prot · G809164 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:164 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1984/85:38 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 11 §Föredrogs näringsutskottets betänkanden 1984/85:37 om allmännapensionsfonden (skr. 1984/85:177) och 1984/85:39 om ändring av villkoren förstöd genom Fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete (prop.1984/85:204). Anf.91 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Näringsutskoffefsbetänkanden 37 och 39 kommer aft debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i eft sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså näringsufskottets betänkande 37om allmänna pensionsfonden. Behörighetsvillkor förledamotskap i löntagarfondsstyrelse Anf.92 (): I näringsutskoftets betänkande nr 37 om allmänna pensionsfondenbehandlas dels regeringens skrivelse med överlämnande av fjärde fondstyrelsensårsredovisning för , dels två mofioner som gäller behörighetsvillkor förledamotskap i löntagarfondssfyrelse. Allmännapensionsfondens (AP-fondens) förvaltning handhas av totalt nio styrelser.Fjärde fondstyrelsen inrättades 1974, och har även de femlönfagarfondsstyrelserna inordnats i ATP-sysfemef. Näringsutskoftet har granskatfjärde fondstyrelsens årsredovisning och Behörighets villkor för ledamotskap i löntagarfondssty relse därvidinfe funnit anledning atf göra något särskilt uttalande. De tre borgerligapartiernas företrädare i utskottet gör däremot i en reservafion eft uttalandeav innebörden att löntagarfondsstyrelserna med det snaraste skall avskaffas.Jag skall något senare i detta anförande redovisa motiven för detta samtidigtsom jag också kommenterar löntagarfondernas årsredovisningar. Först skall jag emellertid kommentera utskottetsbehandling av de två motionerna. I motion nr 762 av () hemställs atfriksdagen - för den händelse parfimotioner om upphävande av lagsfiftningen omlöntagarfonderna icke skulle vinna bifall - beslutar ge första meningen itredje stycket av 31 § lagen med reglemente för allmänna pensionsfondenföljande lydelse: "Ledamöter och suppleanter skall vara myndiga och häri riket bosatta svenska medborgare." Den nuvarande lydelsen är:"Ledamöter och suppleanter skall vara myndiga och bosatta här iriket." I motion nr 1500 av Berfil Fiskesjö (c) hemställs atfriksdagen hos regeringen begär förslag till sådana ändringar av reglerna förledamotskap i fondstyrelserna aft dessa kommer atf stå i överensstämmelse medgrundlagen. Motionen har sin utgångspunkt i "den principiellauppfattningen atf grundlagens bestämmelser skall följas". Om def visar sigaff en grundlagsregels innebörd är oklar eller atf det uppstår tvister om dessfillämpning, är def viktigt aff detta utreds, eftersom def annars är stor riskför aft en oriktig praxis uppstår, hävdar motionären. Motionären går så in på frågan om "löntagarfondernasförvalfningsräftsli-ga status". Genom utslag av regeringsrätten är def nufastlagt "atf löntagarfonderna är myndigheter", Def är emellerfidolyckligt att man skall tvingas gå till domstol för aft få fastlagt atf effstatligt organ är en myndighet. Motionären polemiserar mot ett uttalande avjustitieministern i en frägede-batt här i kammaren - enligtvilket allmänna pensionsfonden skulle vara "en unikt utformadinstitution". Han åberopar vidare 11 kap, 9§ tredje stycketregeringsformen, enligt vilket lagrum endast den som är svensk medborgare fårvara ledamot av myndighet eller dess styrelse, om myndigheten lyder omedelbartunder regeringen, Lönfagarfondsstyrelserna hör hemma under denna bestämning,eftersom det inte finns något mellanled mellan dem och regeringen, som dessutomdirekt utser styrelseledamöterna. Reglerna för löntagarfondsstyrelserna, sominte uppställer svenskt medborgarskap som villkor för sfyrelseledamofskap ochi vilkas motiv uttryckligen sägs aft utlänningar skall kunna varastyrelseledamöter, står således infe i överensstämmelse med den nyssnämndagrundlagsbestämmelsen, kommer till samma slutsats i sin