prot · G809157 · 1984-12-31 00:00:00 — Först vill jag fråga: Vilka offentliga monopol menar ni? Iera motioner tar ni upp städföretag och tvätferier, men detta är ju ingaoffentliga monopol. Här finns det stora privata företag inblandade. Jag troratt er kritik är baserad på ideologiska fördomar. Det finns inte såmånga offentliga monopol som ni hävdar och som hindrar tjänsteexporten, såvidani inte anser att svenska företag utomlands skall driva sjukhus eller ägna sigåt sådan verksamhet som telefontrafik, I så fall får ni väl förklara ernärmare. Jag nöjer mig med att fråga. Om tiden hade räckt fill, herr talman, hade jag tänkt kommenteravpk:s uttalanden om frihandeln och alternativen till denna. Låt mig bara slutamed att konstatera att frihandeln har inneburit en välståndsökning av oanadomfattning för ett litet, effektivt och välordnat land som , harfått möjlighet att konkurrera med de stora industrinationerna, med deras storamarknader, på någorlunda lika villkor. Medaljens baksida är naturligtvis eftökat ekonomiskt beroende, men jag tror atf ingen vill få tillbaka en situation,där svenska företag i första hand är beroende av den egna marknaden. Skulle detbli så, skulle man verkligen binda risåt egen rygg både när det gäller densvenska välståndsutvecklingen och när det gäller t, ex, den offentliga sektornsresurser. Därför är det naturligt aft också avvisa vpk:s generella krifik motfrihandeln, liksom antydningarna om aff det möjligen finns alternativ. Detfinns inga alternativ fill frihandeln, om man vill ha kvarvälståndsutvecklingen i vårt land. Med detta ber jag, herr talman, attän en gång få yrka bifaH tiH hemställan i näringsutskottets betänkande 33, 24CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Jag skall inskränka mig till att göra någrakommentarer beträffande importrestriktionerna på tekovaror, eftersom jag tyckeratt frågan om dessa restriktioner är särskilt viktig både med tanke påfrihandelsprincipen och, som sagt, beträffande biståndsfrågorna, har faktiskt fel när han försöker göragällande att är särskilt tillmötesgående mot . Det är santatt vi har en stor import av tekoprodukter, men vet ocksåatt den importen i största utsträckning kommer från EG- och EFTA-länderna och irelativt liten utsträckning från . Men det är gentemot somvi kan sätta in restriktioner, eftersom inte är så starka och saknarorganisationer, varför de inte kan sätta makt bakom orden, Petterssonär ju väl förtrogen med det internationella spelet på detta område Nr 157 och vetsäkert också atf den svenska fextilpolifiken innebär en belastning för den ,inte minst i GATT-samarbefet, Jag läste att ambassadören i 01 :igo'; densvenska delegationen i hade uttalat att textilfrågan är vår akilleshäl.Så är det ju också. Till skillnad från vad sade tJtrikpshnndel har vitagit hjälp av en särskild nordisk klausul för att slippa rätta oss efter MFA:sgrundregel om atf fextilexport skall tillåtas växa om året.Vi går alltså t, o, m, ett steg längre än vad man gör inom EG och EFTA närdef gäller MFA-ävfalet, Detta stämmer ju infe särskilt väl med En mening i majoritetsskrivningen lyder så här;"I dessa ansträngningar ingår också aft aktivt verka för aft intressennär det gäller bl, a, handel tas till vara," Jag tycker, , atf det mot denna bakgrundborde fresta på samvetet rätt mycket atf sätta denna mening på pränt, 25 PER () replik: Först ber jag atf få instämma i ChristerEirefelts tal beträffande tekoregleringarna. Jag delar till fuHo hansuppfattning. Dessutom vill jag påminna om en liknande reglering när det gällerförbud mot export av skrot, eftersom vi även här skulle kunna förbättraSveriges frihandelsposition. Vi försöker finna åtgärder för att stärka vår frihandel, Ireservation 1 skriver vi att måste fortsätta aff intensifieraansträngningarna, Def är en klar viljeinriktning från riksdagsoppositionenssida: oppositionen vill verkligen ha frihandel och önskar motverka deprotektionistiska strömningarna. Jag uppfattar uttalanden som enmarkering inför