prot · G80968 · 1984-12-31 00:00:00 — Därför måste jag när det gäller företagare - och härgäller det en företagare som varit verksam i branschen - säga attjag tycker det är ett rimligt krav att man skall ta reda på om de människor somanlitas har A-skattsedel eller B-skattsedel. Det är ingen särskilt krångligprocedur. Det gäller bara att be vederbörande att visa upp sin skattesedel. Harhan då B-skattsedel är saken klar, och den är lika klar om han har A-skattsedel- så länge det gäller inbetalning av skatt. Eftersom det är inbetalning av skatt som inte skett idetta fall tycker jag att uppbördslagen - om den praktiseras på samma sätt somhittills - bör kunna fungera. 13 BOLUNDGREN (m): Jag förutsätter liksom fidigare att frågan omanstånd kommer att prövas av regeringen på sådant sätt att det blir anstånd. Vihar sett fall med helt orimliga konsekvenser, där en person vinner i senareinstans men ändå tvingas betala beloppet. Det jag har begärt i en mofion till och somregeringen möjligen skulle kunna åstadkomma snabbare är en komplettering avuppbördslagen i det avseende som jag nämnde. Behovet av en komplettering kommerfram genom att vi i ett antal fall - inte bara ett enda - har sett entillämpning som förefaller vara orimlig. Vi måste vara överens om en sak: I uppbördslagen somsådan, i anvisningar till lagen och i förarbetena ställs detinte ett antal absoluta krav som måste uppfyllas, utan man använder begreppetskälig anledning. I det fall som främst föranlett frågorna har en företagarekontrollerat inregistrering av firma, momsregistrering i ena sammanhanget. Attsedan en skattesmitare med sin medhjälpare laborerar med att lura både statenoch den som anlitat firman är ett problem som komplicerar bilden - alldelesuppenbart. Småföretagare i måste i första hand få syssla medföretagande och i mindre utsträckning vara skyldiga att exakt kunnauppbördslagen, vilket naturiigtvisen chef för lokala skattemyndigheten kan. Jag tror att det är därför som det iförarbetena till lagen sägs att om arbetsgivaren, med hänsyn till föreliggandeomständigheter, har rimlig orsak att betrakta en mottagare av ersättning somegen företagare skall det accepteras som en skälig anledning för att inte göraskatteavdrag. Vid den tillämpning som sker förefaller det i stället vara så,att om skattemyndigheten anser att det inte finns någon rimlig orsak skallarbetsgivaren ha skatteansvar. Det är denna tillämpning som är så besvärlig. Jag skulle vilja be finansministern att vara beredd att idepartementet åtminstone se på tillämpningen av uppbördslagen, att gå in iförarbetena och se om det går att rätta till bestämmelserna på denna punkt. Om arbetsgivares ansvar för arbetstagares skatt 14 (): Jag tror inte att jag skrämdefinansministern. Jag behöver inte heller skrämma upp folk, därför att man ärredan uppskrämd av det aktuella fallet, som har upprört oerhört mångamänniskor. Jag kan inte riktigt dela uppfattningatt två företagare -om de inte är kunder är de företagare, det tror jag att viär ense om - skall behöva syna varandras skattsedlar och sköta endubbelkontroll åt staten, som det ju blivit fråga om i detta sammanhang. Jagtror inte att det stämmer överens med svenska folkets rättsuppfattning. Jag skulle gärna vilja säga, ochdär anknyter jag till , att som lagtexten direkt är skriven hade jagför min del, om jag hade varit tjänsteman, inte haft några svårigheter att tolkaden till Hjortbergs fördel. Jag tycker att han hade haft skälig anledning. Menom det är så att ett antal myndigheter tolkar lagen på ett annat sätt och vianser att det är fel måste vi ändra i lagen för att få rättelse, så att dennatillämpning inte fortsätter. Även om inte människor är rädda, har detta gjortatt respekten för vår skattelagstiftning blivit ännu sämre än tidigare -vilket man knappast trodde att den kunde bli. 15RUNE (): Det är säkert så att alla företagare ärmedvetna om vad som gäller beträffande A- och B-skatt i normala fall. Men detär inte så märkvärdigt att en företagare som anlitar en annan företagare somunderentreprenör, vilken han har kontrollerat och vet har ett momsregistreratföretag, utgår från att denne arbetar efter samma regler. Det är endastundantagsvis som en momsregistrerad företagare har A-skatt. Detta borde haföranlett skattemyndigheterna att se till att det i momsregistret antecknadesatt vederbörande har A-skatt. Därmed hade den som anlitar denne företagareblivit varnad. Är det inte så, finansministern, att det i bestämmelsernastår att en villaägare som anlitar en entreprenör bara skall kontrollera