prot · G80990 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:90 1§ Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1984/85:407 om särbehandling inom kriminalvården Per Israelssonhar frågat mig om särbehandling av ekonomiska brottslingar inom kriminalvårdenär lämplig och om det är försvarbart att av ett fängelsestraffofta avtjänas i en sluten riksanstalt. Deregler som gäller har till stor del utformats med syfte att underlättaanpassningen i samhället för dem som har särskilda behov i detta hänseende. Detkan medföra tillämpningsproblem när det gäller mera socialt väletableradeintagna, en kategori som många - men naturligtvis långt ifrån alla - av dem somhar dömts för ekonomiska brott tillhör. Det är därför som jag har tillkallat enarbetsgrupp med företrädare för departementet och . Denskall pröva om några ändringar av de bestämmelser eller den praxis som nugäller bör genomföras. Arbetsgruppen räknar med att kunna lägga fram resultatetav sitt arbete . Beträffande den som är intagen i riksanstalt skall- enligt gällande författning - fråga om förflyttning till lokalanstalt prövasså snart omständigheterna föranleder därtill. Undergår den intagne fängelse imer än skall frågan dock alltid prövas senast före den dagdå villkorlig frigivning tidigast kan ske. Den som är intagen i lokalanstaltfår inte förflyttas till riksanstalt, om inte särskilda skäl föranleder detta.Huvudregeln är sålunda att den intagne under slutet av verkställighetstidenskall vara placerad på lokalanstalt. Detta är en förutsättning för attförberedelserna inför frigivningen skall kunna bedrivas så effektivt sommöjhgt. 2 PER (vpk): Jag får börja med att tacka justitieministern för svaret på frågan. Om särbehandling inom kriminalvården Det är utomordentligt viktigt för lagstiftningens ochrättsskipningens trovärdighet i samhället att alla dömda behandlas rättvist ochlika oberoende av deras sociala bakgrund. Det får inte vara så att vi får enkategori riksfångar som har väsentligt bättre villkor än de mindre socialtanpassade inom fångvården. Om den särbehandling som kan förekomma beror pålagstiftningen, som det sägs i en intervju i , kandet då förväntas att lagstiftningen ändras så att särbehandlingen elimineras ialla fall i det avseendet? Behandlingen ser i hög grad ut att bero på vilkenanstalt vederbörande blir placerad i. Anser justitieministern att fångarnasnuvarande placering i anstalt är ändamålsenlig med hänsyn till att alla imöjligaste mån skall behandlas lika? I svaret säger justitieministern att det har tillsatts enarbetsgrupp för att se över de problem som ändå kan finnas. Kan jag få någonupplysning om vilka direktiv denna arbetsgrupp har? Jag antar den har fåttsådana av justitieministern. Vad skall den utgå från, och vad skall den utredaför någonting? Normalfallet är ju att den som avtjänar ett straff skall göradet på en öppen anstalt. Det sägs ju också i svaret. Men om det föreliggersärskilda skäl skall man kunna avtjäna hela eller delar av straffet i en slutenriksanstalt. Jag var bland dem som fick och ville besöka fångarna på Kumla förnågon månad sedan. Fångarna där påstod att - jag vet inte om det är riktigt -en hel del av dem hade blivit flyttade från en öppen anstalt till Kumla när dehade kvar av strafftiden. De var väldigt förvånade över detta. Jagvet inte vilka särskilda skäl som kunde ha förelegat, för det nämnde fångarnaingenting om. Av det de sade fick jag intrycket att det närmast rörde sig omatt disponera de platser som var tillgängliga. Jag vill börja med att säga att jag inte har tyckt migbehöva utfärda särskilda direktiv till arbetsgruppen - arbetsgruppen arbetar juinom departementet. Men självfallet är utgångspunkten för gruppens arbete atteventuell särbehandling och eventuell ojämlik behandling om den föreligger -det skall man först kartlägga - skall undanröjas. Det är det självklara måletför gruppens arbete. När det sedan gäller placeringar iKumla av klienter som enligt normalregeln skulle placeras på lokalanstalt harkriminalvårdsstyrelsen uppmärksammat detta, och man går igenom de fall avförflyttningar som har skett och kommer i fortsättningen att i tveksamma fallse till att själv får fatta beslut i sådana ärenden. Deförhållanden som här har uppmärksammats av Per har uppmärksammatsockså av , som har saken under kontroll. 4 PERISRAELSSON (vpk): Det svar jag fick var mycket positivt och gårhelt i den riktning som jag ville driva ärendet genom att ställa den här fråganoch be om upplysningar. Jag villåterigen framhålla att om man söker upprätthålla likheten inför lagen och anser att allaskall behandlas rättvist har detta stor betydelse för tilltron tillrättsväsendet. Idetta sammanhang faller det mig i minnet att C.