motion. Hanuttalar att en följd av regeringsrättens uttalande att enlöntagarfondssfyrelse är atf anse som en myndighet i tryckfrihetsförordningensoch sekretesslagens mening är att den även faller under begreppet förvaltningenligt regeringsformen, Ufskottsmajoritefen vill inte instämma i motionärernasbedömningar och anser i likhet med majoriteten i konstifutionsutskoffet, somyttrat sig i ärendet, atf någon ändring i den berörda lagstiftningen icke skallgöras. Därfilluttalar majoriteten en förhoppning att den oklarhet beträffandemyndighefsbegreppet som kommer till synes i detta ärende skall bli undanröjd,och med hänvisning fill bl, a, detta avstyrker man de två motionerna. De tre borgerliga parfiernas företrädare kan ingalundagodta den ståndpunkten, I den gemensamma reservationen instämmer man i vad somanförs i den avvikande meningen i yttrande, nämligenatt regeringsrättens beslut måste föranleda en ändring i 31 § lagen medreglemente för allmänna pensionsfonden, så att bestämmelsen omlönfagar-fondsstyrelsernas sammansättning blir förenlig med vad som föreskrivsi 11 kap, 9§ regeringsformen. bör, i enlighet med vad som yrkas imofion 762, nu besluta om en sådan ändring. Därmed blir också yrkandet i motion1500 tillgodosett i sak. Reservanterna understryker att det nu rör sig om en avkonstitutionella skäl motiverad provisorisk åtgärd, I enlighet med deborgerliga partiernas bestämda krav skall löntagarfonderna med det snarasteavskaffas. När årsredovisningarna från fondernaföreligger finns det anledning, som jag inledningsvis antydde, aff kommenteralöntagarfondernas första verksamhetsår. Låt mig börja med den ekonomiska förvaltningen. hade löntagarfonderna orealiserade kursförluster på ca 70 milj, kr,Västfonden hade t, ex, en kursförlust på drygt 9 milj, kr,, motsvarande envärdeminskning på av anskaffningsvärdet. Löntagarfondernas avkastningskrav är på definflafionsupp-räknade kapitalet. Det är således inte realt i så motto att detskall betala inflafionen plus , något som andra placerare måste klara för affinflationsskydda det insatta kapitalet. Man ställer sig då genast frågan: Hurskulle def ha gått om fonderna hade lånat pengarna och betalat marknadsmässigränta? Om vi återigen far Västfonden som exempel, skulle förlusten ha blivitavsevärt större än dessa 9 milj, kr,, ja, kanske det fyrdubbla värdet. Fyra av de fem fonderna har placerat stora belopp på bankoch därmed klarat def låga avkastningskravet. har löntagarfondernainbetalt 12,8 milj, kr, fill pensionssystemet. Detta kan jämföras med atf om de0,, som arbetsgivarna inbetalar i förhöjd ATP-avgiff, hade gått direkt fillpensionssystemet, skulle ca 650 milj. kr. Under innevarande årkommer aft utbefalas i pensioner. Fondernas bidrag är12,8 milj. kr., motsvarande en sextusenfyrahundradel. I ATP-pensioner har 1984utbetalts , varav fondernas bidrag i relafion fill detbeloppet endast är 0,35 %c. Allt fal om aft löntagarfonderna skall rädda pensionerna,är, fru falman, en myt! Det har intet med verkligheten aff göra. Enligt fondivrarna fanns det inga gränser för vilkafördelar som löntagarna skulle få om löntagarfonder infördes. Får jag påminnaom några av dessa löften: Det skulle bli ökat inflytande för de anställda. Hurmånga löntagare har personligen märkt något ökat inflytande via fonderna sedande infördes? Def kan snarare vara så aft anställningstryggheten hotas genom deökade Behörighetsvillkor för ledamotskap i löntagarfondsstyrelse Behörighetsvillkor för ledamotskap i löntagarfondsstyrelse kostnadersom lagts på företagen, Def skulle bli inflytande på fondernas aktieköp. De olikafondstyrelsernas agerande visar på motsatsen, Def blev ju fråga om mera avbankplaceringar än förefagsplaceringar, spekulationsköp och s, k, klipp, somdet samordnade och plötsliga inhoppet från tre av fondstyrelserna i FagerhultsAB gav exempel på. Fondernas uppgift skulle vara att tillföra näringslivetkapital, Def skulle med andra ord bli "nya pengar fill företagen". Såhar def infe blivit. Fonderna har köpt aktier