av () fill utbildningsministern om utbildningen av iranskastudenter i : avbrötSwedeheaith AB förhandlingarna med om aft utbilda iranska studenter iSverige. Atf sä skedde var självklart efter de massiva protester som kommitfrån alla oppositionspartier, från studentorganisationer och många andra. Enligt uppgifter i pressen fortsätter emellerfidförhandlingarna med , men med halvstatliga somintressent. Statens representanter uppges ha uttryckt sitt gillande av tankenatt erbjuda studenter från Khomeiniregimen utbildning i . Jag vill med anledning av defta frågautbildningsministern: Är det korrekt aft det alltjämtpågår förhandlingar med om atf utbilda studenter i , och hur långthar i så fall dessa förhandlingar kommit? 1984/85:10 av () till finansministern omskyldigheten att anmäla akfieinnehav i visst fall: 2 § lagen (1971:827) omregistrering av akfieinnehav upptar vilka som är skyldiga aff anmälaakfieinnehav. 4 § utvecklar vidare aft anmälningsskyldighet föreligger om denanmälningsskyldige har väsenfligt inflytande över juridisk persons verksamhet. Med hänvisning fill ovannämnd lag vill jag fråga: Är finansministern beredd verka föraft de personer som är verksamma i löntagarfonderna i enlighet med vad som sägsi 2 § är skyldiga aft anmäla akfieinnehav enligt 4 §? 1984/85:11 av () fill finansministern omoffentlighetsprincipens fillämpning på löntagarfonderna: , , har fåtten anmälan mot kammarrätten i . Anledningen är aff kammarrättenfastställt att löntagarfonderna är atf betrakta som myndighet. Inom sydfonden, med i spetsen, är man mycketupprörd över detta kammarrättens beslut. Efter kontakter med regeringen hardärför representanter för sydfonden bestämt sig för aft JO-anmäla kammarrätteni . Bakgrunden är aft sydfonden vägrat aff lämna ut handlingar, dockutan aft fatta eft formellt beslut därom. Den som vägrats att ta del avsydfondens handlingar har hos kammarrätten begärt prövning huruvida sydfondenkan vägra en begäran aft få ut uppgifter. I kammarrättens utslag sägs: Talan mot beslut atf avslå enenskilds begäran aft få ut en uppgift förutsätter enligt 15 kap. 4 §sekretesslagen (1980:100) att myndigheten - i defta fall förstalöntagarfondsstyrelsen - har meddelat ett beslut i frågan. Medanledning av ovanstående vill jag fräga: Är finansministern beredd attmedverka fill ett klarläggande av om löntagarfonderna skall undantagas frånoffentlighetsprincipen? 1984/85:12av tredje vice talman () fill utrikesministern omanvändningen av def svenska spannmålsöverskottet: "Säd-Berget bara växer." "Årets skörd slåralla rekord." "Värmlandöversvämmas av spannmål." Detta är några av höstens rubriker i mitt hemlän Värmlandmed anledning av den goda skörden vi fått i . Förhållandet ärdetsamma i hela landet. Den första tanken man får i detta läge är hur vi på bästasätt skall kunna dela med oss till folk i andra länder som svälter på grund avtorka och missväxt. Jag är medveten om att def är svårt att överföra ettlivsmedelsöverskott till ett kafasfrofdrabbat land. Def borde dock finnasmöjlighet genom en ökning av SIDA:s anslag för katastrofinsatser atf kanaliseraen del av det svenska spannmålsöverskottet till kafastrofdrabbade . Jag vill med hänvisning till det anförda ställa följandefråga till utrikesministern: Avser statsrådet vidta åtgärder isyfte att överföra delar av det svenska spannmålsöverskottet som hjälp fillsvältande människor i kafastrofdrabbade länder? 1984/85:13 av () till statsrådet om kollektivanslutningen fill polifiskt parfi: