prot · G809112 · 1984-12-31 00:00:00 — En löntagare med B-skattfår emellertid inte den nedsättningen , inte heller i juli månadeller någon annan månad det här året. Reduktionen kommer först i slutet avnästa år, när den definitiva skatten har blivit fastställd. Det skulle jugaranteras atf reallöneökningen skulle bli , men B-skattebetalarna får juingen ökning , vilket är mycket orättvist. Finansministern skrev i propositionen att skälet tillförslaget var behovet av en dämpning av pris- och löneutvecklingen. Vidareframhölls det: "Möt bakgrund av att en radikal förändring av dennautveckling inte är möjlig att åstadkommautan en medverkan från alla parter i samhället inleddes diskussionermed arbetsmarknadens parter ," Det här rör ju parter som stårutanför, och det gäller inte bara de som har B-skatt, I pressen har det Om skälen till återkallelse av viss lagrådsremiss påpekatsatt alla s, k, fria kulturarbetare kommer att stå utanför, eftersom de inte hars, k, löntagarinkomst utan betraktas som fria företagare, egenföretagarekommer också att stå utanför, om de inte driver företaget i aktiebolagsform.Drivs samma företag i aktiebolagsform, kommer vederbörande i åtnjutande avskatteredukfionen. Skattereduktionen har alltså fått en mycket orättvisutformning. Rent allmänt är jag emot förslaget, det vet finansministern sedantidigare, dessutom är den faktiska utformningen mycket orättvis. Jag kan inte låta bli att citera t, o, m, ,skriver bl,a,: "Hela situationen med finansministerns agerandeär groteskt. Här står, i realiteten, finansministern med en godispåse i handen,beredd att dela ut karameller om förhandlare uppför sig väl,"Finansministern resonerar faktiskt på det sättet. Jag kom att tänka på vårvärldsberömde nationalekonom , Han var ofta ute och reste. Närhan kom tillbaka hade han alltid med sig en karamellpåse. Så delade han utkarameller till sina tre barn. Dottern fick två karameller, medan pojkarna fickbara en karamell var. Detta tyckte ju besökare var orättvist, vilket GustavCassel höll med om. Men han ville vänja barnen redan när de var små vid attlivet är orättvist. Vill finansministern med det här förslaget vänjaskattebetalarna vid att skatleut-formningen i är mycket orättvis? Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1984/85:498 om skälen till återkallelse av viss lagrådsremiss har med anledning av altregeringen återkallat en begäran om lagrådets yttrande över ett förslag omändring i 56 § taxeringslagen (1956:623) frågat mig dels om, enligt min mening,inga sakliga skäl förelåg för att dra tillbaka förslaget, dels om den opinionsom lagrådsremissen skapade var den första negativa reaktionen mol förslagetsom kom regeringen till del. Avsikten med regeringens förslag var att klarläggainnehållet i gällande rätt, nämligen att möjlighet finns att kontrollera attalla typer av inkomster deklarerats riktigt. På samma sätt som i fråga omlöntagare måste skattemyndigheterna ha rätt att stämma av t. ex.näringsidkares och aktieägares deklarerade inkomster mot uppgifter som inhämtasfrån tredje man. Kontroller i dessa syften har med stöd av taxeringslagenkontinuerligt företagits utan att denna rätt harifrågasatts. Det lagförslag sorii remitterades till lagrådet möttemycket kraftig kritik. Man hävdade på sina håll att förslaget skulle ge frittfram för alla tänkbara integritetsintrång och övergrepp. Enligt min meningfinns det inga skäl för farhågor av det slaget. Det finns inte någon grund attanta atl skattemyndigheterna skulle komma att ulförataxeringsrevision efter mindre noggranna överväganden än som görs . Kritikenhar dock uppenbarligen skapat en osäkerhet och oro bland allmänheten om denrätta innebörden av förslaget. Mot den bakgrunden är det en brist attlagstiftningen på området saknar närmare regler om hur kontrollen skall gåtill. Därför ansåg regeringen att det var lämpligast att avvakta med ändringari 56 § taxeringslagen till dess att man hunnit överväga i vad mån lagen kanförses med regler som tydligt anger de allmänna begränsningar som bör gälla förtaxeringsrevision. Närdet gäller andra fråga har jag inte alldeles klart för mig vadsom menas. Såvitt jag känner till finns det emellertid inte någon som inväntmot vad förslaget egentligen handlade om, nämligen att göra klart attkontrollen i fråga om näringsidkare och aktieägare bör bedrivas under sammaförutsättningar som gäller för löntagare. Omskälen till återkallelse av viss lagrådsremiss AnL 38 (): Jag skall be att få tacka finansministern för hans svar på mina frågor. Egentligengäller det här en rätt enkel sak, trots att det behandlar komplicerad materia.Det är rätt sällsynt att en regering tar tillbaka sina förslag, och i det härfallet gjorde man det på grund av en opinion mot ett förslag. Men de motiv somfinansministern anger för att dra tillbaka förslaget är inte att det skullefinnas några sakliga skäl. Utan enbart den oro som skapas. Här sägerfinansministern t, ex, att det inte finns några skäl för farhågor - det finnsinga sakliga skäl för att kritisera det här förslaget till ny lagstiftning.Men, herr talman, det är ett intresse för det allmänna att veta, om svensksocialdemokrati, och en eventuell socialdemokratisk finansminister eftervalet, tar kritik mot det här förslaget på allvar eller om man bara ser dethela som ett problem under valkampanjen. Dåär det litet besynnerligt att finansministern säger att det egentligen baragäller ett förtydligande i taxeringslagen av en praxis som redan tillämpas. Ärdet så att finansministern anser att man har regler som medger atttaxeringsmyndigheterna gör besök hos vem som helst, utan krav på att detpreciseras vem som skall kontrolleras och utan att det behövs en brottsmisstanke- eftersom man inte behöver ha bestämt sig för vem man skall kontrollera? Finansministernhar också sagt att de skyddsregler som tillämpas på grund av sedvanerättskall komma fill uttryck i ett nytt förslag. Detta sade finansministern i en artikeli , Då skulle jag vilja fråga: Vilka regler är detfinansministern menar? Vilka sedvanerättsliga regler är det som skyddarde enskilda och som skulle göra all den krifik som rests mot lagrådsremissenobefogad? Dehär frågorna är intressanta, för om det är så att finansministern inte sernågra fel på den nuvarande lagstiftningen men ändå anser att den medgerkontroll av tredje man utan några inskränkningar, så är det helt klart attefter valet kommer ett nytt förslag, kanske med något "småputs" men istort sett med samma innehåll. Det innebär att vi på skattesidan får enlagstiftning som ger den icke misstänkte deklaranten ett sämre rättsskydd än enmisstänkt mördare. Vidremiss av prop. Detta är ett sakligt skäl att hysa oro. Och jagvill fråga finansministern än en gång: Ser finansministern inga sakliga skälför att kasta det här förslaget slutgilfigt i papperskorgen? Om finansministerninte gör det, då är det helt klart att svensk socialdemokrati och Kjell-OlofFeldt betraktar integritetsfrågor mera som ett valtaktiskt problem än somsakliga frågeställningar som skall behandlas med allvar. Överläggningenvar härmed avslutad, 12§ Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1984/85:157 tillnäringsutskottet /85:158 till trafikutskottet /85:176 tillsocialutskottet /85:179 till kulturutskottet 13§ Vid remiss av proposition 1984/85:181 Föredrogsproposition 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m, m. AnL 39 iVärmdö (m): Det har rapporterats att folkstyrelseutredningen önskat seriksdagsarbetet vitaliserat bl, a, genom remissdebatter i anslutning fillframlagda propositioner. Det är bl, a, för att villfara, och pröva, dettaönskemål som jag nu begärt ordet i samband med att proposition 1984/85:181skall remitteras till utskott. Påskferienhar medgivit att man hunnit studera denna proposition, dess förarbeten och dessbilagor, något bättre än vad som vanligen är möjligt för en enkel man avfolket. Låt mig därför i korthet säga att denna proposition är skriven avmänniskor som föga begriper vad de talar om. Av 14 ledamöter i HS90-gruppen harbara två varit praktiskt verksamma