prot · G809164 · 1984-12-31 00:00:00 — 12 protokoll 1984/85:163-164 massmediekommitfénsförslag - jag skall inte ta upp tiden med en uppräkning härav-bl, a, underintryck av krifik framförd under remissomgången, i samband medlagrådsgranskningen osv. Jagvill vidare understryka, , att någon grov kritik i varje fallinte från mitt håll har riktats mot proposifionen. Däremot har vi haft olikauppfattningar i en del frågor, och det är alldeles naturligt att så är fallet.Men jag vill ändå understryka att det icke är rimligt att ett riksdagsutskott,på grund av allvarliga förseningar i kanslihuset, får på sig attdiskutera invecklade massmediala frågor med en mycket kompliceradyttrandefrihetsjuridik. Jag menar att det säkerligen hade funnits möjligheteratt komma överens på ytterligare punkter, om vi hade haft fid för detta. Att vinu icke hade det kan sannerligen icke lastas för, utanansvaret härför ligger helt och hållet på regeringen. 136 () replik: Låt mig först säga att jag uppskattar att kulturministern gör ossglädjen att vara närvarande i den debatt där vi behandlar denna proposition.Han är onekligen berörd av debatten, eftersom han skrev de tilläggsdirektiv sommassmediekommiffén hade att följa. Man måste ju vara trogen de givnadirektiven, även om den egna uppfattningen inte till alla delar överensstämmermed de tankar som genomsyrar direktiven. Kulturministernställer en del konstiga frågor. Jag skall lyssna, säger han, men skall jaglyssna på uppfattningen från i går, den som kommittén hade, eHer på den somframförs ? Ja, lyssna i tur och ordning! Jagtycker att kulturministerns inlägg vittnar om ett statiskt tänkesätt, som manabsolut inte skall ha i dessa frågor. Man kan ha ett statiskt tänkesätt när detgäller aft hävda yttrandefrihetens grundsatser, men inte när man skall möta enteknisk utveckling och inte heller när det gäller aft möta en kraftfullremissopinion. Den måste vi som politiker lyssna till, oavsett om vi ärriksdagsledamöter eller om vi är statsråd. Mittgoda råd fill kulturministern - så länge han nu sitter på denna post - är atthan skall lyssna på opinionen. Se också fill att enmansutredaren får litetvidare direktiv, för aft vi skall få ett tillräckligt gott underlag för denreklamdebatf som vi kommer att föra längre fram i tiden. Jaghar inte lyckats locka kulturministern till någon djupare debatt i den härfrågan, men jag vill påpeka en sak. Det är lätt atf säga: lagstiftar vi omden ufifrån kommande reklamen, men kom ihåg aft denna lagstiftning bara gällerkommunikationssatelliterna! Det som kommer från direktsändande satelHfer - dekan finnas här om - kan vi inte lagreglera, därför atf defär rundradiosändningar, och dem skall vi ju infe stoppa. Vadär det för konsekvens i att det infe skall krävas koncession förkabelsändningar som når högst 50 hushåll men aft bilan faller och det krävskoncession om det är fler än 50 hushåll? 137KARIN AHRLAND (fp) replik: Kulturministern åberopar folkpartisfen BertLevins fal om elektronikens motorvägar som kräver regler. Ja, det krävs vissaregler för kabel-TV också. Vi har i och för sig inte haft någon invändning motaff det kommer en lag. Tvärtom kan jag ställa upp och säga aft det är mycketbra atf vi får en lag , så atf vi infe blir överkörda när allt redanfinns här ochvi skall lagstifta i efterhand. Men, herr falman, det är fråga omvilka regler man har både för motorvägar, skogsbilvägar och vanliga vägar. Vihar i infe uppskattat vissa av reglerna i regeringens lagförslag -def är vad det handlar om, frågar om def är jag som har övertalat detvå andra herrarna i kommittén att ändra ståndpunkt. Jag skall erkänna att jagi så fall inte har behövt arbeta hårt, mycket och länge - def fanns för övrigtinte fid till det. Jag kunde däremot mycket saktmodigt - så saktmodigt som jagnu kan -hänvisa till folkpartiefs partimotion, där det t, o, m, fanns ettlagförslag. , m. m. Def är uppenbart aft både ochSven-Erik har vissa bekymmer med sin ändrade ståndpunkt. De