-H. för ett antal årsedan blev avklubbad i kammaren vid av dåvarande talmannen när han sade ungefär följande: Detkan inte få vara så att de små tjuvarna grips och man låter de stora tjuvarnagå fria. Klubban föll, och avklubbningen föranleddes av den konstitutionellagrunden att talaren trampade in på den dömande maktens område. Det kan man juinte göra här i utan att bli avklubbad. Men när jag redogör för vadC.-H. sade tror jag inte att det föranleder någon avklubbning. Jagtror att både jag och justitieministern är överens om sakinnehållet i dettayttrande, att så får det inte vara. Då tror jag också att vi har godaförhoppningar om att den här frågan som jag har tagit upp skall föras framåtgenom det förslag som kommer från utredningsgruppen . Omprinciperna för återanpassning av svårt belastade kriminella Överläggningen var härmedavslutad. 3§ Svar på fråga 1984/85:416 om principerna för återanpassning av svårtbelastade kriminella Per harfrågat mig om jag vill redogöra för regeringens syn på vilka principer somskall gälla för återanpassning av svårt belastade kriminella. Per harvidare frågat mig vad jag är beredd att göra för att förhindra att sådanametoder som använts i det fall som nämnts i frågan inte utnyttjas ifortsättningen. Målsättningenför kriminalvård i anstalt är att den intagnes anpassning i samhället främjasoch skadliga följder av frihetsberövandet motverkas. Bland åtgärder för att nåett sådant syfte kan nämnas permissioner och andra slags vistelser utanföranstalt. Former och omfattning av denna verksamhet när det gäller en visskategori intagna är f. n. föremål för översyn genom en särskild arbetsgruppinom i vilken också företrädare förkriminalvårdsstyrelsen ingår. Närdet gäller det fall som har gett anledning till Per fråga rörde det siginte om någon permission. Jag har inhämtat att bakgrunden inte så mycket varintresset att underlätta samhällsanpassningen för den intagne som framför alltett önskemål från vissa myndigheter - och försvarsstaben -att inhämta upplysningar från honom i olika hänseenden. Demetoder som kommit till användning i det aktuella fallet var ovanliga. Jagkommer att uppdra åt den nyssnämnda gruppen att även överväga formerna försådana fall. Om principerna för återanpassning av svårt belastade kriminella 6 PERUNCKEL (m): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret på min fråga. Det fall som har föranlett frågan är fallet ,den spiondömde f. d. polisen som på Norrköpingsanstalten avtjänar sitt straff.Det begångna brottet är utomordentligt allvarligt. meddelades det plötsligt itidningarna att , uttryckligen för återanpassning, hade inhyrts i dens. k. Kungasviten på i , ett hotellrum som när detgäller dyrbarhet sannolikt söker sin like i det län där förnärvarande vårdas. Mer än ett ögonbryn höjdes i inför upplysningenatt återanpassning till ett normalt samhällsliv skedde i dessa former. Mångamenade att beskedet i tidningarna var upprörande och stötande. Enligt minmening är det inte svårt att hålla med dem som blev upprörda över det sätt påvilket den här återanpassningen hade arrangerats. Det är uppenbart att folkinte ställer upp på en politik som låter straffet för brottslingar komma iandra hand. I sitt svar säger justitieministern i denallmänna delen att översyn av permissionsregler och liknande för närvarandepågår inom . Det väcker en följdfråga, nämligen huruvidajustitieministern med anledning av vad jag anför i den allmänna delen i minfråga är beredd att vidta sådana skärpningar av permissionsreglerna som uppenbarligenstår i bättre överensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet i landet än deprinciper som tillämpas. I den konkreta frågan, som gäller fall, gerjustitieministern i sitt svar ett nytt besked. Det var enligt justitieministerninte alls så att det var återanpassning i samhället som var syftet med StigBerglings vistelse på . Vad rikspolischefen, bland mångaandra, har sagt i är alltså fel. I en lång intervju den14 februari har rikspolischefen meddelat att svåra förhållandenpå Norrköpingsanstalten faktiskt motiverade denna lilla semesterresa tillVildmarkshotellet. De upplysningar justitieministern nu lämnar ställer sakeni en delvis ny belysning. Syftet var uppenbarligen att få fram sådana uppgifterfrån spionage som kunde vara till nytta vid arbetet med attreparera den skada han har åstadkommit. Detta är självfallet en mycketvälmotiverad uppgift för de myndigheter som har att svara för rikets