prot · G80962 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är intressant att lyssna till Nils-OlofGustafssons försvar för att man inte vill ta tag i frågan om sänktaarbetsgivaravgifter. När det gäller generella stöd tvekade man inte frånsocialdemokraternas sida att sänka arbetsgivaravgiften i hela . Mensituationen var ju märkbart annorlunda vid kusten av och iinlandet. Där fanns inte dessa skäl att anföra. Dessa skäl kanske inte hellerfinns att anföra när det gäller småföretagen. Jag vet att det kan finnassmåföretag som har bekymmer med en högsjukfrånvaro, men rent generellt har vi ju statistik som visar att detförhåller sig på det här viset. Det tycker jag också är ett skäl för att manskulle kunna visa litet positiv vilja i detta fall.' 86 () replik: Jag kan bara hålla med närhon säger att vi gör skilda bedömningar av vad som är bra för människorna - såär det givetvis. Vi har gjort politiska ställningstaganden som vi får stå för. Beträffande differenfieringen av sjukförsäkringsavgifternavill jag bara säga att det alldeles säkert finns skäl - kanske t. o. m. mycketgoda skäl - att på olika sätt stödja småföretagen, speciellt i glesbygden. Jaghåller med om det. Men att åstadkomma detta genom förändringar isocialavgiftssystemet, vilket skulle bli både orättvist - som jag ser det - ochadministrativt krångligt, kan inte vara någon framkomlig väg att!lösa problemenför småföretagen. 87INGRID i(m): De regler som gäller för beräkning avegenavgifter vid skogsavverkning leder till orimliga konsekvenser. 1reservation 4 påpekar vi detta, och jag yrkar där bifall till mofion 1587. Dagens system får fill följd att en skogsägare undvikeratt arbeta i den egna skogen, eftersom han då riskerar att få betala egenavgiftäven på inkomster från objekt där han inte har engagerat sig, t. ex. vidförsäljning av rotposter. Om en skogsägare har sålt en rotpostbehöver han inte betala egenavgift på inkomsten. Men om han underåret har avverkat fröträd eller gjort en gallring och därigenom genom egetarbete fått en inkomst från virkesförsäljning, då får skogsägaren betalaegenavgift på hela nettoinkomsten , inkl. den som kommer frånrotpostförsäljningen. Detta är ett helt orimligt system, och det leder till atten jord- och skogsbrukare inte anser sig ha råd att arbeta i den egna skogen. Jag har i motionen påpekat att egen verksamhet på skogsfastigheteri stället bör uppmuntras dels för att öka sysselsättningen, dels för attavhjälpa det gallringsbehov som finns i skogen. Därför bör egenavgiften förjord- och skogsbrukare renodlas så att enbart självverksamhet utgör underlagför denna avgift. Detta är av särskilt stor betydelse i landets norra delar,där kombinationssysselsättningen skog och jord är vanlig och nödvändig, därföratt brukningsenheterna är så små att enbart jordbruket inte skulle kunnaförsörja en familj. Det är orimligt att en ekonomisk sankfion skall drabba densom sköter sin egen skog. Den egna insatsen består ofta av någon typ avskogsvård. Men så snart den ger en inkomst blir skogsbrukaren hårt drabbad. Utskottsmajoriteten har avstyrkt motionen och hänvisartill betänkandet 1983/84:3 och en departementspromemoria, vars innehåll varitföremål för beredning inom . Jag vill understryka att innehållet i dén promemorian ärett helt annat än vad som åsyftas i min motion. I promemorian föreslås bl. a.att intäkter vid rotpostförsäljning, som inte belastas av egenavgift, ifortsättningen skall utgöra underlag för en grundavgift på :. Man villalltså lösa problemet genom attöka pålagorna och därmed minska lönsamheten för alla kategorier och på detsättet skapa "rättvisa". Jag anser att den metoden är fullständigtfelakfig. Det finns tecken som tyder på att även beredningen i departementetkommit till samma slutsats, eftersom ingenfing har hänt. Utskottsmajoritetenskriver att frågan är under beredning i och därför avstyrker mofionen. Hela denna fråga om hur egenavgiftsuttaget skall skekräver en snabb lösning, eftersom det nuvarande systemet skapar krångel ochbyråkrati. Och - vad ännu värre är - den skogs- och jordbrukare som inte ärinsatt i hur systemet fungerar kan komma i en ogynnsam ekonomisk situation, somhan inte har någon som helst möjlighet att förutse. Ett krav som varjemedborgare har rätt att ställa är att regler och förordningar skall vara av denarten att var och en kan förutse konsekvensen av sitt handlande. Härmed yrkar jag bifall fill reservation 4och även fill de övriga reservationerna som de moderata utskottsledamöternaundertecknat. 