prot · G809106 · 1984-12-31 00:00:00 — Och medverkar herrRämgård fill att regeringens proposition antas av , så kommer han attbli fullt fillgodosedd beträffande de önskemål som han framfört i sin fråga. 37 (): Vad industriministern sade i sitt senasteinlägg - att alla former av uppdragsverksamhet som har betydelse för näringslivetskall kunna få regionalpolitiskt stöd - skulle jag vilja få en närmare tolkningav. Vad menar industriministern med näringslivet i det här fallet? Jag avsermöjligheter för företag, som sysslar med administrativa rutiner på dataområdet,att få fram program till försäkringsbolag, banker osv. Gäller industriministernsuttalande också den sektorn? Överläggningen var härmed avslutad. Om mätning av samtalsmarkeringar 8§ Svar på frågorna 1984/85:462 och 467 om mätning avsamtalsmarkeringar Mot bakgrund av uppgifter i massmedia omteleverkets mätning av samtalsmarkeringar och debitering av samtal har KarlErik frågat mig vad jag avser göra för att öka medvetenheten hosteleverket att det är ett serviceorgan för medborgarna. har frågat mig om regeringen avser attgranska den uppkomna situationen och vidta åtgärder för att en liknandesituation inte skall upprepas. Det har förekommit uppgifter i massmedia om felaktigheteri mätning av samtalsmarkeringar och om felaktiga debiteringar avsamtal. har för sin del i ett aktuellt fall efter noggranna undersökningarfunnit att samtalsmätningen fungerat korrekt och enligt gällande principer.Verket anser att misstankarna om orättfärdigheter i samtalsdebiteringen ärogrundade och har hos regeringen begärt att justitiekanslern skall granska omsamtalsdebiteringen sköts på ett riktigt och rationellt sätt. För mig är det självklart att smidigt skallanpassa sin organisation och verksamhet efter kundernas behov. Det är viktigtatt verket ger god service och behandlar sina kunder korrekt och rättvist. Jagser därför positivt på det arbete som pågår inom verket för att ökaverkets lyhördhet 8 protokoll 1984/85:105-106 Om mätning av samtalsmarkeringar för kundernas önskemål. är televerketsinformationsverksamhet under utveckling både centralt och lokalt. Jag kan konstatera att den bild som getts i massmedia avsamtalsmätningens funktion och av relationer till sina kunder iväsentlig grad avviker från uppfattning. När det gällersamtalsmätningen är det viktigt att kundernas förtroende för den bibehålls. Jagtycker därför att det är bra att verket hos regeringen har begärt attjustitiekanslern skall utreda frågan. Regeringen kommer att taställning till begäran. 39 Tredje vice talman (): Det största bekymret med problemmed samtalsmätning och liknande är inte felaktigheterna som sådana. Detstörsta bekymret är enligt min mening att är så ovilligt att rättafill felaktigheterna och att det är så svårt för den enskilde teleabonnentenatt få gehör för sina klagomål, även om han känner att han står på fast marknär han framförsina kritiska synpunkter. Det är skälet, herr statsråd, till attjag har ställt min fråga. har dragituppmärksamheten till sig just genom oförmågan att på ett smidigt sätt visa attdet är ett serviceorgan för oss medborgare. Sedan jag ställde frågan har jagfått många samtal och reaktioner som stärker mig ytterligare i den uppfattningsom jag formulerade så här: Människor tycks uppfatta det som utomordentligtsvårt att även i självklara fall få rätt gentemot verket. Jag tackar för svar, och vi är i mycket storutsträckning överens. Vi är överens om att skall vara ettserviceorgan och om att det är viktigt att det råder förtroende för televerket.Jag tycker också att det är bra att JK utreder de felaktigheter som förekommer.Men kvar står, kommunikationsministern, att det finns en förtroendeklyftamellan och abonnenterna, medborgarna. Jag vill upprepa mitt spörsmål meden något rakare formulering än den som jag använde i den skriftliga frågan: Vadkommer statsrådet att göra från sitt håll för att brygga över denförtroendeklyfta som är så besvärande både för allmänheten-abonnenterna