läkare. Så har det blivit därefter, både iHS 90 och i proposifionen. Båda utgör samlingar av ord och föreställningar somilla svarar mot verkligheten, och - som kungen i formulerar det:"Ord utan tankar aldrig himlen når". Må därför socialutskottetnoggrant granska denna pappersprodukt, även om det skulle innebära att detfinge anstå med beslut fill nästa , Ingabekännelser till hälsovård eller "friskvård" -detta bisarrabegrepp-kan dölja det faktum att sjukvård är vård av sjuka, och sjuka blir vialla, somliga och av olika orsaker - det kan den intyga som självbehövt vårdas på sjukhus mer än ett dussin gånger för haverier i olikaorgansystem, men som icke desto mindre - utan just därför - står här ,beredd att slåss för alla andra som är eller kommer att bli i behov av verkligsjukvård. Vad svensk sjukvård främstbehöver är inte en mängd till intet förpliktande paragrafer, uppstyltade truismer och värdelösa ramlagar,utan resurser för att tillgodose behovet av omedelbar och kompetent hjälp åtdem, som drabbats av det akuta, det svåra och det allvarliga. I stället väljerman att ägna sida upp och sida ner åt det vanliga, det lätta och det ofarliga. Våra svenska sjukhus, undervisningssjukhus ochlänslasarett, större och mindre, har av hävd varit den vetenskapliga medicinensstödjepunkter och arsenaler i det svenska landskapet. Sjukhusvårdens nedgånginleddes i vårt land med den famösa "sjukronorsreformen", som brötsönder sjukhusens inre organisation genom att utlösa en mot totalersättningensvarande arbetsfidsreglering, som omöjliggjorde den gamla kontinuiteten i vårdenoch därmed också började fräta på den personliga patient-läkar-relationen ochdet ansvar som följer av denna. I samma villfarelse kom att i ovist nitsuccessivt befria sig från sitt dittillsvarande ansvar för landets hälso- ochsjukvård: Först hade man sålt ut sinnessjukvården, därefter blev detprovinsialläkarnas tur, sedan avskaffade man medicinalstyrelsen och föste inden i , och till slut sade man adjö till de statligaundervisningssjukhusen och dumpade ansvaret för sjukvårdsberedskapen i krig påkommunerna. Så trodde man sig i den här församlingen vara av med alla bekymmerför egen del. Och i hägnet av denna förstörelseprocess utvecklade sigföljdriktigt den svenska sjukvårdens nedgång, sådan vi erfar den påmånga plan, medan man söker sin tillflykt till löst prat om en förbättradhälsovård, som om det vore där skon klämmer värst, vilket ingalunda är fallet.Det är framför sjukhusens kliniker som köerna växer, det är däröverbeläggningarna ökar och de riskfyllda utskrivningarna med dem, och det ärinom sjukhusens väggar som personalen är förtvivlad och som de ansvariga växlarmellan desperafion och resignafion. Hälsovård i all ära, men om den ärframgångsrik kommer vi att leva ännu längre och får förmodligen ännu störrebehov av sjukhusvård när vårt ofullkomliga biologiska maskineri brakar ihop ien utdragen seriekrock. Det vore sannerligen skäl att gå tillbaka till tiden föreden olyckssaliga sjukronorsreformen - som tillverkades i stor hemlighet inomsocialdepartementets statssekreteraravdelning, då som ett tillhåll fördilettanter- och se efter hur sjukhusen fungerade , då de ännu varlänssjukvårdens kraftcentra och stolthet; då deras chefer tillsattes avregeringen efter noggrann meritprövning av medicinskt sakkunniga, och då detfanns en regelbunden läkarcirkulation mellan universitetskhniker ochlandsortslasarett och ingen inavel; då de vetenskapliga råden i styrelsen intefrämst tvingades befatta sig med vad som gått fel, utan kunde ange vad som voreriktigt och bra att göra; då det i allmänhet fanns en ansvarig person och intesmåkonungadömen eller ren anarki; då patienten kunde träffa en och samma läkareinom både sluten och öppen vård; och då det var en läkare som bar detadministrativa ansvaret, med en praktiskt kunnig intendent som betroddmedarbetare, och man hade direktioner med erfarna kommunalmän, för vilkasjukhuset betydde något också för deras egen del. Jag har levt under bådasystemen, och jag tvekar