förebrårregeringen för proposifionen och för den pressade tidsram som utskottet harhaft, och def kan jag beklaga. Jag vill emellertid erinra om aft denproposition som lades fram byggde på ett enigt förslag från massmediekommiffén,utom på någon punkt där vi visste vad vi hade för reservation ochståndpunkterna då var väl kända. Lagrådsremissen var också känd fill sittinnehåll på ett tidigt stadium. Innehållet har alltså varit bekant. Låt mig också peka på atf massmediekommitténs förslag infekom före ytfrandefrihefsufredningen, utan det kom efter. Man kände fill yttrandefrihetsutredningensförslag då massmediekommittén enades om sinaställningstaganden. Också detta är viktigt aff känna till, löser problemetför sig på eft för honom mycket enkelt sätt. Han hänvisar beträffande sinaståndpunkter i massmediekommiffén till aft han kände en förpliktelse aff varatrogen mot direktiven - förmodligen mot de förhoppningar om resultatet avutredningen som regeringen kunde hysa med anledning av de direktiven. Hanhänvisar i övrigt fill protokollens datering, som han anser att jag skallkontrollera. Man skall alltså läsa hans uppfattningar i tur och ordning menuppenbarligen infe förutsätta atf han står fast vid någon ståndpunkt. 139ANDERS () replik: Def är en stor skillnad i tonfall mellanutskottets talesman och kulturministern, haruttryckt sin glädje över atf vi har kunnat bli eniga på den grund sommassmediekommiffén lade. Kulturministern visar, milt sagt, dåligt humör och ärargsint över atf det har skett vissa förändringar. Det här får man väl göra uppinom socialdemokratin. Men jag tycker nog atf sätt att närmasig problemet är betydligt mer konstruktivt för ett fortsatt samarbete omfrågorna än kuHurministerns, Vi harändå lyckats enas på en rad väsenfliga punkter i detta mycket viktigalagförslag, och jag uttryckte i inledningen fill mitt anförande en stor glädjeöver detta, kan infe rimligen mena aft man inte skulle ta någon hänsyn till dendebatt som följde på yttrandefrihefsutredningens betänkande, tillremissomgången eller till lagrådsremissen, där vi, om jag minns rätt, fick ett35-sidigt yttrande med en lång rad synpunkter och en på vissa punkter starkkritik mot förslaget. Så lätt får man inte handskas med lagrådsremisser. Då kanvi lika väl avskaffa den typen av granskning. Motbakgrund av alla de synpunkter som lämnats måste det väl ändå vara rimligt attutskottet får göra åtminstone några markeringar, i all synnerhet som vi hadebara på oss atf resonera om det hela. Jag tycker faktiskt intedet är särskilt anmärkningsvärt. Jagtycker infe heller att man skall moralisera. Som det har understrukits satt jagi massmediekommiffén, och jag kommer ihåg en överenskommelse som vi underpåsken träffade med socialdemokraterna och som , , revs upp av socialdemokraterna, hoppade av under buller ochbång, men dess bättre återgick de till utgångspunkten någon månad senare, närvi hade fått litet mera fid på oss. Menvisst händer def när det gäller den här typen av frågor att man faktiskt måsteta hänsyn fill den sakbehandling av ärendet som skett. Anf.140 () replik; Kulturminister trodde att jag och hade bekymmermed våra ståndpunkter. Det har vi minsann inte, men det har kanskekulturministern, I så fall tycker jag fill att börja med att han har det ionödan, eftersom def i huvudsak är massmediekommitféns betänkande som kammarenkommer att besluta om . Propositionen grundar sig ju till stora delar pådef betänkandet. Jag tycker aft kulturministern skall vara nöjd med det öde sompropositionen har fått. Men jag börjar förstå var skon klämmer. Men foten iden sko som klämmer är socialdemokratisk, för jag förstår att det intekändes så muntert aft uppleva atf konstitufionsutskottets socialdemokrater,centerpartister, folkpartister, moderater öch, som jag tror, också vpk-arekörde över kulturministern på en punkt, beroende på en stark remissopinion.Jag trodde faktiskt infe att kulturministern skulle bli ledsen för den sakensskull. Men, ledsen eHer inte: Överkörningen var nödvändig. 