och förteleverket? Anf.40 (vpk): Jag får tackaCurt för svaret. Även min fråga föranleddes av den kritik som har riktatsmot och dess ledning. Jag kan också fillägga att det från visst hållhar bedrivits en kampanj mot . Låt mig emellertid omedelbartdeklarera att jag anser det viktigt att den seriösa kritiken kanaliseras på ettriktigt sätt för att grunden skall kunna ryckas undan för de reaktionäraströmningar som vill privatisera stora delar av den offentliga sektorn, däriblandteleverket. Jag delar syn, nämligen den att massmedia tillstörsta delen nöjer sig med att granska och kritisera delar av den offentligaverksamheten. Han pekar bl. a. på det privata näringslivets dribblande medaktieklipp, tmstbild-ningar, anbudskarteller och det ena med det andra. enskildamänniskors och hela samhällens öden i hög grad avgörs i slutna styrelserum. Motdem som det här är fråga om förekommer alltför sällan granskning eller kritik.Men vi får på intet sätt underiåta att kritiskt granska våra statligamyndigheter och verk. Vi måste kritiskt granska, och när vi anser att de harhandlat fel måste vi vidta åtgärder, detta för att slå vakt om de värden ochfördelar som det offentliga engagemanget absolut har. Därför är vi tvungna attreagera när ledning i detta fall uppträder på ett sätt som skadardessa värden och därmed spelar de reaktionära krafterna i händerna. Jag villinte ge privatiseringsivrarna några frislag och har därför valt att ta uppteleverkets agerande i den församling där det bör behandlas. Därmed hoppas jagkunna få en ändring till stånd. På det sättet slår vi, i det här fallet, vaktom . Vid en privatisering skulle nämligen den kritiska granskningenoch möjligheten till åtgärder vara helt otänkbara. I samband med det s. k. Österskärsfallet har det juuppenbarats flera felaktigheter vid samtalsmätningen, vilket också har erkäntsav televerkschefen. Detta är naturligtvis inte bra, allra helst somabonnenterna anser sig ha blivit illa behandlade i samband med att de klagat.Det har förekommit en del hårda och mästrande attityder från ledningens sida,något som självfallet har retat opinionen. har verksledningen själv begärtatt JK skall utreda frågan om samtalsmätningen, och det tycker jag är bra. Detåterstår emellertid att utreda verksledningens attityd gentemot allmänheten.Jag utgår också ifrån att jag kan tolka statsrådets svar som att detta skallske. Om mätning av samtalsmarkeringar Självfallet är även jag medveten om att vikritiskt bör granska våra verks förehavanden. Jag vill inte hålla med om attteleverket är ovilligt att rätta till felaktigheterna. Låt mig bara erinra omnågra siffror som jag har haft anledning att nämna tidigare här i kammaren.Under 1984 skickade ut 20 miljoner räkningar. 55 fall avöverklaganden sändes fill , varav 9 gick vidare till regeringen. Självfallet har intresse av att på bästa sättfånga upp kundernas önskemål och hålla dialogen levande. Man är också i färdmed att vidta åtgärder för att nå detta syfte. En del har nämnts i svaret. Jagkan också tala om att kommer att starta försök med lokalaserviceråd, där det skall ingå representanter för folkrörelserna och andraorganisationer. Det är ett försök bland många för att hitta former för kontaktmed kundkretsen och skapa smidigare praxis vid hanteringen av konsumenternasintressen. frågade vad jag avser att göra. Hanmenar att det finns en förtroendeklyfta. Ja, förtroendeklyftan består i så falli att man inte vill tro på när säger att det förhållersig så och så. Jag vet inte, , om det finns någotbättre sätt än det som självt föreslår, nämligen att låtajustitiekanslern titta på reglerna för samtalsmätning, inte bara i detsärskilda fall som omnämnts utan över huvud taget på hela systemet medsamtalsmätning. Det måste ändå vara den första åtgärd som man är tvungen attvidta för att visa huruvida man hanterar Om mätning av samtalsmarkeringar Det måste ju ligga till grund för att skapa ett förtroende. sedan måste vidta andra åtgärder är även jag