inte om vilket som är bäst för de sjuka,för personalen och för de förtroendevalda. Vid remiss av prop. Nr 112 Herr talman! Jag har velat skicka med dessa erfarenheter från 50 års Tisdagenden verksamhetoch iakttagelser inom svensk sjukvård. Den byggdes upp av svenskaläkare under mer än två århundraden, i samarbete med erfarna och förutseende svenska politiker av den gamla stammen, sådana som , Vid remiss av prop. Den är i färd med att raseras av en 1984/85:181 hopersvärmareochs. k. administratörer, som ipretentiösa skrifter prånglar ut uppstyltadesjälvklarheter blandade med orealistiska förespeglingar, men där man saknarverklig kunskap och substans i ställningstagandena och där hela den egentliga,tunga sjukvården - som på många håll lider av svåra köproblem och tvingasleva med allvarliga risker - praktiskt taget lämnats åt sitt öde. Det är inte attförvåna sig över att chef, doktor , hartillkännagivit sin avgång från en uppgift som med tiden blivit alltmer omöjlig. Vadriksdagen har kvar av människor med livserfarenhet och praktiskt förstånd börnu förena sig fill försvar för den livsviktiga vården av akut och svårt sjukamedborgare, som är kärnan i all sjukvård värd namnet och som är källan till enlevande läkaretik - och därmed också till försvar för kraven på sakkunskap,ansvarskänsla och ledarförmåga hos dem som betros med den oförlikneligauppgiften att ta vård om sina lidande och hjälplösa medmänniskor. Detta, herrtalman, har jag velat ge dem med på vägen som skall granska proposifion 181och - som jag hoppas - därvid underkasta den ofrånkomhga, kimrgisktrekonstmktiva ingrepp. Överläggningenvar härmed avslutad. Proposition1984/85:181 hänvisades till socialutskottet. 14 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1984/85:182 och 183 tillskatteutskottet /85:184 till socialförsäkringsutskottet /85:186 tillarbetsmarknadsutskottet /85:188 till näringsutskottet 15 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden /85:47och 48 betänkanden /85:22-24 betänkanden1984/85:27 och 33 betänkanden /85:10 och 12Utbildningsutskottets betänkanden /85:20 och 22 Trafikutskottetsbetänkanden /85:15-18 16 § AnL 40 : Påmorgondagens föredragningslista upptas kulturutskottets betänkanden 10 och 12främst bland två gånger bordlagda ärenden. 17 §Anmäldes och bordlades Nr 112 Skrivelsen och propositionerna den /85:155 Gränsdragningen mellan tryckfrihet och medbestämmande 1984/85:172Försörjningsberedskap på naturgasområdet 1984/85:175Nya bosättningsregler i skattelagstiftningen samt nya regler vid beskattning av lön vid utlandstjänstgöring /85:180Förenklad självdeklaration /85:189 Patientjournallag m. m. 18 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:3005av och /85:3006 av m.fl. 1984/85:3007av m.fl. 1984/85:3008 av i m.fl.1984/85:3009 av m.fl. 1984/85:3010 av och 1984/85:3011 av m.fl. Närradio (prop. 1984/85:145) 1984/85:3012 av 1984/85:3013av m.fl. 1984/85:3014av i m.fl. 1984/85:3015av m.fl. 1984/85:3016av och 1984/85:3017av och 1984/85:3018av och 1984/85:3019av Per m.fl. 1984/85:3020av m.fl. 1984/85:3021av m.fl. 1984/85:3022av m.fl. 1984/85:3026av och Vissafrågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) 1984/85:3028 av m.fl. 1984/85:3029 av ArneAndersson i m.fl. Lag om foder (prop. 1984/85:149) 19 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1984/85:16Anslag till statlig rationalisering och revision, statisfik, m.m. 1984/85:100 delvis) 1984/85:17 Betalningar till och från staten 101 1984/85:18Alternativa mått på den ekonomiska utvecklingen 1984/85:19Vinstmedel från spel till kulturändamål 1984/85:20 Verkställd granskning avriksgäldskontorets förvaltning /84 (redog. 