88 () replik: Vi har egentligen inte sakbehandlat den härmotionen i utskottet. Vi har helt enkelt inte haft ett sådant beslutsunderlag.Jag tänker därför inte gå in i någon debatt i detalj om motionen ochreservationen. Vad vi vet är att denna fråga nu bereds iregeringskansliet och att därför i vanlig ordning bör avvakta dettaförslag. Det är en gammal god praxis att arbeta på det sättet här i ,och vi bör fortsätta att arbeta så. Jag vet inte vad ett kommande regeringsförslag kommer attinnehålla. Det får vi se när förslaget ligger på bord. Det finnsalla möjligheter för motionären och för reservanterna att återkomma närpropositionen framlagts, om de då finner anledning att göra det. Jag yrkar avslag på reservation 4och bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 89INGRID () replik: Denna beredning i har ialla fall pågått . Därför kan man fråga sig: Hur länge skall dethär ärendet beredas? sade i sitt anförande att medan gräsetväxer dör kon. Det talesättet passar även in på den här situationen. Egentligen har jag i mitt anförande bara pekat på en delav de missförhållanden som dessa bestämmelser förorsakar. Än svårare blir detatt överblicka den här lagstiftningen och dess ekonomiska konsekvenser om detär flera delägare i en fastighet, varav en är brukare och kanske gör en egenarbetsinsats. Då räknas de övriga delägarna som passiva, men de drabbas ocksåav en del av egenavgiften. Men i de fall där alla tre är passiva drabbas ingenav egenavgiften, om man har sålt en rotpost tillsammans . Här gällerdet alltså verkligen att hålla reda på vad de andra delägarna sysslar med. Så här fårinte en lagstiftning se ut, och man kan inte bara skylla på att frågan bereds och att maninte vet vad ett förslag kommer att innehålla. Det är ju omöjligt för vanligamänniskor att överblicka konsekvenserna. Och situationen förbättras inte genomatt man höjer avgiften för alla, så att alla får det lika illa ställt. Därförär det rikfigt, som det anges i mofionen och i reservafionen, att man bör utgåifrån att endast den egna arbetsinsatsen skall utgöra underlag för egenavgift.Det bör vara den rimliga slutsats som man kommer fram till och som man kanarbeta vidare med. 90 (); I socialförsäkringsutskottets betänkande nr 13 behandlas bl. a. enpartimotion från där det begärs klarare och mera entydiga regler närdet gäller företagens arbetsgivaransvar för skatter och avgifter och attförslag framläggs för . Yrkandet följs upp i den tillutskottsbetänkandet fogade reservation 3. Dennafråga har ofta behandlats i . Själv har jag ett flertal gångermotionerat om åtgärder för att klara regler skulle utformas om vem som haransvaret för inbetalning av skatter och avgifter inom det område som berörs imofionen. Trots åtskiUiga försök i och genom riksförsäkringsverkethar jag inte kunnat få något besked som klart anger var gränsen går och vem somhar ansvaret när det gäller inbetalning av arbetsgivaravgifter och skatter. Underden senaste månaden har i pressen skildrats ett flertal fall som på nyttunderstryker behovet av åtgärder, och snabba åtgärder, för att åstadkommaenhetliga och klara bestämmelser på detta område. Fallet Hjortberg har nogupprört de flesta. Hjortbergdriver en snickeri verkstad, och hade vid ett fillfälle anlitat ett annatsnickeriföretag för att klara ett leveransavtal. Hjortberg hade kontrolleratatt nämnda företag var momsregistrerat men har råkat mycket illa ut därföratt han inte också kontrollerat oin denne företagare hade att betala B-skatt. gick i konkurs, och det visade sig