på börsen och pengarna har gåttfill tidigare aktieägare, I en kommentar till granskningav fonderna skriver civilekonomen i en debattartikel i aft "har tillförtsföretagen, medan använts för atf köpa ut gamla aktieägare", I samma fidning, , påpekar dessutomatf löntagarfonderna ger falska uppgifter om verksamheten genom vilseledandedefinitioner. har definierat vad som menas med"avkastningskravet" men, som uttrycker det, "fondernabryr sig infe om det", Riksrevisionsverkefs granskning har emellertid givitanledning fill vissa ändringar, och man kan numera förhoppningsvis förvänta sigatf fonderna följer anvisningar. Sammanfattningsvis kan vi konstatera aff löntagarfondernainte tillför företagen något nytt kapital. Vad def är fråga om är aff företagendräneras på kapital, som i stället kunde användas till investeringar och därmedskapa nya arbetstillfällen. Av naturliga skäl har företagen vidtagit åtgärder för attnedbringa inbetalningarna så mycket som möjligt. Det har också framkommit imassmedia , aff def är de största och rikasteföretagen som betalar minst fill fonderna och aft def är de mindre företagenmed hög skuldsättning som får betala. T, ex, förekom i radions"Väsfeko", dvs, lokalradion i , eff program där man synadeeffekten för 13 västsvenska börsbolag. Av programmet framkom bl,a, atf vinstdelningsskaffen slår mycket olika. De stora börsförefagen betalarminst. SKF med en vinst på betalar . ivinstdelnings-skaft som ett fastighetsbolag med 17 milj. kr. i vinstbetalar 3 milj. kr. Detta stämmer mycket väl med de farhågor somnäringsutskoftet framförde i sitt yttrande fill finansutskottet då riksdagenbehandlade löntagarfonds-propositionen. har genomomstrukturering av sin fastighetsförvaltning minskat vinsfdelningsskaften med 4milj. Oaktat detta har inte företagefsstyrelseordförande dragit sig för aft lovorda fonderna. Def är också känt aff man inom de statliga affärsdrivandeverken har förf diskussioner om aff ompröva sin bolagsstruktur för att göra enmotsvarande anpassning. bildades ,förordade den socialdemokratiske kommunalpolitikern i kapitalstrukturen skulleavvägas så att risken för vinstdelningsskaft skulle minimeras. Löntagarfondernabeskattar mindre, expansiva företag, som behöver låna för aff expandera ochskapa arbetstillfällen. Löntagarfonderna hotar därför sysselsättningen ilånefinansierade företag, Löntagarfondsavgifternafas främst ut av skuldbelastade företag. Fonderna gynnar de starkare på desvagas bekostnad, I sin tur kan det innebära att sysselsättningen minskar inomandra sektorer av näringslivet på grund av inställda investeringar i byggnader,maskiner, utrustning m, m,, som kunde ha varit lönsamma utan fondavgifter. Deresurser som plockas ut ur företagen i form av fondavgifter ochvinstdelningsskatter hotar sysselsättningen på många sätt. Någon ny sysselsättningkan inte löntagarfonderna garantera. Tvärtom förvandlas de uteblivnasysselsättningstillfällena till icke produktiva placeringar. Pengar frånsysselsättningsskapande företag flyttas via löntagarfonderna till dem somsäljer aktier fill fonderna. Pengarna kan sedan försvinna ut ur vårt land elleranvändas till icke sysselsättningsskapande investeringar. Riksrevisionsverketkonstaterade i sin granskning atf småföretag får betala av vinstskatfentrots att de självfallet står för en långt mindre del av näringslivefs samladevinst. Vinstskaften har med andra ord blivit en straffskatt på nyföretagande. I den reservation som fogats till def betänkande som kammaren nubehandlar upprepar de borgerliga partiernas företrädare kravet på att fondernamed det snaraste måste avvecklas. Vad som framkommit i den granskning avfondernas verksamhet som jag nu har redovisat fill viss del gör inte det kravetmindre angeläget: Med det anförda, frufalman, ber jag aft få yrka bifall till reservationen. Behörighetsvillkorför ledamotskap i löntagarfondsstyrelse 93 (): Jag hade tänkt uppehålla mig vid den motionsom jaghar väckt medanledning av det ärende som behandlas i näringsutskoffefs