valet: alla förslag från opposifionens sida skall avslås, närutskoffsmajoriteten inte vill ställa sig bakom formuleringarna. Beträffande valutalagsfiftningen vill jag säga atf jagtycker atf vi egenfligen kan strunta i att träta om hur utlandsskulden haruppkommit. Jag vill bara markera att utlandsskulden i stort sett harfördubblats under de socialdemokratiska regeringsåren, fr, o, m, 1982, jämförtmed förhållandet under den borgerliga regeringstiden, Valutalagsfiftningen ochvalufaregleringen har äldre anor. Vi befraktar regleringen som ett hinder fören ökning av exporten och för en förbättring av situafionen när def gällerbalansfrågorna. Vi vill ha en viljeinriktning för nedtrappning ochliberalisering av valutalagstiftningen. Målet är en avveckling. Beträffande offentliga monopol vill jag i korthet markeraatf vi önskar minska egenregiverksamheten för atf i stället öka upphandlingenunder konkurrens. Vi tror aft vi får en väsentligt bättre konkurrenskraft påutlandsmarknaderna och en bättre anpassning fill vad kunderna önskar, om vi harökad upphandling under konkurrens i stället för så mycket egenregiverksamhet. När detgäller tjänsfehandelsdelegationen vill jag påpeka att vi kanske inte är oenigai sak. gäller det formen. Vi tror inte att man bör bygga upp någotslags ökad exportbyråkrafi, utan det är andra åtgärder som behövs, 26 () replik: Jag var kortfattad i mittinledningsanförande, eftersom jag menade att vi skulle kunna få en kort debattmed hänsyn till den tid som kammaren har till sitt förfogande. Men efterLennart litet hallelujabetonade anförande om regeringensförtjänster förstod jag att jag skulle ha gjort honom mycket besviken, om jaginte hade begärt replik. Därför gjorde jag det, talade om regeringens finaexportfrämjande åtgärder, men dessa har ju inte lyckats särskilt bra. Vi ficken bra exportuppgång och en klar förbättring av bytesbalansen på grund avdevalveringen 1981 och den mycket kraftiga devalveringen 1982, När fördelarnaav dessa devalveringar börjar ebba ut, måste vi tyvärr konstatera att def pånytt har uppstått eft underskott i bytesbalansen. Detta visar aft de åtgärdersom man är så belåten över att ha genomfört tyvärr inte har gett det önskaderesultatet. Det kanske kan ses som bakgrund till våra krav på atfintensifierade åtgärder bör vidtas. När det sedan gäller valutalagsfiftningen är det infenågot påhitt som saknar grund när vi från vår sida anser att valutaregleringenbör Hberaliseras. Aff så behövs har bekräftats av fjänsfeexportufredningen ochframhållits i många av de remissvar som avgivits över denna utrednings betänkande. När det gäller statsskulden så O.K., jag skall ta på migoch mitt parti skulden för det som vi är skyldiga till. Det är rikfigt att defunder de borgerliga regeringarnas fid lades en viss grund fill den statsskuldsom vi har . Men när vi kommer fram och finner aft statsskuldendå fortfarande har vuxit i. samma takt som hitfills, sä är det riktigt som PerWesterberg sade här alldeles , aff den har fördubblats under de fre år somsocialdemokraterna har haft ansvaret för ekonomin i def här landet. Låt migdessutom påminna om atf under de år då vi hade en borgerlig regering, somLennart nu anklagar för atf ha lagt grunden till statsskulden, hadeinfe socialdemokraterna något ekonomiskt alternativ som skulle ha givit en mindrestatsskuld. Jag vill påminna om att när det gällde exempelvis effanslag för att under eft år hålla arbetet i gång vid Landskronavarvet, var detni som spädde på statsskulden med, vill jag minnas, . Anf.27 () replik: När det först gäller valutaregleringen och deåtgärder som man tvingas vidta inom den ramen för att hålla den ekonomiskabalansen kan vi klart fastslå att det är bakgrunden i form av det ekonomiskaläget som gör att man måste ha en ganska hårt verkande valutareglering. Jagvill än en gång hävda atf det är de borgerliga regeringarnas utomordentligtdåliga ekonomiska polifik, uttryckt i den stora statsskuld som skapades, somhar lagt grunden fill den