1984/85:3 och 10) 1984/85:21 Anslag för /86 tillriksdagens revisorer och deras kansh (prop. 1984/85:100 delvis) Skatteutskottetsbetänkande /85:44 Kapitalbeskattningsfrågor Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden ,'85:17 Invandring m. m. 1984/85:100 delvis) 1984/85:18Vårdbidrag för handikappade barn (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:19 Anslagtill administrafion av socialförsäkring m.m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:14 Anslag tillkyrkliga ändamål (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:21 Anslag tillstudieförbunden m,m, (prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:26 Anslag tillutbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken (prop, 1984/85:100delvis) 1984/85:27Livsmedelsforskning (prop, 1984/85:121) 20§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1984/85:133 av NicGrönvall (m) till statsrådet om oljeindustrin och SvenskaPetroleum: Jag har ställt frågortill energiministern i de rubricerade frågorna. Dessa debatter har icke blivitså omfattande som jag hade önskat på grund av skilda omständigheter somåberopats av energiministern, Iproposition 1984/85:120 om riktlinjer för energipohtiken berörs i ett uttalandeav energiministern regeringens syn på förhållandena i oljebranschen särskiltvad avser svensk raffinaderiindustri, I motioner som lämnats i anledning avpropositionen berörs andra frågor med anknytning till de rubricerade frågorna. Med anledning härav önskar jag ställa följande frågor tillenergiministern: 112 1, Efter förslag av regeringenanvisade under föregående år 214 milj, kr, till , och förvärvade aktierna i för en köpeskilling som något översteg det anvisade beloppet. distribuerade oljor och motorbensin till marknaden. Bolaget hade en mycket liten marknadsandel. Prissättningen på motorbensin har präglats avett häftigt priskrig, vilket i sin tur beror på en tydlig överetablering ibranschen. Oppositionen hävdade i motioner som föregickmedelsanvisningen 1984 att ett förvärv av Svenska Fina icke borde förekomma,eftersom förlustriskerna var så uppenbara och eftersom överetablering förekomi branschen. har oljebranschen i förlorat omkring 1miljard på distribution av motorbensin. Den av , genomförvärvet av Svenska Fina, innehavda marknadsandelen torde ha medfört enförlust i storleksordningen 200-250 milj, kr, - dvs, en förlust som motsvararköpeskillingen för , Är energiministern mot bakgrund häravnu beredd att medge att förvärvet av Svenska Fina var ett misstag? 2, Den framgångsrika hushållningen med energi och denmedvetna politiken i det svenska samhället att ersätta olja som energiproducerande kraftkälla har lett till att förbrukningen av eldningsoljor och tjockoljor sjunkit. sjönk förbrukningen av dessa varuslag beroende på vilket varuslag som avses. De sjunkande marknadsandelarna har lett fill hård priskonkurrens. Enligt branschorganen förväntas en fortsatt minskning av oljeförbrukningen i landet. har förbrukningen sjunkit , Anser energiministern att denna utveckling bör föranledaatt statens innehav av omprövas? 3, Genom beslut som uppenbarligen dikterats avstatsfinansiella skäl har lagringen av råolja i dramafiskt sänkts. Detta innebär att det i en avspärrningssituation i egentlig mening icke finns någon tillgång fillraffiner- bara produkter för att man skall kunna försörja det svenska samhället med raffinerade oljeprodukter, främst motorbensin, I debatten hävdas att den socialdemokratiska regeringen ärberedd att införa regleringar för att skydda den svenska raffinaderiindustrin,som enligt regeringen måste skyddas av beredskapsskäl, I händelse av avspärrning lär först komma attsakna tillgång till råolja. Vilka produkter avser energiministern skallraffineras i de svenska raffinaderierna i händelse av en avspärrning frånråoljemarknaden? 4, Den svenska raffinaderiindustrin består av treraffinaderier som alla är välskötta och som är utrustade med tekniskt sett bra och moderna system. Raffinaderiindustrin i kan därför driva sin verksamhet framgångsrikt i konkurrens med utländska raffinaderier. Svenska marknaden är tillgänglig för utländskraffinaderiverksamhet därigenom att traditionella frihandelshållningmedger import till Sverigeav raffinerade produkter bl, a, från och , Den finska marknaden ärsluten för svensk raffinaderiindustri. Utbyggnaden av raffinaderikapacitet iNorge pågår utan hänsynstagande till ledig kapacitet i , Statoil hargenom förvärvet av Svenska och fått en ansenlig andel av densvenska oljemarknaden. Ärenergiministern beredd att ta kraftiga initiativ i det nordiska samarbetet föratt åstadkomma sådana förhållanden att nu otillgängliga marknader öppnas försvensk raffinaderiindustri - helt i överensstämmelse med politiskadeklarationer om frihandel inom ? 