prot · G809149 · 1984-12-31 00:00:00 — Det centrala i utskottets skrivning är dock aftmajoriteten avvisar tanken på aft en utredning av detta slag skulle vara enensidig svensk angelägenhet, då svårigheterna i hög grad kan förklarasav att defem nordiska länderna har olika lagstiftning. Till detta kan läggas aff vi har oHkaförvaltningstraditioner i och aft förvaltningarna i de fem länderna intehar samma uppbyggnad. Dessutomär det uppenbart att de fem ländernas regeringar- av helt olika politisk färg -har skilda ambifioner för och gör olika prioriteringar i sin politik. Närdet gäller de problem som sammanhänger med olikheterna i myndighetsutövningenmellan de olika länderna vill jag erinra om atf man på inifiativunder senare tid har insamlat material från näringslivet för att klarlägga vardessa problem finns och hur de skall lösas. har beviljat pengarför koordineringen av arbetet, och en rapport om resultatet av det är atf väntaredan i höst. Utskottetunderstryker vikfen av aft arbetet fortsätter och finner det naturligt aft detsker inom de nordiska samarbetsorganen. Tilläggas kan atf såväl Ministerrådetoch presidiesekretariafet som utskotten och partigrupperna inom Nordiska rådetunder senare år har fått betydligt ökade resurser för att fullgöra uppgifter avjiisf def slag som motionärerna pekar på. Erfarenhetenhar lärt oss att den politiska viljeinriktningen måste bestämmas av dem somvalts aft representera sina länder i - varje land, utom ,representeras av 20 valda parlamentariker. Kontentanav vårt resonemang är att detta arbete är en självklar uppgift förMinisterrådet, har också ekonomiska resurser för detta. Vi villundvika eff fotalt onödigt dubbelarbete. Denna uppfattning delas av fyra av defem parfier som är representerade i utskottet. Jag yrkar bifall fillutskottets hemställan. 198 (): Det ärende beträffande nordiska ministerrådets budget som vi har aftbehandla gäller ett belopp som är ganska blygsamt i förhållande fill destora summor som vi oftast har att besluta om. Men de dryga 100 miljoner somavser det nordiska samarbetet är ändå en mycket viktig post. Både har omvittnat den betydelse vi lägger i detta samarbete. Underdef har def nordiska samarbetet i hög grad dominerats av frågorsom rör ekonomi och sysselsättning. Det är glädjande att kunna konstatera aftden parlamentariska dynamiken och kraften i det nordiska samarbetet verkligenhar fått ett stort utrymme och också givit goda resultat när det gällerregeringarnas samarbete. Jag törs hävda aft def som hände i denna plenisalunder session i fråga ompariamentarikernas samlade vilja att göra en insats också för en förbättradekonomi och för sysselsättningen var en milstolpe i det nordiska samarbetet.Det är glädjande aft kunna se hur parlamentariker kan stå eniga över bådenationsgränser och partigränser i för våra länder mycket viktiga frågor. Enannan betydelsefull sak som har hänt i det nordiska samarbetet under senare tidär en alltmer ökad parfipolitisering. Många har dragit slutsatsen att dennationella sammanhållningen och de nationella bidragen till det nordiskasamarbetet därmed skulle upphöra. Det är positivt aft kunna verifiera att såinfe har blivit fallet. Tvärtom har den partipolitiska delen av arbetet letttill atf förslag och propåer som lagts fram i större utsträckning än fidigarehar grundatsig på en helhetssyn. När man väl kommit fram till behandlingen av frågorna harviljan atf fillsammans verka för goda lösningar varit det som har genomsyratarbetet. Vi har också kunnat konstatera atf resp. länders partigrupper harkommit en bit på väg när def gäller aff utforma nordiska handlingsprogram,vilket också i hög grad har bidragit till atf öka aktiviteten i def nordiskasamarbetet. De motioner som behandlas i detta betänkande är ocksåmycket intressanta. Jag är personligen speciellt glad över att den motion som jagväckt tillsammans med företrädare för samtliga riksdagspartier har blivit såvälvilligt behandlad i utskottet. Jag