141 () replik: Jag, som inte var med i massmediekommittén, noterar aft statsrådettalar väldigt mycket om massmediekommitténs förslag. Jag tycker det ärviktigare att vi här i talar om propositionen och utskottetsbetänkande. Det finns absolut ingenting, herr talman, som tvingar eft statsrådi en svensk regering att svälja ett kommittéförslag, oavsett om det är enhälligteller infe. Det är klart, BengtGöransson, att det inte är så roligt atf bli överkörd av , m. m. eller av sinaegna. Men närdet gäller en sådan här principiell fråga Nr 164 tycker jagatt det är bättre atf kulturministern sväljer den förtreten och i ställettänker på atf yttrandefriheten har kommit ett steg framåt. beklagar aff jag är argsint, aft jag ärledsen. hade ytterligare någon beskrivning av min sinnesstämning,men jag missade i hastigheten att notera den. Låtmig säga atf jag infe är irriterad över att kunna notera förändringar i eftutskottsbetänkande. Det är emellanåt nödvändigt att man gör sådanaförändringar. Men jag måste ändå erkänna atf jag känner förvåning och en vissirritation. Jag beklagar, , om den irritationen ger intryck av attvara argsinfhet - vilket kanske är att ge den alltför stor betydelse. Jagkänner förvåning och en viss irritation över att ledamöter av massmediekommittén- dessutom med förankring i konsfitutionsufskottef - vilka har saft sina namnpå ett betänkande, som lämnas till och som vi låterligga till grund för en proposition på grundval av de uttalanden de har gjort,inte med ett ord förklarar vad det är som har fått dem att ändra sig. Tvärtomframställer de det föredragande statsrådet som ett hot mot yttrandefriheten,vilket de skulle ha undanröjt genom sitt modiga agerande ikonsfifutionsutskotfef. Därav kommer min irritation. Nuhar jag noterat att emellanåt har en förmåga aff agera på det härsättet. Jag fick in ett förslag om betal-TV, vilket han såsom ledamot avSveriges hade tillstyrkt men i en annan kapacitet sedanunderkänt. Andrevice talmannen anmälde att anhållit atf fill protokollet fåantecknat atf han infe ägde rätt till ytterligare replik. 143 (): Till det här betänkandet finns det också ett yttrande frånkulturufskoffet, Def var närmast ufifrån detta som jag tänkte komma med någrakommentarer, Konsfitutionsufskottefhar i många avseenden ställt sig bakom kulturutskottets yttrande och hänvisattill detta. Från konsfifufionsutskoffef har man helt naturligt både ibetänkandet och i debatten tryckt mycket starkt på yttrandefriheten som någotgrundläggande. Detta har vi också gjort i kulturutskottet. För oss äremellertid ytfrandefrihefsmålef def första av de kulturhistoriska målen. Vi hartyckt aff det har varit mycket viktigt att man ser till samtliga dekulturpolifiska målen när man tar upp kabel-TV-utbyggnaden och konsekvensernaav den förändring av kulfur- och mediesituationen som detta kommer atfinnebära, Ivårt yttrande finns samtliga mål uppräknade. Jag vill särskilt trycka på måletsom gäller eftersatta gruppers behov och målet som gäller konstnärlig ochkulturell förnyelse. Jag tror atf dessa är mycket relevanta när man får en nymediesituation, där kanske helt andra kvalitetsaspekter blir aktuella, 13 protokoll 1984/85:163-164 Båda utskotten har tryckt på och SverigesTelevisions public service-funktion och på kravet att denna måste kunnasäkersfällas, Kulturufskoftef har också uttryckt att det är viktigt atf man kanställa höga kvalitetskrav på , för aff man där skall kunnahävda sin ställning och slå vakt om det svenska språket och den svenskakulturella identiteten. vet vi aft vi kommer att få in väldigt mångaprogram av varierande kvalitet. Det är glädjande atf konsfifutionsutskotfef så klart tagitställning till atf det måste finnas regler som förhindrar vissa företeelser somvi talat om. våld, pornografi, rasdiskriminering osv. har bådekulfurutskottet och konsfitutionsufskottef starkt uttryckt atf detta är sakersom barn och ungdom