medveten om. 42 Tredje vice talman (): Jag har redan sagt att jag tycker att det ärbra att JK gör den här utredningen. Men jag har svårt att tro attkommunikationsministern lever i en så skyddad värld att han inte känner tillatt det är kritik mot . Den kan ju inte vara oberättigad på allapunkter. Den gångna veckan har ju t. ex. en företagare i gått ut tillmassmedia och berättat att han samlat bevis på attteleverket debiterat fel. har han äntligen fått rätt. Det har gått så långt att kommunalrådet iÖsteråker har tagit initiativ till en enkät bland alla invånare i kommunen.Kommunens växelstationsföreståndarinna säger själv att det helt plötsligtblivit förändringar mot normalt i samtalsmarkeringar. Man klagar påatt det är svårigheter att nå kontakt med . Jag är inte på något sätt ute efter att döma någon, menjag är orolig - och jag skulle vara ännumeraoroligom jag vorekommunikationsminister-över den förtroendeklyfta som finns. Jag tror inteatt en JK-utredning tar bort denna förtroendeklyfta. Jag tror att det ärviktigt att statsrådet med sin ställning och vi andra på allt sätt försöker attbrygga över den så att vi finner att är ett serviceorgan, där man påett smidigt sätt försöker att rätta till de fel söm har uppstått. 43 (vpk): Jag tror att och jag är överens, vi har häringa skilda meningar. Vad jag möjligen skulle kunna tillägga är en synpunkt isammanhanget, och det gäller styrelses utformning. Det har härsagts att den nuvarande sammansättningen innebär ett borgerligt övertag. Vi vetatt det bland de borgerliga partierna finns privatiseringssträvanden och från styrelsens sida i sådana här sammanhang också kan spegla just de härborgerliga strömningarna genom att låta ha en viss policyattitydgentemot kunder för att skapa en opinion mot . Det borde väl vara riktigt att debetingelser som vi har i det här landet, med arbetarrörelsen i majoritet,också är gällande i fråga om styrelse och eventuellt i andrasammanhang. Det är trots allt så de politiska besluten fattas i samhället. Då bordedet också få återverka i olika verk och myndigheter. Till vill jag gärna säga attdet ändock är i denna riksdag som vi fattar beslut om målinriktningen för televerketsverksarnhet. Det är ju vi som ger både ledningen och styrelsen i uppdrag atthantera den verksamhet som man har att sköta inom . Självfallet, , är vi alla ense om att vi måste göra allt som går för att skapaförutsättningarna för Jag tyckerändå att vi också här i borde ta ett ansvar. Vi har möjlighet attinte enbart kritisera utan också ta reda på hur frågorna därhanteras. Även vi borde visa självkritik vid sådana här tillfällen. Jag trorinte att den här frågan mår väl av att vi försöker spotta på och demänniskor som arbetar där. I stället tror jag att frågan skulle må bra av attvi gemensamt söker hitta förutsättningarna för att återställa det förtroendesom talar om. Vi har möjlighet till det när vi behandlarpropositionen om här i vår. Anf.45 Tredje vice talman (): Herr talman! vill jagunderstryka just detta, att vi skall försöka återställa förtroendet. Det är detsom har varit grunden för min fråga och mina debattinlägg. Sedanvill jag också säga att de enskilda tjänstemännen i har fått deallra bästa vitsord från alla som har kontaktat mig i den här frågan. De sägeratt det är inga problem på det viset. Det är själva attityden från televerketatt aldrig erkänna att man kan ha fel utan alltid hävda att abonnenten har felsom är det väsentliga. Omde ökade kostnaderna för transporter mellan och fastlandet Överläggningen var härmedavslutad. 