vill gärna tacka utskottets ledamöterhärför. I mofionen föreslås aft man i förberedelsearbetet med reformförslag ochannat i högre grad än hitfills skall beakta de nordiska synpunkterna ochmöjligheterna till samarbete och samsyn. När en gång inifiativet till togs låg i botten just kravet på harmonisering av lagsfiftningen och ensträvan atf på olika sätt underlätta för de nordiska medborgarna. Med den öppna arbetsmarknad som vi har och med denpassfrihef som existerar i finns def anledning aft understryka atf defär nödvändigt att arbetet med ett s. k. nordiskt medborgarskap går vidare. Ettsådant skulle underlätta för människorna aft under en längre eller kortare fidvistas i något nordiskt grannland. Det pågår eft arbete med effCodex Nordicus, och def är parlamentarikernas förhoppning aft regeringarnaverkligen aktivt arbetar vidare med denna fråga. Jag skulle, herr talman, också gärna vilja nämna ettområde som ägnats stor uppmärksamhet under senare fid, nämligen miljöfrågorna.Dessa är ytterligt angelägna för alla de nordiska länderna. Vi har gemensamtavgett skrivelser och gjort uppvaktningar i miljöfrågor, t. ex. när det gällerStorbritanniens bristande vilja till kamp mot försurningen. Def är ett exempelpå nordiskt samarbete som kan följas upp på många andra områden. , herr talman, hoppas jag atf det beslut somriksdagen går aft fatta om regeringens skyldighet att i olika sammanhangbeakta de nordiska synpunkterna kommer aft ge resultat när det gäller deförslag som framläggs för . Jag är övertygad om aft vi för aft få enheltäckande bild av i varje fall en del av de reformer och åtgärder somföreslås bör få veta vad parlamentarikerna i gjort påresp. Därigenom får ledamöter och andra som studerar vårabetänkanden klart för sig aft det nordiska samarbetet är en dynamisk del avdet parlamentariska livet i . Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 6 (svenska myndigheters åligganden i det nordiskasamarbetet) Utskottets hemsfällan - soriiställdes mot reservationen av och - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. 1984/85:24om ändring i uflänningslagen (1980:376) (prop. 1984/85:173), 1984/85:25om ändrad administration av studiehjälp och vuxensfudiesföd m.m. (prop. 1984/85:184), 1984/85:26 omsocialförsäkringstillägg m. m. samt 1984/85:27 om flykfingpolitiken (skr.1984/85:185). Socialförsäkringsufskotfefs betänkanden 24, 25, 26 och 27kommer atf debatteras i fur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptas alltsåsocialförsäkringsufskotfefs betänkande 24 om ändring i utlänningslagen. 200 (): I proposifion 1984/85:173 föreslås vissaändringar i utlänningslagen avseende införande av möjlighet atf omhändertaiitlännings biljett för resa från i syfte att säkerställa affutlänningen i enlighet med stadgandet i utlänningslagen själv står förkostnaden för sin resa från . Majoriteten i utskottet har också tillstyrkt detta förslag.Folkpartiet har ensamt reserverat sig mot förslaget, vilket förvånar oss mycketmed tanke på alla andra partiers fina tal om människans frihet och möjlighetatt själv få bestämma över sitt liv och def som finns där omkring. De människorsom kommer hit är ofta människor som flytt från sitt eget land på grund avförtryck och tragiska omständigheter, de kommer med en längtan efter frihet ochvänligt bemötande. Vad möts de av vid gränsen fill frihetslandef? Jo, en tuffattityd med krav aft lämna ifrån sig den returbiljett som för utlänningenkostat én hel del pengar atf anskaffa. Vi kan bara själva försöka sätta oss ini hur vi skulle ha reagerat vid ett sådant bemötande. Jag känner väl fill affdef finns många som försöker komma in i landet på fel sätt och utnyttjar demöjligheter som finns aft ta sig in i vårt land samt atf också omvandlareturbiljetten till pengar i och på det sättet"lura" svenska staten på pengar vid eventuellt beslut om förpassningur vårt land. Som motionär, fillsammans med , är jag heltpå def klara med de bekymmer det innebär