situationen. säger man aff det bara är till enliten del som de borgerliga bär skulden och atf den socialdemokrafiskaregeringen sedan har Fakta i målet är aff def blir en självgenererande kraft som detgår aff bryta endast ganska långsamt. Ett faktum som belyser ihåligheten i erargumentering är atf man kan redovisa atf om vi inte hade haft räntorna påstatsskulden, så hade vi i dagens läge icke haft något underskott istatsbudgeten. Därför måste nog ändå de borgerliga parfierna fa på sig detfulla ansvaret för den ekonomiska situation som vi befinner oss i. Även om det skett en hel del krävs def ytterligareåtgärder och ytterligare saneringsarbete. Jag har bara velat sticka hål påmyten att det skulle vara möjligt atf rätt upp och ner avskaffavalufaregleringen och aft det därmed skulle vara entydigt bra för alla parter. Sedan har vi nog den allmänna uppfattningen inomsocialdemokrafin aff vi infe är beredda att ensidigt låta det bli fritt framför olika ufländska kapitalrörelser. Vi vill faktiskt ha en viss kontroll överkapitalets flöde över gränserna, eftersom def har stor ekonomisk ochmaktpolitisk betydelse, säger vidare att jag försöker skapa enhallelujastämning kring hur bra det går med den svenska exporten. Han menar aftdet inte alls går så bra. Vi kan bara konstatera vilken dramatisk förbättringsom skett när det gäller den svenska exporten , Handelsbalansenförändrades ju mycket snabbt. Vi fick mycket snabbt också en kraftigförbättring av bytesbalansen. De svenska företagen tar ju nu marknadsandelarsom förlorades under de borgerliga åren. Man kan diskutera vad det beror på,Def beror för det första på en bättre ekonomisk politik och för det andra påsatsningar som skett, nu senast manifesterat genom de exportfrämjande åtgärderav olika slag som föreslås i fjänsfeexportpropositionen, som vi nu diskuterar.Den tredje fronten när det gäller aft främja svenska intressen är aft fördjupaoch försvara frihandeln i infernafionella sammanhang. Där tycker jag atf dethar skett en mycket påfallande aktivering, som infe hade någon motsvarighet underde borgerliga åren. 28PER () replik: Jag tycker inte atf vi skall gå in i en långdebatt om exportutvecklingen - debatten handlar ju inte om exportutvecklingen isig. Jag tycker ändå man skall notera aft vi har nått en klar platå och attsvenska företag tappar marknadsandelar utomlands. Även den senaste diskontohöjningentyder ju på atf def inte råder en så lusfig stämning som frammana. Jag tycker atf vi skall försöka hålla oss fill debattens ämne,nämligen hur vi skall kunna förbättra frihandeln och kunna stärkatjänsteexporten. Då är vi tillbaka vid valutaregleringen, valde att tala om statsskulden i sinsenaste replik i stället för om utlandsskulden, som han talade om fidigare. Jagkan förstå att det kanske var litet behagligare att glida ur debatten omutlandsskulden. Utlandsskulden har alltså fördubblats jämfört med vadsom var fallet under sex borgerliga år. Jag tycker inte aft vare sig det enaeller def andra är något aft skryta med. Jag tycker inte heller atf def finnsnågon anledning atf beskylla valutalagsfiftningen och valutaregleringen fördetta. Från vår sida är def fråga om aft försöka åstadkomma en liberalisering - precis somman gör i våra grannländer där även en del av partivännerär med om att göra detta - i syfte aft underlätta exporten och för att, som vitror, på det sättet kunna förbättra vår ekonomiska balans i utrikeshandeln. OmLennart lyssnar, så finner han att det alltså inte är fråga om någotomedelbart avskaffande av valufaregleringen utan om en stegvis liberaliseringmed sikte på ett avskaffande. 