säkerhet. Också den upplysningen väcker emellertidföljdfrågor. Den första är naturligtvis: Är det under sådana omständigheterlämpligt att myndigheterna hävdar att det är någonting helt annat som är syftetmed vistelse på ? Justitieministern konstaterar att de metoder som kommittill användning i det aktuella fallet var ovanliga. Den andra följdfrågan blirdärför: Är justitieministern också beredd att säga att metoderna var olämpliga? Det är inte min uppgift att här i kammaren diskutera ettenskilt fall och hur myndigheterna har hanterat detta. med hänsyn till frågansutformning anledning att lämna upplysningen att det här inte var fråga om en permissionutan om en tillämpning av en föreskrift i lagen om kriminalvård som säger atten intagen efter myndighets begäran skall kunna inställas inför myndighetenutanför anstalten. Jaghar tyckt att det är en sådan koppling mellan hanteringen av situationer avdetta slag och hanteringen av permissioner och annan vistelse utanför anstalt,som redan behandlas av arbetsgruppen i , att jag har bettarbetsgruppen att se över också den andra frågan. Först när arbetsgruppen hargjort detta är jag beredd att redovisa om några ändringar i bestämmelser ellerpraxis är motiverade och skall genomföras. Omprinciperna för återanpassning av svårt belastade kriminella Anf.8 PER (): Jag är tacksam för att justitieministern lämnade de upplysningar isvaret som han gjorde. Jag kan möjligen också förstå att justitieministerninnan han lämnar bindande besked vill avvakta översynen av den allmänna delenav permissionsregler och likartade bestämmelser. Förmånga människor framstår emellertid lösningen som så uppenbar att man inte börvänta . Vanligt folk vet att permissionsreglerna behöver skärpas. Mångaligger långt före justitieministern i bedömningen av vad som är rätt ochrimligt. I den konkreta frågan skall emellertid - om jag förstårjustitieministerns svar rätt - arbetsgruppen inte överväga huruvida det ärrimligt att myndigheterna lämnar en uppgift utåt om fallet , näruppenbariigen syftet med vistelsen på var ett helt annat än det somangavs. I den delen borde justitieministern för klarhets vinnande vara bereddatt svara på om det är lämpligt att de kriminalvårdande myndigheterna sägeratt en vistelse - som i detta fall på Kolmårdshotellet - var motiverad föråteranpassnings skull, när det uppenbarligen inte var så, eller om det hadevarit lämpligare att myndigheterna direkt hade sagt vad justitieministern sägertill kammaren . Vad olika företrädare för myndigheterna till äventyrs har sagt till entidning och om det sagda har blivit rätt återgivet har jag inte underlag föratt diskutera här i kammaren. Jag kan bara konstatera hur förhållandena harvarit. Det här har alltså inte varit en permission utan en tillämpning av enannan bestämmelse i lagen om kriminalvård i anstalt. 10 PER (): Jag tror inte att justitieministern riktigt förstår vilken poäng jagvill understryka. Detsom har stått i tidningarna har uppenbarligen undergrävt förtroendet förkriminalvården. Av det skälet frågar jag justitieministern om det inte ärlämpligare att kriminalvårdens och polisens företrädare i uppenbart välmotiveradefall, som det vi nu diskuterar, säger precis som det är. De personer som jaghar åsyftat och som har uttalat sig i tidningsintervjuer är ju inte precis Omprinciperna för återanpassning av svårt belastade kriminella vilka personer som helst,utan det handlar bl. a. om chef. Skall man inte kunna sägaatt vi behöver föra ut en brottsling från ? Måste man försökaslå blå dunster i ögonen på folk och säga att det är för återanpassnings hyr in sig i det dyraste hotellrummet i hela ? Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Föredrogs och hänvisades 1984/85:128 tillkulturutskottet 5 § Föredrogs ochhänvisades Förslag 1984/85:22 tillfinansutskottet Påmorgondagens föredragningslista upptas finansutskottets betänkande 10 främstbland två gånger bordlagda ärenden. 7 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1984/85:114 Riktlinjer förjärnvägspolitiken 1984/85:124 Internationella faderskapsfrågor m.m. 1984/85:127Program mot luftföroreningar och försurning 8 §Anmäldes och bordlades Förslag 1984/85:23 revisorers förslag angåendefördelningen av ansvaret för vägtrafiksäkerheten m. m. 9 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1984/85:10 Anslag påtilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1984/85(prop. 1984/85:101 delvis) 1984/85:11 Anslag till m.m.