attvederbörande är momsregistrerad? Kanske den situationen kan uppstå, att även envillaägare plötsligt blir ansvarig för en momsregistrerad företagare som råkarha A-skatt. Omändrad sista dag för avlämnande av självdeklaration Min bror är jordbrukare men har ett jobb, ochdärför har han valt att ha A-skatt. Han är alltså momsregistrerad företagaremed A-skatt. Jag vet inte om han har blivit kontrollerad, men han görnaturligtvis ibland tjänster åt andra öch deklarerar i vanlig ordning. Eftersomhan gör rätt för sig blir det inga problem, men hade han varit oseriös hade densom i god tro anlitat honom plötsligt kunnat bli ansvarig för hans skatt. Detkan inte vara rimligt. Hade situationen däremot varit sådan att man avhandlingarna hade sett att det var fråga om svarta pengar, dvs. attersättningen inte inkluderade sociala avgifter och skatt utan uppenbart varfillyxad bara för att betalas under bordet, är det självklart att han skulle hastått för avgiften. 16 (): Enligt min uppfattning går enlägenhetsinnehavare eller villaägare fri om fakturan innehåller uppgifter ommomsregistreririg. Den lag där detta stadgas här finansministern själv lagt fram,och jag tycker att det skulle vara värdefullt om samma bestämmelse infördes idetta sammanhang. Om bestämmelserna inte är desamma eller likartade, uppstårstörre risk för missförstånd. Jag vädjar till finansministern att han tar uppden frågan. Det har här framhållits att det är uppbördslagen somberörs. Jag menar dock att det i minst lika hög grad gällerarbetsgivaravgifterna. Det är, som också framgår av finansministerns svar,verkligen svårt att tolka bestämmelserna i det avseendet, och det är därförminst lika angeläget att klarhet skapas på den punkten. Mina farhågor för att utredningen inte skall bli klar inomen snar framtid styrktes av det som sade. Jag vädjar tillfinansministern att, oberoende av om utredningen kommer fram eller ej, medstort allvar undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för undvikande av att detinträffade upprepas. Jag tror att vi alla oavsett partifärg ser det som oerhörtolustigt att en person som efter förmåga försökt följa vad han trodde att lagenstadgar ändå skall drabbas av sådana påföljder som har förekommit. Det framgår av det som finansministern har sagt att det ärsvårt att tolka reglerna för arbetsgivaravgifterna. Också jag har påpekatdetta, gång på gång, i motioner och i förfrågningar till , menutan att få något klarläggande besked. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:335 om ändrad sista dag för avlämnande avsjälvdeklaration har-med hänvisning till attden infaller - frågat mig om jag vill medverkatill att sista dag för avlänmande av deklarationen blir söndagen den 17februari. Deklarationstidpunktenden har gällt och är väl inarbetadi allmänhetens medvetande. Den omständigheten att vissa årinfaller är enligt min mening inte skäl nog för att flytta framdeklationstidpunkten dessa år. Beträffande årets deklarationer gäller dessutomatt är angiven som sista deklarationstidpunkt i allt detinformationsmaterial som redan har sänts ut. Jag kommer därför inte att tanågot initiativ till att föreläggs förslag om ändring avdeklarationstidpunkten. 18 (): . Jag ber att få tacka finansministern för svaret på min fråga. Jag förstår att ett förslag om lagändring just nu medanledning av min fråga inger finansministern betänkligheter. Men kvar står detfaktum att det kan verka komiskt att deklarationerna i många fall skullebehöva jäktas fram för att läggas i en låda , trots attskatteuppbördsfolket rimligen inte kommer att sortera deklarationer på övertidunder . För många finns det bara ett veckoslut då man kangöra sin deklaration, nämligen . Till veckoslutetdessförinnan, , har i många fall inte allt som behövs fördeklarationen, inkomstuppgifter, kanske från flera arbetsgivare, räntebesked m.m., kommit i deklaranternas händer. Många hjälper dessutom andra meddeklarationsarbetet. Alla klarar som bekant inte den uppgiften på egen hand -ett regeringsförslag om förenklat deklarationsförfarande är ju också aviseratfrån regeringen. Som förhållandena är är det inte rimligt att hårthålla fast vid tidsgränsen . Också myndigheterna får väl varalitet praktiska. Jag kan trots det inte helt positiva svar som jag fått frånfinansministern konstatera, att talesmän, i framskjuten position, förskatteverket till pressen har sagt att vi kommer att få också helgen den 16-17februari på oss. Man har också sagt att ingen kommer att råka ut förtilläggsskatt eller straffavgift därför att man kommer "för