måste skyddas mot. Det har skett i samband med diskussionerom den svenska felevisionens program. tycker man aff samma principer ochsamma ställningstagande bör beaktas och bevakas när vi får in andra program. Jag är litet oroad av att man nu accepterar lagförslaget,men skjuter på ställningstagandet fill hur själva modellen för detta skall seut. Betänkandet klargör atf def kommer ett förslag . Jag tror det är viktigt att detta förslag under allaförhållanden garanterar att det infe blir alltför långdragna prövotider. Annarshamnar vi i samma situation som när det gäller närradioverksamheten. Underöverklagningsti-den har man kunnat fortsätta aft sända program som fällts.Därmed har hos allmänheten skapats en osäkerhet om förmågan från myndigheternaatt vidta vissa åtgärder, som anses ha hävd i den svenska rättstraditionen. Jagtror det är oerhört viktigt att vi försöker aff där gardera en linje. Jag skulle också vilja trycka på atf vi fortfarande infetagit ställning för atf behandla alla olika medier lika. Det är vikfigaaspekter som skiljer olika medier åt. Genomslagskraften skiljer.Tillgängligheten kommer i hög grad aft vara olika. Det kommer att dröja långtid innan vi får en någorlunda rikstäckning på kabel-TV-utbyggnaden - den kanskealdrig blir helt täckande tiH alla hushåll. Kostnadsaspekterna har många talarevarit inne på, och kostnaderna är naturligtvis avsevärda. Jag tycker också det är viktigt att man slår vakt om ochgaranterar den lokala karaktären. ställer sig bakommajoritefsyttrandet i kulturufskoffef, där vi slagit fast en räckvidd på femkilometer just för att slå vakt om den lokala karaktären. Jag tycker def ärlitet anmärkningsvärt att man när det gäller detta medium går så helt ifrånvärnet om att de lokala kabel-TV-sändningarna skall ha lokal karaktär. 144OLLE (): För atf def inte skall råda någon tvekan omvad förslag innebär skall jag be atf få citera att vinär det gäller förfarandet vid ingripande säger att det kan "inte ansestillfredsställande atf ett administrativt organ, kabelnämnden, får befogenhetatt återkalla sändningstillstånd eller meddela sändningsförbud på grund avprogrammens innehåll. Utskottets principiella uppfattning är aft sådana frågorbör prövas i yttrandefrihetsrättsligordning, huvudsakligen i enlighet med yttrandefri- Nr 164 hetsutredningensförslag," den När vi nu skjuter dettafill hösten innebär det aft utskottet kommer att ha /- , goc "möjlighet attöverväga ändringar i ansvarighetsreglerna i enlighet med de_ nyssangivna principerna". Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om konstitutionsutskoftefs betänkande 39,) Kammarenövergår nu till att debattera betänkande 39 omöverlåtelse av Strömparterren till . 146 (); Den här frågan kom upp litet oväntat för mig efter endast enbordläggning. Jag har på mig atf tala. Det kan se ut somen mycket liten fråga. Vi har haft uppe två viktiga frågor från KU omriksdagens arbetsformer och om kabel-TV-sändningar, kommer här plötsligt efttill synes mycket enkelt och oskyldigt förslag om överlåtelse av Strömparterrentill . Med anledning av förslag 18, som ligger till grund förbetänkandet, väckte jag och en motion, där vi pekar på aft detinte bara gäller det som står i rubriken - rubriken är lika i förslaget och ibetänkandet - utan är en mycket viktig fråga som egenfligen handlar om denplats där stora frågor skall avgöras. Nupåstås i betänkandet att def infe alls blir fråga om några kostnader. Manavvisar vår motion med ganska enkla vändningar och säger att def inte innebärnågot beslut om uppförande av någon ny dammanläggning eller fätskärmar. Jag kaninte här av tidsskäl ta upp hela frågan. Men jag ber aft få hänvisa till motion3226. I morse fanns motionen inte ens på tryckeriexpeditionen, den delades uti eftermiddag. Jaghar fått höra av flera ledamöter av att de inte alls kännertill förslaget. Förslaget bygger på en överläggning som leddetill detta förslag . Förslaget presenterades i , mitti en bråd fid. Jag