att ägaren inte harfullgjort sin skyldighet beträffande inbetalning av skatt och arbetsgivaravgifter.Nu krävs Hjortberg på inbetalning av skatter på . och riskerar kravpå inbetalning av arbetsgivaravgifter tUl ett nästan lika stort belopp. Jaghar skildrat detta exempel just för att visa nödvändigheten av att förslag framläggs, så att något som detta kan undvikas . beslöt i samband med den s. k', angiverilagen att en villaägare eller lägenhetsinnehavare som kontrollerar om uppdragsgivaren har B-skatt eller är momsregistrerad är skyddad mot sådana efterräkningar som drabbat Hjortberg. Jag kan inte förstå varför man inte snabbt skaU kunna genomföra något Uknande också för företagarna. Det är orimligt att företagarna skaU leva i ovisshet och inte kunna få ett besked om hur bestämmelserna skall tolkas. ' Utskottsmajoritetenär överens med reservanterna om att gränsdragningsproblem finns, och det harockså påtalats här av utskottsmajoritetens Men man är inteberedd att snabbt vidta åtgärder för att rätta till det hela. Närman ser vilka konsekvenser som kan uppstå - det har framgått så klart under densenaste tiden att det inte behöver nämnas ytterligare - tycker jag att detborde vara en självklar sak för att försökarätta fill bristerna. Man säger nu att det kommer en utredning i februari.Enligt reservationen sade man också att det skulle komma ettutredningsförslag, men det har fortfarande inte kommit. Medhänsyn till vad som har kommit fram anser jag attdet skulle vara en rimlig begäran att vi alla här i ställde oss bakomdet förslag som framläggs i reservation 3. Det borde inte vara någonprestigeförlust för utskottsmajoriteten, om man snabbt ville uppmana regeringenatt förelägga förslag till nya regler, som kan göra att vi undvikersådana händelser som har påtalats i denna debatt. Jag yrkarbifall till reservation 3. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.1 (nedsatt avgiftsuttag i vissa fall) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 47 för reservafion 1 av . Mom.2 (kvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundande inkomst) Utskottetshemställan bifölls med 153 röster mot 137 för reservation 2 av , fl. Mom.3 (arbetslagar- och uppdragstagarbegreppet i sociallagsfiftningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (egenavgifter för vissa jordbruks- och skogsbruksinkomster) Utskottetshemställan bifölls med 195 röster mot 91 för reservafion 4 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:14 revisorers förslag (förs. 1984/85:7) 16 §Anmäldes och bordlades Nr 62 '°"°"''"ä Onsdagenden 1984/85:393av och 16 ianuari 1985 1984/85:394 av och 'avlidens aska 1984/85:395 av , 1984/85:396 av öppnande 1984/85:397 av då myndighetförfarit felaktigt ; 1984/85:398 av 1984/85:399 av m.fl. Ansvaret för kabel-TV-sändningar ; 1984/85:400 av föruflandssvenskar 1984/85:401 av m.fl. Åtgärder mot privatisering av verksamhet 1984/85:402 av och utförda av SCB, m,m. 1984/85:403 av . Slopande av skatten på kassettband 1984/85:404 av föradopfionskostnader , 1984/85:405 av om reduceradfordonsskatt 1984/85:406 av om reduceradfordonsskatt 1984/85:407 av Mariattne mot försäljningav snabbvinsatser 1984/85:408 av skattekontonför idrottsmän ' 1984/85:409 av i Uppbörden avskatter och socialavgifter 1984/85:410 av 159 Slopande av skatten på kassettband Nr 62 1984/85:411 av ochSigvard ., 1984/85:412 av . Översyn av beskattningsreglerna för stiftelser 1984/85:413 av och på fastigheter i kustområden 1984/85:414 av och iBengtsfors Reglerna för extra skatteavdrag vid sjukdom 1984/85:415 av Förstärkta resurser för polisens trafikövervakning 1984/85:416 av Per m.fl. Ändring i lagen omTV-övervakning 1984/85:417 av Per m.fl. Ökat anslag tillkriminalvården m. m. 1984/85:418 av av pass, m.m. 1984/85:419 av m.m. 1984/85:420 av m.fl. ' Ökat stöd tiUAfghanistan 1984/85:421 av m.fl. 1984/85:422 av m.fl. 1984/85:423 av och av reglerna om folkpension 1984/85:424 av Viss översyn av reglerna om beräkning av sjukpenning 1984/85:425 av m.fl. Egenavgifter