betänkande. harSten haft vänligheten atf ganska utförligt referera motionen, och jagkan för den skull korta ned mitt inlägg betydligt. Löntagarfondernadiskuterades länge och väl, men när beslutet genomtrumfades visadedet sig atf det hade tillyxats i stor hast och atf det även ur ren lagteknisksynpunkt var ett undermåligt beslut. Man visste infe ens vilken sorts organ mantillskapat. Upprepade debatter här i kammaren bekräftade detta. Finansministernvisste infe vad def var för slags organ, och justitieministern visste det inteheller. Det krävdes tre domstols-utslag för atf man skulle inse aff det varfråga om stafliga myndigheter. Bristerna i def här majoritetsbeslutet belysesytterligare av den fråga som är aktuell i näringsufskottets betänkande, Iregeringsformens 11 kap, 9 § tredje stycket står def helt klart att endastsvensk medborgare får ingå i styrelse som lyder direkt under ellerregeringen. Fondstyrelserna lyder onekligen direkt under regeringen. Det finnsinget mellanled, och regeringen utser direkt ledamöterna i styrelse. Behörighetsvillkor för ledamotskap i löntagarfondsstyrelse Men enligtlagen om reglemente för löntagarfonderna är styrelserna öppna även för ickesvenska medborgare. Detta är således inte i överensstämmelse medregeringsformens stadgande. Vi har alltså en helt klar kontrovers mellangrundlag och vanlig lag. Sådana motsättningar skall självfallet lösas genom affvanlig lag ändras och anpassas fill grundlagens stadgande. Jag tycker för min del aft def är synnerligen märkligt affregeringssidan inte vill inse detta - det måste vara prestigehinder. Regeringenvill infe medge atf den har gjort en tabbe av detta slag - det är bara atl läsainnantill i grundlagen. Svårare är det inte. Jag utgår från aft majoritetensföreträdare kan läsa innantill. Ur principiell synpunkt är det naturligtvis mycket viktigtatt respekten för grundlagen upprätthålls, och ur den aspekfen beklagar jagmajoritetens ståndpunkt. Jag ber att få yrka bifall till reservationen. 94SIVERT (): Det här betänkandet behandlar, som harframgått av fidigare inlägg, fjärde pensionsfondens årsredovisning. Effenhälligt utskott föreslår aff skrivelsen från regeringen skall läggas fillhandlingarna. 1 samband med den här regeringsskrivelsen behandlas två mofionersom väckts under den allmänna motionsfiden. Mofionerna har lett fram till engemensam borgerlig reservation, i vilken det krävs aft man i reglerna förlönfagarfondsstyrelser-nas sammansättning skall införa krav på svensktmedborgarskap, Utskottsmajorifeten yrkar avslag på motionerna. Motivet för avslagsyrkandef är hämtat frånkonsfitutionsutskoftets yttrande, varav framgår aft de skilda synsätt somfinns beror på olika uppfattningar om själva begreppet myndighet. Det kan i ochför sig finnas behov av att ta ställning till själva myndighefsbegreppet, mendet ärju nu infe en fråga för näringsutskoftet. Den frågan skall, efter vad vihar erfarit, behandlas i ett annat sammanhang, Def ställningstagande som lett fram till atf beslutatom regler som gör det möjligt för ufländska medborgare aff delta ilöntagarfondernas styrelser motiveras ju av aff ufländska medborgare bör hamöjlighet aft representera lönfagarinfressen i sådana organ det nu är fråga om,Utskottsmajorifeten hänvisar till aff det infe finns skäl aff införa krav päsvenskt medborgarskap, för om det nu är så aft motionärerna har rätt i sinuppfattning beträffande fondernas myndighetsställning så är ju frågan därmedredan reglerad. Infe i någon av de nu verksamma löntagarfondsstyrelserna finnsdef heller någon utländsk medborgare. Beträffande recension av löntagarfondernashittillsvarande verksamhet kunde jag infe se aff han kom med några nyheterutöver vad han har anfört här i kammaren. Jag vill bara hänvisa tillatf verksamheten i dessa fonder nu har pågått under en ganska begränsad tid,Aff nu fälla omdömen om effektiviteten i fonderna, hur de har använts, def ärnågot som man kan göra. Men det har enligt vår uppfattning gått alltför kort tidför aff man skall kunna ha eft sakligt motiverat omdöme om detta. alltså förtidigt aff göra den utvärdering som Sfen gjorde ett försök till här. Jag yrkar bifall till hemställan inäringsutskoftets betänkande 1984/85:37 och avslag på reservationen. 