för staten, både av ekonomisk ochadministrativ art, när en utlänning vid avfärd från landet står utanreturbiljett. Men vi kan ändå infe tro aft def nu föreliggande förslaget skullege någon form av ekonomisk för vårt land. Det har heller infe bevisatsi proposifionen eller under de diskussioner som förekommit i utskottet. Detfinns därför ingen anledning att öka administrationen för polismyndigheten vidankomst-ställena eller vid invandrarverket för aft de skall kunnautförapmhänderfa- gandet och administrera bevarandet av returbiljetterna. Pågrund av den långa beslutsprocessen innan flykting får besked, måste troligenbiljetterna ändå inlösas eller utbytas till ny bokning. Kostnaden kommer medall säkerhet att bli än större med def nu föreslagna förfarandet. Vi trordärför inte aff förslaget innebär någon som helst ekonomisk fördel för , Iförslaget talas i stort sett bara om flyget. Därför villjag be utskoftsmajoritetens företrädare att tala om för mig vad som händer meddem som kommer med båt eller på annat sätt far sig fill vår gräns, Def är infeofta som dessa vid återförpassning kan transporteras till def land de närmastkorn ifrån. Därför måste de ändå förpassas per flyg till hemlandet. Då finnsinga.returbiljetfer förvarade. Då får staten ändå träda in. Det blir alltså skillnad från utlänning till utlänning. Förslaget i propositionen innehåller alldeles för mångaantaganden och för litet fakta. Vi anser med full rätt aff förslaget innebärett alltför långtgående ingrepp i en personlig rättighet och att detmåste.krävas starka skäl för atf införa ett nytt rättsinstitut, som innebär atfmyndighet kan göra ingrepp i människors privata räftssfär. Detta har också tidigare uttalats i remissyttranden avsådana i denna fråga tunga instanser som JO, . Därför är detförvånande aft detta förslag ändå lagts fram. Men det är än mer förvånande attde övriga partierna på den borgerliga sidan .också ställt upp för detta heltonödiga och administrativt krångliga förslag. Vi anser också - vilket framhållits i motion 3125 - atfpolisen på detta sätt i förväg gör en bedömning av om personen i fråga skall fåtillstånd aft stanna i , Det finns därigenom en uppenbar risk för affeff omhändertagande av returbiljett upplevs som att sannolikheten minskar föratf den berörda personen skall få stanna i landet. För den utlänning som fårbehålla biljetten upplevs det därmed sannolikt som ett klartecken för atfmöjligheten atf få stanna i har ökat. En sådanordning anser vi vore mindre lämplig. Med dessa skäl som stöd bakom oss anser vifrån att förslaget om omhändertagande av returbiljett frånutlänning inte bör antas av , och jag vill härmed yrka bifall tillreservafionen. 201ULLA (): I betänkandet 24 med anledning, avproposition 173 behandlas vissa av lagrådet granskade och godkända förslag filländringar i uflänningslagen. En mofion har väckts av som yrkaravslag på proposifionen. Den har avstyrkts av utskottet, men föranlett enfolkpartistisk reservation fill betänkandet. Förslaget i propositionen ger polismyndigheten möjlighetaff omhänderta en utlännings returbiljett för atf om möjligt säkersfälla afthan i enlighet med stadgandet i 99 § i utlänningslagen själv står för sin resafrån om han avvisas eller utvisas. De flestautlänningar som kommer till saknar tillgångar som kan tas ianspråk för eventuell återresa, Def händer däremot att de har biljett för resafrån , Det beror på aft många flygbolag kräver atf en passagerare som ärviseringspliktig men saknar visering skall ha returbiljett för aft få följa medplanet. Om utlänningen får behålla returbiljetten fills returresan skall göraskan han ha sålt biljetfen eller skickat den ur landet eller fill den söm harorganiserat resan till som delbetalning för resan. Om staten skall betala utresan är chanserna mycket små attfå några pengar tillbaka. uppskattar kostnaderna /84fill ungefär 1,5 milj. kr. Dessutom har verkställttransporter för upp till 2 milj. kr. I den avvägning som