9§ Svar på fråga 1984/85:476 om de ökade kostnaderna för transporter mellanGotland och fastlandet har med hänvisning till inställda färjeturer mellanOskarshamn och frågat mig om regeringen är beredd att via transportrådetmedverka till att kompensera de fraktkunder som drabbats av merkostnader närtrafiken hänvisats till Nynäshamnslinjen, SomGunhild säger i sin fråga tvingades Gotlandsbolaget att ställa infärjetrafiken mellan och den 20 februari-den 1 marsi år. Totalt ställdes åtta turer in. Anledningen var de svåra isförhållandena.Förseningar på uppemot förekom dagarna innan trafiken ställdes in. Någongaranterad isbrytarassistans kunde inte heller påräknas. För att klarasportlovsresorna och bedrevstrafiken eftersom garantier då fanns om isbrytarassistans. Denstränga vintern har utsatt hela transportsektorn för svåra påfrestningar.Trafik har fått ställas in och förseningar har inträffat, inte bara iGotlandstrafiken utan också i annan färjetrafik, annan sjöfart, i bil-, tåg-och flygtrafiken. Jagär inte beredd att föreslå att staten i sådana här situafioner skall kompenseraför de merkostnader som kan inträffa till följd av svåra vinterförhållanden. Om de ökade kostnaderna för transporter mellan ochfastlandet Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, 47 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret påmin fråga. Den besvärliga issituationen utanför i februarimedförde att Gotlandsbolaget beslöt att inställa trafiken dit från den 20februari och leda den över i stället. Detta var förståeligt närskälet angavs vara av teknisk art. Men trafiken var inställd ända fill den 3mars, och orsaken har senare sagts vara även ekonomisk. Detta uttalande fråntransportrådet är oroande och kan uppfattas som ett försök från statens sidaatt minska kostnaderna för transportstödet. Det som hänt när det gäller Oskarshamnstrafiken sedan dessbekräftar tyvärr dessa farhågor, men eftersom min fråga endast gällde deninställda trafiken mellan och så skall jag inte häroch ytterligare kommentera detta. Det finns anledning att återkomma till dendebatten . Kvar står dock de extra kostnader som drabbade företag somsäljer produkter till och från och som endera tvingades att fraktaöver eller att avstå från att skicka sina varor. Vilket man än valde,innebar det antingen fördyringar, eftersom ju transportföretagen självfallettog ut sina merkostnader, eller minskade intäkter, om man avstod från attskicka några varor. Eftersom vi har en omfattande produktion av livsmedel påGotland, som ju oftaiit är färskvaror, innebar den längre transporten enförsämrad kvalitet och därmed också ett lägre pris. För de gotländska företag som gjort preliminära beräkningarvarierar dessa extra kostnader från ca . Det kan synasvara små pengar, men det är ändå en pålaga utöver budgeterade kostnader. Detkan inte vara rättvist att det gotländska näringslivet skall drabbas av sådanahär extra utgifter. Vi har som bekant inte möjligheter att frakta via järnväg -en icke helt betydelselös faktor i sammanhanget. Det är därför ett rimligt krav när man från gotländskamyndigheter föreslår att merkostnader för den inställda trafiken på Oskarshamnskall regleras via den del av transportstödet som i budgeten är upptagen förbilspeditionsföre-tagen. Jag noterar med beklagande att kommunikafionsministerninte är beredd att verka för att någon kompensation skall utgå. Sett motbakgrund av att staten dessutom faktiskt har tillförts pengar i form av denkilometerskatt som utgått för den över enkel resa längre färdvägen överNynäshamn, är oviljan till kompensation anmärkningsvärd. Får jag slutligen fråga kommunikationsministern om han ärberedd att medverka till att det skapas sådana regler attdet gotländska näringslivet hålls skadeslöst om ett liknande tillstånd skulleinträffa. 48Kommunikationsminister : Herr talman! Jag förutsätter att GunhildBolander är medveten om att problem av klimatiska skäl uppstår inte bara mellanGotland och fastlandet. Det är många delar av vårt land som haft problem undervintern när det gäller transporter. Det har gällt både sjöfart, järnvägstrafikoch biltrafik. Jag vet att man utmed inte bara den här vinternutan även andra vintrar måst omdirigera sina ut- och intransporter tillalternativa hamnar eller alternafiva transportmetoder. Det innebär förlängda gångtiderför fartygen, högre bunkerförbrukning och därmed högre kostnader. Menvi bor i ett land där de klimatiska förhållandena