29 () replik: Om gör sig besvär attstudera de färska siffrorna kan han konstatera att den gynnsamma trend som vihade när det gäller bytesbalansen har förbyffs i en negafiv utveckling. Låt mig sedan helt kortfattat fråga: Vad hadesocialdemokraterna för ekonomiskt alternafiv under de s, k, borgerliga åren somskulle ha gett en lägre ökningstakt av statsskulden? Det skulle vara mycketintressant aft få en redovisning av detta. Hela sanningen är ju atf ni intehade ett enda alternafiv som skulle ha resulterat i en lägre statsskuld, 30 () replik: Socialdemokrafins ekonomiska alternativ tillde borgerliga årens miserabla ekonomiska polifik har vi redovisat i praktiskhandling . Detta visar atf man kan föra en helt annan ochmycket mer framgångsrik politik om man har en handlingskraftig regering som harett program att arbeta efter. Därefter vill jag nämna något mer konkret omtjänsteexporten. Jag noterar den reträtt som Per har gjort beträffandediskussionen kring valutaregleringen. Det var alltså inte så enkelt som aff ettavskaffande av valutaregleringen skulle leda till aft allt skulle löpa alldelesförfärligt fint. För aft främja tjänsteexporten kan man både ha och infe ha envalutareglering - det beror alldeles på hur man tillämpar valutaregleringen.Vi sitter emellerfid fortfarande till viss del i en rävsax på grund avsfafsskuldssifuatio-nen och liknande problem som uppkom under de tidigare åren. Jag fick inte svar på frågan vad det var föroffentliga monopol som var så oerhört hindrande när def gäller atf få fart påden svenska tjänsteexporten. Det falas i den moderata motionen om städning ochtvättning, men såvitt jag vet är det inte några offenfliga monopol. Def är jagalldeles säker på, så på den punkten får Per sannolikt göra enkorrigering. Tredje vice talmannen anmälde atf Per anhållitatt fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligarereplik. Först några ord om den debatt som just harförts om de aktuella bytesbalanssiffrorna. Det är ingalunda så att exporten gårdåligt för . Förvisso skedde def en "doppning" under januarioch februari, när den extremt kalla vintern gjorde att hamnar var stängda i enomfattning som Exportutvecklingen var klart bättre än vad regeringenförutsåg i den prognos som gjordes för hur exporten skulle blii år. Skälet till de aktuella underskotten i bytesbalansen äratt importen ökar snabbare än vänfat, vilket i sin tur beror dels på atfinvesteringarna i har kommit i gång - många företag investerar ,glädjande nog, och det drar självfallet till sig import -, dels på aft denprivata konsumfionen, dvs, levnadsstandarden, har ökat snabbare än vi vågadetro . Det har tidigare i denna debatt sagts afttjänstesektorn ökar kraftigt i betydelse. Av tidsskäl skall jag inte upprepaargumenten och siffrorna. Tjänstesektorn svarar för en ökad produktivitet genomatf den blir mer teknologiserad och mer kapifalinfensiv. Den genomsnittligaproduktivitetsökningen uppgick till nästan 2,för privata tjänster och 1,5%för industrin 1982, Också produktiviteten i offentlig administration harförbättrats. Transportsektorn har haft en särskilt stor produktivitetsökning. Den långsiktiga utvecklingen från ett industri- fill efftjänstesamhälle skall dock infe uppfatfas som en process där eftutvecklingsstadium avlöser ett annat. Snarare sker en fördjupning av denindustriella utvecklingen, där eft ömsesidigt beroende mellan produktionen avvaror och produktionen av tjänster ökar i betydelse. Industrisamhället är på väg atf ändra karaktär - det ömsarskinn. Tjänstenäringar, både privata och offenfliga, blir allt viktigare. Vihar i vårt land lyckats ganska väl med att bygga upp en fysisk infrastruktur,Def gäller nu också atf bygga upp en stark infrastruktur på informationsområdet.Vi bygger ut vägar och andra fransportleder. För framtiden gäller det också atfskapa och bygga ut eff nätverk av datavägar där informationen löper snabbt.Detta är den nya formen av infrastruktur som gäller information, Def skulleförstärka landefs långsiktiga slagkraft på nya områden både hemma ochinternationellt. Det talas ibland om ett s, k, postindustriellt samhälle.Men utvecklingen leder snarare fill vad jag skulle vilja kalla etttjänsfeindustriellf samhälle, där varor och tjänster alltmer sammanförs iproduktion av hela system. Det gäller naturligtvis också inriktningen av densvenska exporten. Det är även genom produktion och export av