påstår aft innehållet i förslag 18 inte är känt avriksdagsledamöterna. Jag vill därför hänvisa till den nämnda motionen. Därstår en hel del om förslaget. Där finns också i bil. 2, som av förklariiga skälär krympt och mycket liten i betänkandet, en ritning av vad som kommer aft ske.Strömparterren skall överlåtas till . Förslaget innehåller ocksåett avtal, där det framgår aft väldiga ingrepp kommer att ske påHelgeandsholmen, En skärm skall byggas osv. Här är det fråga om väldigakostnader som inte har någon aning om. Därför har jag yrkat avslag påförslaget och menat att överlåtelsen av Strömparterren till Stockholmsstad med fördel kan tas upp på annat sätt och . När man nu säger atf det inte är fråga om något beslutvill jag påstå atf det här blir början till ett beslut, Def skall bliytterligare överenskommelser, står def. Det som påbörjas följsnödvändigtvis av något annat. Jag skulle vilja vädja till mina kamrater i riksdagenaft verkligen försöka sätta sig in i denna fråga. Vi talar om budgetunderskottoch besparingar. Jag vill säga till finansulskoftets ledamöter, tillpartigruppernas ledning: Överväg om vi verkligen kan acceptera det som tydligtuttalas i förslag 18, Läs särskilt 3 och 5 §§ i det avtal som där presenteras. Eftersom yrkandet i mofionen har blivit avstyrkt, är detmeningslöst att yrka bifall till det. Men jag finner i betänkandet enreservation av i , som dock strukit sig på talarlistan. Denreservafionen ger möjlighet till ett uppskov om kammaren bifaller den i ställetför utskottets hemsfällan. Därför vill jag för min del nu när min taletid ärslut hemställa om bifall till den reservation som är fogad till betänkande 39, 147OLLE (): Jag vill erinra om att utskottet här är enigti sitt ställningstagande med undantag av i , Jag skall medtanke på att tiden är knapp nöja mig med aft i reservantens frånvaro yrkabifall fill utskottets hemställan med den motivering som ges i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottefs hemställan bifölls. Mom. 1(eft ändrat frågéinstitut, m.m.) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 1 avMaj Kempe -bifölls med acklamation. Mom. 2 (inferpellafionsdebatferna) Utskottefshemställan, som ställdes mot delsreservafion 3 av Hans Nyhage m. dels reservafion 2 av , bifölls med acklamafion. Mom. 7 (längre uppehåll mellan voteringar i kammaren) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 4 avMaj Kempe -bifölls med acklamation. Mom. 9(sammansättningen av utskott) Nr 164 148 : g jj 935 Ireservation 5 av föreslås ändring i riksdagsordningen. reservationenframgår aft ändringen önskas genomförd med ett enda beslut. Härförkrävs aft minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarensledamöter röstat för bifall fill reservationen. På grund härav kan inte i enavgörande omröstning utskottets hemställan, som endast kräver enkel majoritet,ställas mot reservafionen. Kammaren har därför först atf fa ställningtill den i reservafionen föreslagna ändringen i riksdagsordningen. Avslåsdenna ställs därefter proposition på bifall till utskottets hemställan. Den i reservation 5 av föreslagna ändringen iriksdagsordningen avslogs med 280 röster mot 20 för bifall. Utskottets hemställan Bifölls. Mom. 12 (offentliga utskottssammanträden) Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 92 förreservation 6 av Hans Nyhage m. fl. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 2 (storlek på kabelnät för vilka tillstånd inte skallkrävas) Utskottets hemsfällan bifölls med 247 röster mot 50 förreservation 1 av och . Mom. 4 (medie- och kulturpolitiska aspekter påkabelsändningsverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 18för reservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (vissa villkor för sändningstillstånd) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 3 avHans Nyhage m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (regelsystemet för kabel-TV) Utskottets hemsfällan bifölls med 281 röster mot 