är sådana att detta kaninträffa. I det läget vill jag säga att det är omöjligt att tänka sig attstaten skulle gå in och kompensera för dessa merkostnader - oavsett om deuppstår för Gotlandstrafiken, i eller i någon annan del av vårt land. 49 (): Jag kännernaturligtvis till att det har varit besvärligt med trafiken i flera delar avlandet än till och från . Men kvar står att vi har ett alternativ mindreatt välja när det blir besvärligheter - vi har ingen tågförbindelse som vi kanomdirigera frakterna till, utan det är båten som gäller. Deskäl som anfördes i början av perioden - tekniska skäl, såsom ishinder ochsvårigheter för isbrytarna att forcera hindren - accepterar vi utan vidare. Mennär man i senare uttalanden från transportrådet anförde att det också fannsekonomiska skäl, då reagerade man på på detta sätt. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1984/85:479 om färjeförbindelserna mellan och har med hänvisning fill uppgifter om planeradeinskränkningar i trafiken mellan och frågat mig vilka åtgärderregeringen kommer att vidta för att säkra nuvarande omfattning avfärjeförbindelserna mellan och . Jagvill inledningsvis relätera vad som sägs i årets budgetproposition omkostnadsutvecklingen i Gotlandstrafiken. anmälde RederiaktiebolagetGotland till transportrådet ett ökat statsbidragsbehov på ca 26 milj. kr. beräknas stödbehovet bli ca 31 milj.kr. över det budgeterade. Uppgifter till transportrådet pekar påett bidrag på mer än 70 milj. kr. för , vilket skall jämföras med de 39milj. i transportstöd som transportrådet efter överläggningar med rederietanmält i sin anslagsframställning för /86. Jaguttalade i budgetpropositionen att det var en angelägen uppgift förtransportrådet att klarlägga skälet till de kraftiga kostnadsstegringarna samt Om färjeförbindelserna mellan och medverkatill att kostnadsbesparingar, rationaliseringar och intäktsförbättringargenomförs i syfte att begränsa statsbidragsbehovet liksom att förbättra denekonomiska framförhållningen. Jag uttalade vidare att en utgångspunkt i dessaöverläggningar bör vara att få ett åtgärdsförslag som i förhållande tilltransportrådets förslag innebär ett i huvudsak oförändrat bidragsbehov /86 och ett minskat behov av statsbidrag på . Som svar på fråga gäller alltjämt vad somsägs i budgetpropositionen: "Vilka åtgärder som den uppkomna situationenpåkallar kan inte bedömas före det TPR avslutat sina överläggningar medbolaget." 51 (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå fråga. Gotlandsbolaget planerar alltså inskränkningar i dedagliga turerna mellan och . Enligt uppgift vill bolaget köra och tvågånger . Övriga dagar vill Gotlandsbolaget hänvisa trafikanterna tilllastfartyget . Låt mig för det första konstatera att de planeradeinskränkningarna inte är anpassade efter gotlänningarnas behov utan efterturisternas. Jag vill fråga hur kommunikationsministern egentligen ser pådetta. För det andra låter man de facto militären styra trafikenvia . Hur ser kommunikationsministern på det? För det tredje är fartyget en lastfärja. Den kan barata ett mycket begränsat antal passagerare, och det är dåligt med hyttplatser.Passagerarna måste klättra på lejdare för att komma ombord. Äldre ochhandikappade kan därför inte åka med den båten. Dessutom transporterar Guteofta farligt gods. När så sker kan man inte ta några som helst passagerare. Vi anser att staten skall se till att trafiken - precis somdet har gjorts i andra sammanhang - anpassas efter i detta fall gotlänningarnasbehov. Riksdag och regering har därvidlag ett stort ansvar. Man kan jämföra medsubventionerna till järnvägen och vägtrafiken, där det utgår stora summor. Detkan man göra även om jämförelsen inte är riktig, eftersom gotlänningarna defacto inte har någon buss att ta till om järnvägen läggs ned. Förgotlänningarna finns båtarna. Oron är därför stor efter de förslag som harlagts fram. I svaret sägerkommunikationsministern: "Vilka åtgärder som den uppkomna situationenpåkallar