påskogsinkomster 1984/85:426 av Margö m.fl. Bil som tekniskt hjälpmedel för handikappad 1984/85:427 av Värdet av naturaförmåner vid fastställande avsocialavgifter 1984/85:428 av och från småföretagare 1984/85:429av och i Nr 62 Villkoren för obduktion ' /-> j j 1984/85:430av GMnrte/7onäwg 1984/85:431 av m.fl. Bättre förhållanden för vissa handikappgrupper 1984/85:432 av m.fl.' Ansvaret förbetal-TV 1984/85:433 av m.fl. 1984/85:434 av m.fl. 1984/85:435 av m.fl. \ Lokalisering till avden föreslagna plast- och gummiindustri- linjen ' 1984/85:436 av och för intagning till högskolan 1984/85:437 av Statsbidraget till svensk undervisning i utlandet 1984/85:438 av m.fl. 1984/85:439 av m.fl. Trafikpolitiken 1984/85:440 av Upprustning av vägnätet ianslutning till järnvägssträckan , m. m. 1984/85:441 av och cykelbelysning ! 1984/85:442 av m.fl. , Kollektivtrafikensroll i samhället 1984/85:443 av Stödet till byggande av skogsvägar, m. m. 1984/85:444 av och av organisationen för naturvård 1984/85 ;445 av Per ni. Nr 62 1984/85:446 av Ktirt den Ökad forskning rörande skogsbruket i 1984/85:447 av och Skyldigheten att anlägga ny skog 1984/85:448 av Per och för ett förbättrat låsskydd 1984/85:449 av m. fl. 1984/85:450 av Stödområdesplaceringen av vissa kommuner i Västmanlandslän 1984/85:451 av och till arbetshandikappad 1984/85:452 av m.fl. 1984/85:453 av m.fl. Slopande av MBL-förhandling vid behandlingen avregeringsärenden 1984/85:454 av . 1984/85:455 av m.fl. Avskaffande av lagen motskatteflykt, m.m. 1984/85:456 av m.fl. Förbud mot generalklausuler i viss lagstiftning 1984/85:457 av m.fl. Höjd produktionsavgift på vattenkraft, m.m. 1984/85:458 av . 1984/85:459 av och avskatten på kassettband 1984/85:460 av och Slopande av kompensationen tillupphovsrättsinnehavare i fråga om kassettinspelningar 1984/85:461 av m. fl. Statliga lån föranskaffning av fartyg 1984/85:462av RuneTorwaldm.fi. Beskattningen av partrederiverksamhet, m. m. 1984/85:463av m.fl. Bilismens roll i samhället 1984/85:464av m.fl. Fordonsbeskattningen, m.m. 1984/85:465av i 1984/85:466av ] Översynav de militära skyddsområdena i 1984/85:467av i 1984/85:469 av BertilMåbrink Etthavsforskningslaboratorium i , m.m. 1984/85:470av m. fl. 1984/85:471av m.fl. 17 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1984/85:85av () till kommunikationsministern om ändrad lagstiftning förA-traktorer: I har inträffat tvåmycket allvarliga olyckor vid färd med A-traktorer, i båda fallen förda avungdomar . Den ena olyckan inträffade i Sala. Enyngling avled av de skador han ådrog sig vid olyckan. Den andraolyckan inträffade i . Fyra ungdomar blevmycket svårt skadade och tre blev lindrigt skadade. Härutöver är inom länetflera andra trafikolyckor kända där A-traktorer varit inblandade. får framföras av den som fyllt . Därutöver krävs endast attsökanden genomgår ett teoretiskt förarprov. Traktorn får inte vara konstrueradså att den kan framföras med högre hastighet än . Det är emellertidkänt att det inte krävs något avancerat tekniskt kunnande för att manipuleraväxellådan så att fordonet går lika fort som ursprungsbilen. Sådana fall ärinte ovanliga. Deolyckor som inträffat med dessa "traktorer" ger anledning till starkkritik mot gällande lagstiftning. Det måste från trafiksäkerhetssynpunkt anseshelt förkastligt att en 16-åring med traktorkort tillåts att på allmän väg- ofta inomtättbebyggt samhälle - föra ett tungt lastfordon som enligt vissa reglerombyggts till fordonstypen motorredskap med syfte att vara en hjälp i bl. Avser kommunikafionsministern attvidta åtgärder i den aktuella trafiklagstiftningen beträffande A-traktorerna? 1984/85:86 av () tillutrikesministern om de politiska förhållandena i : Utrikesminister har gjorten officieU resa i . Han har därvid besökt bl. a. ochThailand. I har diskussioner förts såväl om den vietnamesiskaockupationen. av som om det svenska biståndet till . Mot bakgrund av ovanstående hemställs att fill utrikesministernfå ställa följande frågor; Hur bedömerutrikesministern utsikterna för en demokrafisk utveckling i ? När kommer etttillbakadragande av de vietnamesiska trupperna i att ske? När kommer detsvenska biståndet tiU att avvecklas? 