statsrådet måste göra är det viktigtaff påpeka aff det inte kan finnas någon absolut rätt aff stanna i Sverigedärför att man har åkt hit. Man måste vara beredd på en återresa. BådeNederländerna och tillämpar redan nu dessa bestämmelser. En förutsättning för omhändertagande av biljetten är attdet inte framstår som osannolikt aft utlänningen kommer att vägras rätt attstanna i . Def måste också bedömas föreligga risk aff utlänningen kommeratf förfoga över biljetten på eft sådant sätt aft han kommer att saknamöjlighet att betala sin återresa. anför i sin motion att förslaget, om detgenomförs, innebär eff för stort ingrepp i människors privata rätfssfär.Utskottet anser, liksom statsrådet, atf så inte är fallet. De som får stanna kan få sin försörjning tryggad genomstatens försorg och kan sägas ha en potentiell skuld tillstaten. Den som utvisas eller avvisas ådrar sig en skuld när återresan sker.Def är därför som utskottet yrkar bifall till proposifionen och avslag på mofionen.Utskottet föreslår dessutom en liten ändring av 68 §, som en följd av denföreslagna 66 a § om begränsning av rätt fill överklagande. Med detta, herr talman, ber jag än en gång aft få yrkabifall till utskottefs hemställan i betänkande 24 och avslag på folkpartietsreservation. 202KENTH SKÅRVIK (fp): Det vi fick höra av var detsom vi har läst om i propositionen och det som har anförts i utskottet underbehandlingen. Men jag fick inget svar på de frågor som vi tog upp i samband medfolkpartiets motion, bl. a. beträffande den kostnad som administrationen av deföreslagna åtgärderna medför. Det blir en väldigt stor kostnad. Men vi trorinfe aft den kostnaden på något sätt kommer att bli större än den kostnadstaten har för aft förpassa dessa människor ur landet. Vi fick också höra här atf förslaget infe innebär någotstort ingrepp i de privata rättigheterna. Men def är fakfiskt ganska tungainstanser som under remissomgången har uttalat aft def är eft ingrepp. Det ärganska underligt aft detta bara slätas över och aft utskoftsmajoritefen överhuvud taget inte bryr sig om yttrandena från dessa remissinstanser, som trotsallt är mycket tunga i sådana här ärenden. Jag tycker aft def var litet dåligtatf vi infe har kunnat få svar på de frågor vi har ställt i vår motion och somjag också har ställt i mitt anförande. 203 (): Om man läser propositionen och studerarbakgrunden till förslaget ur ekonomisk synpunkt, kanske man kan finna aft ettviktigt inslag är atf vi vill hjälpa den enskilda människan aff klara återresanutan att sätta sig i skuld och också komma ifrån att de som organiserar resorfill gör sig ekonomisk på aft fa tillbaka biljetten somdelbetalning för den gjorda resan. Lagrådet har granskat lagförslaget och godkänt def - detkan vi också stryka under. Vi kan även stryka under aff def trots allt rör sigom 3,5 miljoner. Polisen har ändå skyldighet att kolla def här med biljetterna,så den administrationen bör inte bli så stor och ekonomiskt betungande: Jag yrkar än en gång avslag på reservationen och bifallfill utskottets hemsfällan. 204KENTH SKÅRVIK (fp): Får jag då bara ställa en fråga, nämligen densom jag ställde i mitt anförande: Hur går def med alla dem som kommer på andravägar, de som kommer per båt och de som tar sig in i landet på andra ställenoch som infe har några returbiljetter som kan omhändertas men som ändå kanskeinte kommer aff få stanna kvar i landet? 205 (): De som ingen returbiljett har kan man ju infeheller ta returbiljetten ifrån. Dem får man hjälpa i vanlig ordning. 206 (): Det var precis det jag ville komma fram till.Vi får ändå kostnader för en hel del människor, när vi skall se till aff dekommer ur landet. Med tanke på aft det är en liten del av kostnaderna som avserde människor som kommit per flyg - som trots allt inte är så värst många - ärdef ganska onödigt med en så stor apparat som def är atf tillsätta nyainstanser som skall sköta om förpassningen. Jag tycker atf def här är en av demest onödiga saker vi kommer atf lagstifta om i den här . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsufskotfefs betänkande 27.) Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 25 om ändrad administration avstudiehjälp och vuxensfudiesföd. Ändradadministration av studiehjälp och vuxenstudiestöd 208 MARGÖ (vpk): Försäkringskassorna har fåttvidkännas kraftiga personalminskningar, delvis på grund av hårda besparingskravmen också fill följd av förändringar i administrationen. De förändringar somskett i administrationen har inte inneburit den minskning av arbetet påförsäkringskassorna som beräknats och står heller inte i proportion tillminskningen av antalet tjänster. När man slopade kontantutbetalningarna minskadevisserligen allmänhetens besök vid kassorna, men detta har inneburitatf personalen måste använda mera av arbetstiden fill telefonkontakter och tillblankett-skickande. Det är inte ovanligt att försäkringskassornas kunder glömtaft fylla i uppgifter eller fyllt i fel på blanketterna. kunde dettarätfas till vid kimdens besök på kassan i samband med utbetalningen, men fårdet ske genom telefon- och brevkontakter. Ett annat exempel är de förändrade rutinerna vidkorttidssjukdom för statsanställda. Inte heller denna administrativa förändringmedförde förväntad minskning av arbetsuppgifterna vid försäkringskassorna.Visserligen försvann en del rutinarbete, men telefonkontakterna och andrakontakter med de statliga myndigheterna har ökat. När det gäller förändringen av administrationen avvuxenstudiesfödet verkar det faktiskt gripet ur luften atf den skulle medföraen minskning av försäkringskassornas arbete motsvarande 58 årstjänster. Om detförhöll sig på det sättet atf sammanlagt 58 tjänstemän vid landetsförsäkringskassor enbart hade fill uppgift att administrera vuxenstudiestödetkunde man kanske dra den slutsatsen att dessa tjänstemän blir överflödiga näradministrationen förs över från försäkringskassorna till de sfudiesocialamyndigheterna. Men administrationen av vuxenstudiesfödet ligger ovanpå andraarbetsuppgifter på redan överbelastade tjänstemän. Vår reservafion i det här betänkandet har infe kommit fillav personalpolitiska motiv, även om det i och för sig kunde vara befogat, utanavsikten med reservafionen är att inte ytterligare utarma försäkringskassornapå personal. En ytterligare minskning av personalen innebär nog infe någonbesparing. Förmodligen skulle besparingen bli större för samhället och förindividen, om i stället fick en personalförstärkning. Jag kanpeka på ett par områden där försäkringskassorna verkligen behöver personalförstärkning. Def första området gäller handläggningen avarbetsskadeärenden. De enormt långa handläggningsfiderna beror tillstörsta delen på jjersonalbrisf vid försäkringskassorna: Här skulle individernaverkligen tjäna på att kassorna fick en personalförstärkning. Om ärendet sedanskall överklagas, tar def ytterligare kanske två enligt uppgifter somjag har inhämtat. Om den klagande vinner, har det alltså tagit aff få utersättningen. Då får individen inte ut ersättningen med ränta utan erhållersamma belopp som , alltså en ren förlust för den enskilde. Andrad administration av studiehjälp och vuxenstudiestöd 12 protokoll 1984/85:148-149 Ändrad administration av studiehjälp och vuxenstudiestöd Det andra området är rehabiliteringen av långtidssjuka. Nukommer kassorna in i bilden alldeles , eftersom de har för mycket annatarbete att sköta. Kassorna bedömer själva aft de skulle kunna spara pengar -även åt individerna - om de fick en möjlighet atf komma in tidigare och föreslårehabiliferingsåtgärder. Jag yrkar bifall till vpk-reservafionen, 209 (): Det finns säkert mycket aff säga omförsäkringskassorna och deras arbetsuppgifter. Jag deltar gärna i en sådandiskussion, men ärendet gäller inte detta utan handlar om en förändradadministration av vuxensfudiestöden. Innan jag går in på vpk:s reservafion,vill jag därför göra kammaren uppmärksam på den förenkling