95 (): Vi hörde aft infe ansågaft det var lämpligt att göra någon utvärdering av löntagarfonderna.Löntagarfonderna har ju ändå redovisat sina årsberättelser, ochsocialdemokraterna har gjort ett stort nummer av kopplingen mellanlöntagarfonderna och AP-fonderna, Def förvånar mig att , som juär en känd facklig företrädare föreff av de stora förbunden, nämligen Metall,kan uttrycka sig pä def sättet. .Men jag kan påpeka för attdet finns andra fackliga företrädare som gör en annan bedömning. Jag har här imin hand ett öppet brev till styrelsen för Västra löntagarfonden. Detta öppnabrev är undertecknat av åtta fackliga företrädare, huvudsakligenrepresenterande TCO -SHSTF, SIF m.fl. förbund. "När löntagarfondernas resultat redovisatsmåste vi konstatera atf mycket lite av de stora målsättningarna infriats.Argumenten för införande av löntagarfonder var bl. a. riskvilligt kapital fillnäringslivet och ökad demokrati genom löntagarinflytande i företagen. Vi har funnit atf inflytande blivit hemligsfämpling,riskvillig satsning blivit banktillgodohavande och solidarisk lönepolitik harersatts av huggsexor. Def sägs aff avkastningen skall vara bättre äninflafionen. Har Västra löntagarfondenavkastat ? Har fondengenom sin verksamhet: tillförtnäringslivet något som detta annars skulle gått miste om? medverkat fillmåttliga lönekrav? givitlöntagarna ökat inflytande? Hur kommer fonden atf agera på bolagsstämmorna? Vad har niför policy? Hur kommer ni atf påverka företagen för att tillvarata löntagarnasintressen? På dessafrågor vill vi ha eft snabbt svar." Detta brev har varit infört i och i fleraandra tidningar. Det har gått drygt en månad . Jag har inte settnågot svar. Jag skulle vilja vidarebefordra dessa frågor från de åtta fackligaföreträdarna till och instämma i aft frågorna är befogade samtbe att ge svar på dem. Behörighetsvillkor för ledamotskap i löntagarfondsstyrelse 96BERTIL FISKESJÖ (c): säger atf def råder skildauppfattningar om begreppet myndighet. I def här fallet är frågan klariagd genomdomstolsuf-slag. Det är helt klart - ingen förnekar längre, såvitt jag vet, aftfondstyrelserna är att befrakta som myndigheter. Det finns alltså infe någotutrymme för tolkningar härvidlag. Sedansäger aft det av angivna skäl kan vara berättigat Behörighetsvillkor för ledamots kap i löntagarfondsstyrelse medutländska medborgare i styrelserna. Ja, det är möjligt, men def har infe medsaken atf göra. Det är nämligen så enligt grundlagen aff man måste vara svenskmedborgare för att kunna ingå i en styrelse direkt under regeringen. Om manvill ge ufländska medborgare möjligheter att ingå i fondernas styrelser, omfonderna kommer aft behållas, får man i så fall ändra grundlagen. Men det ärdef ingen som har föreslagit, såvitt jag vet, 97 (): Sfen ställde några frågor som, vadjag uppfattade, var riktade fill väsffondens styrelse. Frågor som är riktadedit kan jag av naturliga skäl infe svara på här, Def får bli en uppgift för denstyrelsen. Däremot vill jag säga att de frågor som har väckts i dettasammanhang är litet egendomliga. Som gammal facklig företrädare - det ärrikfigt aff jag är def - skulle def aldrig falla mig in atf kräva besked av sålångtgående karaktär av fonder som knappt har hunnit mer än atf komma i gång.Det finns följakfligen ingenfing aft hänvisa fill eller peka på när def gällereft reellt inflytande i någon större omfattning genom dessa fonder - det är ensjälvklarhet. Det ligger i sakens natur aft detta är någonfing som kommer affväxa fram, Def kräver sin fid som all sådan här verksamhet gör. När det gäller fondernas inflytande på avtalsrörelsen villjag peka på aft den avtalsrörelse som i stort sett är avslutad faktiskt harfått den karaktären aff def har blivit ett utomordentligt blygsamt utfall ilönerörelsen. Om detta beror på atf