5,förordnades en särskild förhandlare av industriministern föratt "på kommersiella grunder få till stånd" ett närmare samarbetemellan OK och SP, Uppdraget skulle avslutas , Ännu ioktober 1984 uppgavs att förhandlingar pågick. Några förhandlingar lär ickeförekomma längre. Harsåledes industridepartementets planer på ett samgående mellan ? 1984/85:134 av LarsTobisson (m) till finansministern om likviditetsindragningarna frånnäringslivet: Regeringen brukar berömma sig av att ha höjtlönsamheten i näringslivet. Men dessa ökade företagsvinster har i storutsträckning dragits in till statskassan genom skattehöjningar och påbjudnaavsättningar till olika konton i . har det enligtbudgetpropositionen fattats beslut om sådana åtgärder pä sammanlagt 23miljarder kronor. Därtill kommer den sedvanliga bolagsskatten, som förinnevarande år beräknas inbringa ca 13 miljarder. Konjunkturinsfitutetberäknar att driftsöverskottet i tillverkningsindustrin kommer att öka med 25miljarder kronor . Skattehöjningar ochlikviditetsindragningar uppgår således till ett nästan lika stort belopp.Beslutet att införa förnyelsefonder , som väntas föranleda avsättningarpå , innebär att likviditetsindragningarna dåskulle bli ännu större. Detframstår som minst sagt motsägelsefullt att regeringen på detta sätt först medhjälp av en stor devalvering driver fram en ökad lönsamhet i företagen i detuppgivna syftet att höja investeringstakten, för att sedan dra in en mycketstor del av de ökade vinstmedlen till statsverket. Regeringensargument för alla dessa likviditetsindragningar har varierat. har desagts vara nödvändiga för att hålla fillbaka löneutvecklingen. Vid andratillfällen har som skäl uppgetts att man velat styra vinstmedlen motinvesteringar och insatser för utbildning och forskning. Vadgäller effekterna på lönebildningen finns det inga tecken som tyder på attlöntagarfonderna, förnyelsefonder eller andra likviditetsindragningar skulle fånågon dämpande effekt på vare sig lönekraven eller den faktiskalöneutvecklingen. Det är inte likviditetsläget utan företagens behov av att rekrytera och behålla arbetskraft som påverkarlöneglidningen. Att likviditetsindragningarna skulle ha några positivaverkningar på investeringar och forskningsinsatser är ännu mindre sannolikt.Genom att åtgärderna begränsar företagens handlingsfrihet minskar i ställetföretagens möjligheter och intresse av att investera och satsa påutvecklingsfrämjande insatser. Det verkliga syftet med likviditetsindragningarna ärnaturligtvis att underlätta och förbilliga finansieringen avbudgetunderskottet. Beroende på vilken ränteersättning som ges kan dessainsättningar hos placeras in på en skala mellan temporär skatt ochtvångslån. Därmed utgör de ett nytt slags ekonomisk-politiskt instrument, somintar ett mellanläge mellan finans- och penningpolitiken. Likviditetsindragningar från näringslivet har inte bara desnedvridande effekter som utmärker icke marknadskonforma metoder för attbegränsa penningmängdens tillväxt och styra kreditströmmarna till statsskulden.De har också den svagheten att de endast verkar . Såsmåningom blir medlen fria och skall återbetalas till sina rätta ägare. Dettaflöde i motsatt riktning kan skapa problem för penningpolitiken och framkallaförslag om fortsatt frysning av medlen hos . Enligt uppgifter i pressen överväger finansministern attgå vidare på den inslagna vägen . Detta föranleder mig att ställaföljande frågor: Anserfinansministern att likviditetsindragningar främjar företagens möjligheter ochvilja alt investera för framtiden? Avserfinansministern att förelägga förslag om ytterligare tvångsinlåningfrån företagen till staten?