18 förreservation 4 av . Mom. 7 (sändningstillståndens geografiska omfattning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avHans Nyhage m.fl. - bifölls med acklamafion. Nr 164 Mom. 8 (sändningstillståndetstidsperiod) Tn srlatjpnden Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 av Hans Nyhage -moc m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (reklam i satelHtsändningar) Utskottefs hemsfällan biföHs med 165 röster mot 130 förreservation 7 av m, fl, 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (reklam i egensändningar)Utskottets hemsfällan, som ställdes mot dels reservafion 8 av Hans Nyhage m,fl,, dels reservation 9 av och , bifölls med acklamation. Mom. 11 (reklam samt stöd till lokal programproduktion) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avMaj Kempe -bifölls med acklamation. Mom. 12 (förbud mot sändning av satellit- ochegensändningar i samma kanal) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 11 av Hans Nyhage m. fl., dels reservation 12 avBertil Fiskesjö och , Mom. 13 (teknisk standardisering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avBertil Fiskesjö och - bifölls med acklamafion. Mom. 14 (anslutningsavgifter) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 14 avBertil Fiskesjö och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservationen avGunnar i - bifölls med acklamation. 1984/85:35om utländska banketableringar i (prop. 1984/85:191) och 1984/85:36 omvissa anslag inom område, m. m. 1984/85:100delvis). Kammarenbiföll falmannens förslag aft ärendena skulle avgöras efter endast enbordläggning. Näringsufskottetsbetänkanden 35 och 36 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså näringsutskoffefs betänkande 35 om utländska banketableringar iSverige. 150 (): I näringsutskottets betänkande 1984/85:35 behandlas förslaget omufländska banketableringar i samt bestämmelserna i lagen om bankrörelsebeträffande val av styrelseordförande i affärsbankerna och om offenfligastyrelseledamöter. Iett land som med en omfattande internationell handel med ty åtföljandeinternationalisering av ekonomin är det en nödvändighet för svenskaexportföretag att ha tillgång till bra bankförbindelser. Företagen ställer medrätta höga krav på bankväsendet i samband med finansiering av export, importoch direktinvesferingar. I takt med vår ökade handel med omvärlden har ocksådef svenska bankväsendet internafionaliserats. De Svenska affärsbankerna har iallt högre grad etablerat sig i utlandet. Samma sak gäller för sparbankerna ochföreningsbankerna. Vid utgången av 1983 hade de svenska affärsbankernatillsammans 8 belagda dotterbolag utanför och 17 parficipationer med enägarandel . Och den utvecklingen fortsätter. Motsvarandeförståelse och öppenhet som råder i utlandet gentemot svenska bankinfressensbehov atf etablera sig i dessa länder har emellertid hitfills inte återfunnitsi särskilt hög grad i . Av är förutomIsland och det enda land som vägrar ufländska bankeretableringstillstånd. Över huvud taget har den svenska kreditmarknaden varitsträngt reglerad. På detta område har tyvärr tradition som anhängaretill ökad frihandel och internationellt samarbete infe fått någon efterföljd. Denuvarande regleringarna förhindrar i flera avseenden svenska banker aft bedrivasin verksamhet på ett ändamålsenligt sätt. Vi moderater har fidigare fleragånger understrukit atf valutaregleringen bör avskaffas, liksom aft olika slagsplaceringsfvång skadar marknaden. Förhållandena mellan en bank och dessdotterbolag, vilka bisfår företag och allmänhet med tjänster inom kredit- ochkapitalmarknaderna, måste regleras på ett sätt som ger större frihet åt deenskilda bankerna. Frånmoderata samlingspartiets sida har vi motsatt oss den utökade statliga styrningsom beslut att affärsbankernas val av styrelseordförande skallunderställas regeringen för godkännande medförde. uppfattning aft de avstaten utsedda sfyrelserepresentanterna i affärsbankerna bör avskaffas.