18 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:351 av () till jordbruksministernom missvisande uppgifter från statliga myndigheter till massmedia; och har genom skrämselpropaganda imassmedia avsevärt försvårat avsättningen av fullt godkänd insjöfisk.SvartUstning genomförs av sjöar där kvicksilverhalten uppgår fill /kg. Dehögsta uppmätta värdena i sjöar där yrkesmässigt fiske bedrivs är i /kg0,/kg /kg /kg Vill jordbruksministern medverka tUl att statliga myndigheterinte i massmedia utan urskillning för ut uppgifter som ger en ofullständig bildav de verkliga förhållandena och därmed skadar en hel näring? 1984/85:352av () till utrikesministern om principerna för användningenav biståndsmedel: Enligt uppgifter i dagspressen harregeringen beslutat att med biståndsmedel betala 70 milj. kr. i skulder somVietnams regering haft fill svenska företag. har tydligen SIDAavböjt att medverka fill ett sådant beslut. Mot bakgrund av detta vill jagfråga utrikesministern: Vilka principer gäller för beslutom betalning med biståndsmedel av skulder från utveckUngsländer fill svenskaföretag? 1984/85:353 av i (s) fillkommunikationsministern om överförande av järnvägssträckanVästervik-Bjärkä-Säby till riksbane-nätet; meddeladekommunikationsministern att han avsåg att föreslå regeringen att bl. a. bandelen Västervik-Bjärka-Säby skulle överfö ras fill riksnätet. Med hänvisning till tidigare riksdagsbeslut skulleriksdagen fatta det slutliga beslutet i fråga av nämnd art. ' Med anledning av den oro som förekommer på grund avryktesspridning och spekulation vill jag fråga kommunikafionsministern; När avser regeringen lämna förslagtill|om överförande av bl. a. bandelen Västervik-Bjärka-Säby tillriksbanenätet? 1984/85:354 av () tillkommunikationsministern om planerna på namnbyte för luftfartsverket; har planer på byteav namn och ändring av uniformer m.m. Namnbytet har kritiserats bl.a. av många anställda. Kritiken har gällt förändringen till en inadekvatbenämning på verket mot bakgrund av verkets arbetsuppgifter och sett urinternationell synpunkt. Kritiken gäller också en, som man menar meningslös ochstor utgift, pengar som i stället hade kunnat användas för t! ex. anskaffandeav ett marksäkerhetssystem. Beslutet om namnbyte och följdkostnader faller påregeringen. Anser kommunikationsministern attett namnbyte på luftfartsverket är angelägnare än annan investering, t. ex.'markradar? 1984/85:355av () till utrikesministern om användningen ur landramen för : ' Enligt beslut av regeringen haravsevärda belopp ur landramen för använts för att betala vietnamesiskakommersiella skulder till svenska företag via exportkreditnämnden. att inför riksdagenredogöra för denna frågas handläggning, attdärvid informera om huruvida detta i fortsättningen skall ses som en normalanvändning av svenskt bistånd, och attklargöra huruvida svenska företag och exportkreditnämnden nu kan räkna meddenna lösning och inte behöva värdera motpartens kreditvärdighet? 1984/85:356 av ArneFransson (c) till arbetsmarknadsministern om handikappades möjligheter tillarbete på den ordinarie arbetsmarknaden: beslutade att införaintroduktionsbidrag och särskilt lönebidrag vid placering av handikappade.Antalet platser begränsades, och uppgifter har inkommit om att kvoternabörjar bli fyllda trots att återstår av budgetåret. Därmed får intearbetshandikappade möjlighet till arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern vidtaför att arbetshandikappade skall beredas möjlighet till arbete på denordinarie arbetsmarknaden? 1984/85:357av () till statsrådet om utnyttjandet avtjänstebrevsrätten: använder sig av tjänstebrevsförsändelseför att distribuera reklam för sina plantskoleprodukter. Vill statsrådet medverka till atttjänstebrevsrätten inte utnyttjas på sätt som skett med tanke på den friakonkurrens som bör råda? 19§ Kammaren åtskildes .