(prop. delvis)1984/85:12 Hemspråksundervisningen i grundskola och gymnasieskola m.m. 1984/85:100 delvis) 1984/85:12 Särskilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i (prop. 1984/85:101 delvis) 10 § Meddelande ominterpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1984/85:106av () till utrikesministern om forskningsfartyget : ombyggdes och utrustades ettforskningsfartyg avsett att bedriva forskning på fiskets område i Angola.Fartyget utrustades så modernt att något liknande inte finns i . Detblev dyrt, inte minst därför att man vid provturen företog backningsprov inne iskärgården och backade upp henne på Vinga utanför , med stora skadorsom följd. Detta skedde trots att inspektör befann sig ombord. Förnuftigamänniskor med kännedom om behov skakade på huvudet när de sågSIDA:s underliga påhitt. Med underutvecklade fiske är det i första handinte forskning som fattas, utan båtar, redskap och utbildning för att kunnabedriva fiske och skaffa mat. GOA, som forskningsfartyget heter, blev somväntat ett fiasko, och de utlagda summorna är, om uttrycket tillåts, kastade isjön. Nuligger GOA där nere i , och knappast någonting fungerar längre.Trålvinschen är odughg liksom det mesta av utrustningen. Det finns inget befälsom kan klara båten. Det saknas forskare som har grundläggande kunskapertillämpbara i fiskeriundersökningen. Språkkunskaperna räcker inte till, ochbesättningen är inte motiverad att arbeta. Det finns inte någon i som kange en hygglig service, och det fattas både bränsle och förnödenheter. Jag vill tillutrikesministern ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidtabeträffande forskningsfartyget ? 11 § Meddelande omfrågor Meddelades att föjjandefrågor framställts 1984/85:445av (m) till utrikesministern om åtgärder för att främjasläktbesök från : De tjeckoslovakiska myndigheterna har utfärdat nyabestämmelser för släktbesök i gällande från . Tjeckeroch slovaker i som vill ta emot besök av släktingar skall förutom enutförlig "inbjudan" också sända sina resedokument eller pass till dentjeckiska Resedokumenten behålls avambassaden och återsänds sedan. Redan "inbjudan" är mycket formalistisk - bl.a.krävs det att den är stämplad och undertecknad av publicus. Att ocksåinfordra värdarnas resedokument är enligt min mening stötande och står knappasti överensstämmelse med Helsingforsdokumentets anda - att bl. a. underlättasläktbesök mellan de berörda länderna. Mot denbakgrunden vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att viadiplomatiska kanaler ta initiativ i syfte att ändra"inbjudningsproceduren" och därmed främja släktbesök från ? 1984/85:446 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för att begränsa sårbarheten i SJ:sdatabokningssystem för biljetter: Genom fel i ett ställverk stoppadesnyligen statens järnvägars centrala datasystem för biljettbokning. Den"reserv" som finns att tillgå är enligt uppgift återgång till manuellexpediering av biljetter. Samma erfarenhet som gjordes vid det storaelavbrottet upprepas alltså. Ett viktigt centraliseratdatasystem utan förberedd alternativ elförsörjning avslöjas i all sinsårbarhet. Inga åtgärder synes heller föreslås i den presenteradeenergipropositionen, där bl. a. åtgärder och förslag redovisas med anledning avbetänkandet Säker elförsörjning (SOU 1984:69). Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att begränsa sårbarheten i SJ:s centraliserade databokningssystem förbiljetter? 1984/85:447av () till statsrådet om regeringens åtgärdermot det s. k. bensinkriget: De svenska biUsterna har densenaste tiden drabbats av kraftiga fördyringar. skedde storaskattehöjningar, då bilaccisen ökade , fordonsskatten ochbensinskatten med 56 pre. För dem som är beroende av bilen, såsom glesbygdsbor,personer med stora reseavstånd till arbetet och inte minst barnfamiljerna, hardetta varit en stor ekonomisk påfrestning. Den konkurrens som detaljhandeln med bilbensinen haft harändå kunnat pressa priset och delvis neutralisera de stora skattehöjningarna. har energiministern gjort svepande ochoroande uttalanden att regeringen överväger åtgärder som kan drabba bilisternamycket ogynnsamt. oljeminister har i skarpa ordalag kritiserat densvenska regeringens hållning. Oklarhet råder om vad överläggningarna mellanregeringen och oljehandeln leder till. Jag vill med anledninghärav ställa följande frågor till energiministern: 90 Vilket resultat kan avläsas av de fördaöverläggningarna mellan regering- den en och oljebolagen? b. Kansvenska regeringens uttalanden förtydligas, så att inte den nordiska Vilka åtgärder tänker regeringen vidtaga för attsäkra bilisternas berätti- frågor gade krav på att köpa bensin till lägsta möjliga pris? 12§ Kammaren åtskildes .