färdiga system medbåde hårdvara och servicepaket kring den industriella utrustningen som Sverigeshöga tekniska kompetens, process- och organisafionskunnande kan komma fill sinrätt och leda fill en god internationell konkurrenskraft. Samspelet mellanindusfri och tjänster är alltså av stor betydelse för en fortsatt fillväxt itjänstesektorn. För atf nå framgång på fjänsfesidan krävs också en starkindustri. De flesta produkter och produktionsprocesser innehåller element avbåde varor och tjänster. Varuproduktionen kräver för sin del alltmerindustriellt orienterade tjänster, t, ex, underhåll och program för industrielldesign. Många tjänster kräver i sin tur varuproduktion i form avtransportmedel, datorer, laboratorieuf rustning och anläggningsproduktion iform av t, ex, kabelnät för telekommunikation eller hotell. Allt detta ledertill att den traditionella indelningen i industriproduktion för sig ochtjänsteproduktion för sig i många 4 protokoll 1984/85:157 fall inteär lämpad vare sig för en analys eller för en beskrivning av den ekonomiskasituationen. Den ökande tjänstesektorn kan i många fall medföra aft detinte längre aHfid är varor som vandrar mellan fabriker, över haven eller mellanolika länder, utan atf det i stället är informafion. Detta kräver i sin tur nyadistributionskanaler, organisationsteknik och informationsteknologi - som i sigsjälva är tjänsteverksamhet. Det påverkar också frågor om lokalisering,organisation, bemanning och utrustning. Den kraftigt ökande internationella handeln med tjänsterunderstryker också behovet av att det internationella regelsystemet anpassastill aft omfatta även tjänstehandeln. Genom att tjänsfehandeln till sin karaktärär så olik den traditionella varuhandeln - det är ju fråga om överföring ommänniskors unika kunskaper, och dessa tar man infe tull på som man far full påett paket som går över gränsen - har andra former för handelshinder utvecklatspå detta område. Det krävs därför mycket speciella insatser för atf riva nerdessa hinder. Detta är en av bakgrunderna till engagemang för att i deinternationella handelsorganisationerna ta itu också med handelshinder påtjänstehandelns område. Vi måste också se över våra egna regler, så att deanpassas till den snabbt framväxande tjänsteproduktionen. Här bör denfjänstehandelsdelegation som föreslås kunna ge konstruktiva impulser. Detbehövs sannerligen särskilda insatser för att också se över våra egna regler närdet gäller tjänsteområdet. En mycket snabb utveckling sker på området tillämpadteknologi. Den kommersiella tillämpningen av de teknologiska innovationerna,framför allt inom elektroniken, kommer att få betydelse för de flestabranscher. Men def är mycket som tyder på att dessa innovationer kommer att fåsärskilt stor betydelse för produktiviteten inom tjänstesektorn, ligger - vilket har sagts av flera i debatten -långt framme när def gäller tjänstenäringar, är bland de fem mestfjänsteinfensiva länderna i världen. Exportandelen av tjänsteproduktionenligger - som har sagt - relativt högt, men det finns ilandet en stor outnyttjad kunskap och resursbas för ökad tjänsteexport. Om vi iSverige far till vara alla de möjligheter som den tekniska utvecklingen,skapar, har vi också goda förutsättningar för en förbättrad internafionellkonkurrenskraft på tjänsteområdet och för att öka tjänsteexporten. Vi har sålunda en indusfri som blir alltmertjänsteintensiv. Vi har också en omfångsrik tjänste- och kompetensbas inom våroffentliga tjänsteproduktion, som alltjämt till relativt liten del ärexportinriktad. Våra möjligheter atf öka exporten av både varor och tjänsterligger i en kombinafion dem emellan, där grunden är vad vi har i av högteknisk kompefens, medveten förädling av både tjänste- och varuproduktion,processkunnande och kanske inte minst tillförlitlighet i fråga om gjordaåtaganden. Många svenska företag ligger långt framme när det gällerinternafionell marknadsföring av tjänster. Också från samhällets sida är viinternationellt sett fidigt ute, nu