kan inte bedömas före det transportrådet avslutat sina överläggningarmed bolaget." Men statsrådet låter i sitt svar oerhört defaitisfisk. Jagtycker att det är helt oacceptabelt. Vi skall garantera alla invånare i vårtland en möjlighet att resa, också gotlänningarna. .52Kommunikationsminister : Herr talman! Jag har bara gjort detkonstaterandet att överläggningar pågår mellan transportrådet och Gotlandsbolaget.De överläggningarna är föranledda av de budgetöverdragningar som har skett. Idetta läge har vi ett ansvar för att se fill attdessa överläggningar förs. Någotförslag finns inte, , förrän överläggningarna är avslutade.Således är det omöjligt för mig att börja kommentera förslag om vilka jag intevet huruvida de kommer att bli de slutliga. Tilldetta kommer att jag med transportrådet har gjort upp om att det skulle haöverläggningar innan man över huvud taget fattade något beslut. Jag hoppas attriksdagen inte tar illa vid sig av att jag har tagit mig den friheten, Anf.53 (vpk): Visst skall vi awakta överläggningarna, men får jag ändå tolkakommunikationsministerns svar så att också han anser att goflänningar-na defacto har rätt till en bra standard på sina kommunikationer, precis som allaandra invånare i vårt land? Detta harfaktiskt fattat beslut om. att även deltagit i det beslutet. Där slås fast att även gotlänningarna skall haden här rätten. Omsekretessen i ärenden om bostadsanpassningsbidrag Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1984/85:477 om sekretessen i ärenden om bostadsanpassningsbidrag har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder föratt trygga sekretessen när det gäller känsliga uppgifter i ansökningar ombostadsanpassningsbidrag. Bidragsverksamhetenhandhas av , länsbostadsnämnderna öch kommunerna.Sekretesslagen (1980:100) innehåller inte någon regel som är att hänföra tilldenna verksamhet. Det innebär att ansökningar om bostadsanpassningsbidrag äroffentliga handlingar. Sekretesslagenpräglas av att den skall ta fill vara olika intressen som i viss utsträckningär motstridiga, Å ena sidan skall lagen tillgodose behovet av skydd motobehörig insyn i förhållanden som bör vara skyddade av hänsyn till allmännaeller enskilda intressen, Å andra sidan skall lagen i minsta möjligautsträckning inskränka på allmänhetens berättigade krav på insyn i och kontrollav den offentliga verksamheten. Denordning som gäller i ärenden om bostadsanpassningsbidrag har lång hävd och lärha fungerat i huvudsak utan problem. Fråganom att införa en sekretessbestämmelse beträffande uppgifter i ärenden ombostadsanpassningsbidrag berördes i proposifion 1982/83:64 om ändring isekretesslagen. Föredragande statsrådet anförde i lagrådsremissenatt det enligt hennes mening irite.hade visats tillräckliga skäl Om sekretessen i ärenden om bostadsanpassningsbidrag för ensådan bestämmelse. Hennes uttalande föranledde inga gensagor underriksdagsbehandlingen. Några nya omständigheter som bör föranleda en annanbedömning har såvitt jag känner till inte inträffat. Jag anser därför inte attdet finns några skäl att ändra den gällande ordningen. Jagkommer emellertid att följa frågan med uppmärksamhet och ta de initiafiv somkan visa sig nödvändiga, 56 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Innehållet i svaret var både nedslående och hoppingivande.Det var nedslående därför att all tidigare behandling och statsrådets nuvarandeinställning inte pekar på någon ändring. Det var däremot hoppingivande attstatsrådet säger i slutet av svaret att han kommer att följa frågan meduppmärksamhet och ta de initiativ som kan visa sig nödvändiga. Jag skallförsöka ge några skäl till att initiativ är nödvändiga. En enskild människas integritet är något som vi måste slåvakt om. Det är också anledningen till att vi har en vittgåendesekretesslagstiftning. Varför den inte omfattar dem som sökerbostadsanpassningsbidrag är för mig svårförståeligt, även om jag inte harreagerat fidigare - statsrådet pekar på att ingen har gjort det.