löntagarfonderna finns med går infe affbevisa. Men å andra sidan går det infe heller att bevisa motsatsen. Det äralldeles uppenbart atf fondernas införande kommer aft i växande grad påverkaavtalsrörelserna framöver. De kommer också i växande omfattning atf innebäraaff de anställda på bolagsstämmorna kan utöva ett inflytande i de företag därfonderna finns representerade som aktieägare och där man har rätt aff utövarösträtten fill av aktieinnehavet, om man så begär. Men innan fonderna harkommit i gång i den omfattningen att detta kan utvecklas i någon störreomfattning, är det klart aff det infe går aft lämna några besked av denkaraktär som här har efterlyst. (m): Fru talman Det var fackliga företrädare som hade gjort denbedömningen atf det var lämpligt atf ställa den typen av frågor. Jagkonstaterade aft fondstyrelsen infe hade svarat, och därför tyckte jag atf defvar rimligt aff ställa spörsmålet till fondernas tillskyndare och till dem somhär i kam laren har röstat för fondernas införande. Får jag också stillsamt och i all vänlighet fråga SivertAndersson om det ingångna avtalet mellan TCO-S och staten är ett uttryckför en anpassning till aft fonderna har blivit en verklighet? Jag vill vidarefråga om han delar den uppfattning om fondernas framfid somvpk-ledaren gav uttryck för i en intervju med Näringslivetspressljänst, sade så här: "Fonderna är exempel på en fråga somär större än vårt partis , Det finns många socialdemokrater som stöder våratankar på aff utveckla fonderna," Tycker aft man skallstödja vpk:s tankar? Är en av de många socialdemokrater somLars talar om och som stöder vpk:s tankar på utveckling avlöntagarfonderna? Jag ställde den frågan också i den debatt som vi förde , men fick inget svar och vill därför nu påminna om den. Fondernas verksamhet berör inte bara det som jag nysstagit upp. Eftersom Käffing-satsningen är aktuell med anledning avfidningsartiklar, vill jag också ta upp placeringspolitiken. ifrågasattes femte löntagarfondens satsningi Kätting, Man placerade milj. kr, i form av enriktad emission i Kätting, Det var löntagarfondernas enda direktaplacering av riskkapital i ett företag , I samband medaktieteckningen meddelade bolagsledningen aff prognosen, en vinst på 10 milj,kr, , fick nedrevideras till eff nollresultat, I LO:s s, k, valhandbok hoppar man högt av glädje inför satsningen i Kätting. Så här står def iboken: Det här är, , infe någon gammal LO-bok.Den är tryckt . har det dessutom visat sig atf Käffings resultatförra året blev ännu sämre än vad man uppskattade , gick manut med beskedet aff innebaren förlust på 14 milj, kr. meddelarman aft förlusten ökat till 17 milj, kr, och atf företagefs VD avgår.Verkställande direktören i Kätting tvingas alltså lämna företaget ochblir något slags koncernchef med uflandsförsäljning på sin lott. Han heterGösta och är styrelseledamot i femte löntagarfonden, kan vi läsa i aft revisorerna haravlämnat en kritisk berättelse. De säger bl, a, atf delårsresultaten förjanuari-augusti var felaktiga. På aktiemarknaden finns def bedömare som anseratf aktieägarna vilseleffs av en friserad rapport. Jag vill ställa frågan: Är def som har hänt i falletLjusne Kätting uttryck för en lämplig placeringspolitik? På vilket underiagfattade fondstyrelsen beslut? Ja, det kanske infe kan gebesked om, eftersom def är dåligt med informafion om detta. Men det leder överfill en följdfråga: Är detta ett uttryck för att ledamöterna besitter denkompetens som bör känneteckna seriösa kapitalförvaltare? Behörighetsvillkor för ledamotskap i löntagarfondsstyrelse 99SIVERT (): Def som Sfen nu far upp är ganskaegendomligt. Jag har infe för avsikt atf i något avseende kommentera enskildaaffärer som har gjorts av någon löntagarfonds styrelse, Def borde t. o.m. När def gäller den principiella frågan vad som är enlämplig placering eller infe vet att alla som sysslar med den härtypen av affärer kan göra misstag men också, sett över , kangöra riktiga Behörighetsvillkor för ledamotskap i löntagarfondsstyrelse