när vi anpassar regelsystem och exportfrämjande till denna Nr 157 utvecklingbl, a, genom förslagen i proposifion 140, Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (frihandel) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 189 röster mot 85 förhemställan i reservation 1 av m,fl, 1 ledamot avstod från atfrösta. Utskottetsmotivering, som ställdes mot dels den i reservation 2 av och Per-OlaEriksson anförda motiveringen, dels den i reservation 3 av anfördamotiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 2 (frihandelssystemets verkningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avJörn -bifölls med acklamafion. Mom. 3 (spridning av utrikeshandeln m, m,) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 5 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 4 (utnyttjande av investeringsfonder för främjande avtjänsteexport) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 6 av JörnSvensson -bifölls med acklamafion. Mom. 5 (villkor för utnyttjande av investeringsfonder) Utskottets hemställan bifölls med 192 röster mot 86 förreservation 7 av m. fl. Mom. 6 (fjänstehandelsdelegation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avTage m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 7 (konsultstöd) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 10 av -bifölls med acklamation. Mom. S (decentralisering av svensk projekfexport) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avJörn -bifölls med acklamafion. Domstolarnaoch den ekonomiska brottsligheten Mom.10 (valutalagstiftningen) Utskottetshemsfällan bifölls med 150 röster mot 125 för reservation 12 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.Il (hinder i övrigt för tjänsteexport) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m, fl, - biföllsmed acklamafion. Mom.13 (byggexport) Utskottefs hemställan, somställdes mot dels reservation 14 avTage m,fl,, delsreservation 15 av , bifölls med acklamation. Mom.16 (villkor för exportstöd) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 16 ay m,fl, - biföllsmed acklamation. Mom.20 (garantigivning vid byggexport) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls, 1984/85:40 Tillämplighetenav svensk lag i vissa fall (prop, 1984/85:156) 1984/85:41 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 9§ Domstolarna och den ekonomiska brottsligheten Föredrogsjustifieufskoffets betänkande 1984/85:39 om domstolarna och den ekonomiskabrottsligheten (prop, 1984/85:178), 32 (): Inledningsvis bör def kanske från utskottets sida markeras att det påen punkt föreligger enighet, nämligen i bedömningen av behovet av någon form avförstärkning av den experfis som kan finnas tillgänglig i domstolarna när defgäller mera komplicerade brott, s, k, ekobrott. Utgångspunktenär således gemensam, men däremot råder, som ju framgår av betänkandet, enmycket betydande oenighet i sak mellan majoriteten och minoriteten, Def förslagsom majoriteten står bakom, och som ursprungligen givetvisär väckt i en proposition, går ut på att vissa ekonomiska brott i förstainstans skall handläggas vid vissa domstolar. Detfinns en mycket klar remissopinion och därtill uttalanden från lagrådet somsäger att en sådan här nyordning är svagt motiverad och förenad med en radnackdelar. Det har ju i den allmänna debatten talats om A- och B-domstolar, ochdetta sammanfattar på ett bra sätt vad det gäller. Man får här alltså för sammatyp av mål en gradering av domstolarna, där vissa anses mera kompetenta än andra.Detta är en nyordning som inte är acceptabel, något som utgör grunden för dengemensamma borgerliga reservafion som avgivits. Detkanske inte nu är tid att mera utförligt gå in i debatt i denna fråga, men jagvill framhålla atf vi konstaterar att förslaget är ett utflöde av ekokommissionensverksamhet. har tagit ställning tillolika förslag och även riktlinjer. Det här förslaget från ekokommissionen om enspecialreglering på domstolssidan var ju ett av de ungefär 30 förslag somväcktes i kommissionen.