som dagens beslutinnebär för vissa grupper studiesfödsfagare. När det gäller studiebidraget till gymnasieeleveravskaffas exempelvis ansökan, och utbetalning kommer att ske baseratpå klasslistor från skolorna. För den enskilde innebär detta en betydandeförenkling och även snabbare utbetalning. För gymnasieelever finns också inackorderingstillägg,extra tillägg och återbefalningspliktiga medel. Dessa olika stöd samordnas nupå en ansökningsblankett, och administrationen samlas på ett ställe, nämligenhos studiemedelsnämnderna. Också vuxensfudiestödets administration samlas på ettställe och då hos vuxenutbildningsnämnderna. Detta innebär klara fördelar förde studerande och dessutom en icke obetydlig besparingseffekt. Utskottet ärhelt enigt om atf tillstyrka regeringens förslag på dessa punkter. Vpk tar i sin reservation upp konsekvenserna förförsäkringskassornas personal, som alltså hanterar delar avvuxensfudiestöden. Man vill ha en ansfällningsgaranti vid försäkringskassorna.Enligt utskottets mening måste försäkringskassornas personalbehov på sedvanligtsätt prövas i kommande budgetarbete. Jag vill påpeka aft förändringen skall skeden . Vi kan i inte utfärda några särskilda garantier förjust den här personalgruppen, speciellt infe hos ett icke-statligt friståendeorgan. Påpekas kan dock atf ochförsäkringskassorna redan i den beslutade budgeten har undanfagits frånden i övrigt gällande. 2-procentiga nedskärningen av förvalfningsutgifterna.Hur man disponerar personalen för olika arbetsuppgifter beslutas av varje organför sig. Detta gäller givetvis också vid omorganisationer. Jag är övertygad om aft försäkringskassorna i närasamarbete med de fackliga organisationerna kornmer aft kunna lösa uppkommandepersonalproblem. Självklart kommer också vuxenufbildningsnämnderna atf ha eftstort intresse av att ta vara på erfarenheter och kunnande hos berörd personalvid nyanställningar. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 27.) Kammarenövergår-nu till att debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 26 omsocialförsäkringstillägg m.m. Anf.211 INGA (vpk): Den tekniska revolufionen, som just tagit sin början, kommer att föramed sig en total förändring, som kullkastar den nuvarande basen för vårtekonomiska system. Frågan är hur vi bäst hanterar den nya teknikenskonsekvenser. Medden nya tekniken kommer den mängd arbete som måste göras för den samhälleligaproduktionen att minska. Denna omvälvning kan leda åt två håll. Den ena vägenkan leda oss in i ett totalt programmerat och teknokratiskt samhälle. Den andravägen kan leda oss till ett fritt samhälle, där den nödvändiga produktioneninfe fyller mer än en mycket begränsad del av vår tid och där arbetetföljaktligen inte längre utgör den vikfigaste verksamheten. Den senare vägenger uttryck för en kreativ syn på teknologins möjligheter och anknyter tillMarx fes om en befrielse från lönarbetet. Hurman än ser på eller vill förhålla sig till den nya tekniken - om man ser densom en frigörelse eller som ett hot - kommer den aft ställa oss inför enskiljeväg. Den nya tekniken kommer med all sannolikhet att medföra, en mycketstor arbetslöshet. Redani dag ligger arbetslösheten på i vissa västeuropeiska länder. Det finnsberäkningar som visar på en stigande arbetslöshet bland denaktiva befolkningen omkring , I en av de mest seriösa amerikanskaprognoserna, från , räknar man med aft av demanueHa arbetena skall, vara automatiserade vid samma årtal. Det betyder att 20miljoner av nuvarande 25 miljoner arbeten i kommer aft försvinna, japansk fabrik, Fanucs, räknar man med atf 1986 ha 200 arbetare anställda för en produktion som skulle ha krävt 2 800arbetare. Hos säger man: "1986 räknar vi med att få bort allaarbetare ur fillverkningshallarna. Kvar i fabriken blir bara någraunderhållstekniker och kontorsanställda," IFrankrike har redan en miljon arbeten, dvs, ett avtio, försvunnit inom industrin. Och ändå har automatiseringen knappt börjatdär.