sent" meddeklarationen. Det är glädjande varje gång som framstående företrädare förmyndigheter tänker och handlar praktiskt och inte bara stelbent byråkratiskt. Jag uppfattar det alltså ändå så, att det är O.K. omdeklarationen finns hos skattemyndigheten senast den16-17 februari . Om ändrad sista dag för avlämnande av självdeklaration Jag undrar om det inte har uppstått ett litetmissförstånd. Det som har hänt är att det har anförts från riksskatteverketssida att verkets styrelse förmodligen-i likhet med vad man gör varjeår-kommeratt besluta att förseningsavgift inte skall tas ut om deklarationenkommer in efter . Detta har man gjort ett antalår. råkar det betyda att det blir - att deklarationen såledesskulle kunna lämnas , eftersom enligtriksskatteverkets definition inte är arbetsdagar. Det är en definition somtyvärr inte alla kan ställa upp på, men gör den tolkningen.Det betyder att Om åtgärder för att skydda den svenska fiskerinäringen förseningsavgiftinte kommer att tas ut ens om deklarationen lämnas in ellertisdagen. Jag tycker att den praktiska slutsats som - och som den deklarerande allmänheten naturligtvis också skall dra - äratt man kan ägna helgen åt att deklarera. 20 (): Jag vill bara kort och gott tackafinansministern för den "deklarationen". Jag uppfattar detta senaste inläggsom mycket mer positivt än det första svaret. Tack, finansministern. Jag måste svara på de frågor jag får. Frågangällde om jag var beredd att ändra lagen. Det är jag inte. Men jag tror attBirger Rosqvist -med dessa förutsättningar - har uppnått det syfte han hade medsin fråga. 22 (): Jag har uppnått det syfte jag hade. Jag hardock inte i min fråga krävt att lagen skulle ändras. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på interpellation 1984/85:69 om åtgärder för att skydda den svenskafiskerinäringen har frågat mig dels om vilkaåtgärder regeringen avser vidta gentemot EG:s införande av silltullar, dels omregeringen ämnar skydda svensk fiskerinäring mot en fri import av fisk frånGrönland. Låt mig börja med att kommentera den första frågan, somJens ju redan ställt vid ett antal tidigare tillfällen här iriksdagen. Jag har då redovisat att vi från svensk sida reagerat starkt motEG:s beslut, att regeringen är medveten om den stora betydelse som siUexportenhar för många svenska fiskare och för hela näringen samt att regeringen därföromgående tagit upp överläggningar med EG för att få till stånd enfillfredsställande lösning. Jag har också redovisat den förhandlingsinriktningsom regeringen haft i sina kontakter med EG. Som ett resultat av våra ansträngningar fattade EG beslutvid sitt fiskeriministermöte om att öka den tullfriaimportkvoten för sill med . I praktiken torde detta innebära attendast minimala kvantiteter svensk sill, om ens några alls, blir tullbelagdaunder innevarande kvotperiod, som utgår i mitten på . Därefterinträder som bekant en period av oinskränkt tullfrihet fram fill . Även omdenna åtgärd alltså endast innebär en kortsiktig lättnad. välkomnarregeringen ;s beslut. Beslutet innebär att ett rådande dödläge ifrågan om EG:s silltull har brutits. Regeringen ser detta som en bekräftelse påatt den svenska förhandlingsuppläggningen har varit rikfig.Denna utveckling börses som ett första steg mot en långsiktig lösning av frågan. Fortsattaöverläggningar med EG kommer att äga rum . När det gäller frågan om regeringen ämnar skydda svenskfiskerinäring mot en fri import av fisk från vill jag hänvisa till denproposition som överlämnats till angående fortsattahandelsrelationer med . Utgångspunkten har varit att handeln mellanSverige och inte skall påverkas negafivt av det faktum att Grönlandväntas lämna EG. Det avtal som förhandlats fram innebär därför att i praktikenden ordning som gällt mellan och som en del av EG också ifortsättningen kommer att gälla mellan och . Detta avser ocksåfiskvarorna. Det blir sålunda varken fråga om några inskränkningar i ellerutvidgningar av frihandeln. Om åtgärder för att skydda den svenska fiskerinäringen 24JENS (): Jag tackar utrikeshandelsministern för svaretpå min interpellation. Statsrådet påpekar att jag ställt frågan ett antalgånger tidigare. Det är alldeles riktigt, och det är ett mått på hur långdragnaförhandlingarna är; de synes inte ha något slut. Det är bortåt tog beslut omatt avveckla tullsuspensionerna på hel sill, dock med undantag av det som ärbundet i . har vi haft en period med silltullar - varjeår . Även för innevarande period har vi haft tullar innan EG ökadeden tullfria kvanfiteten med . Utrikeshandelsministern känner säkerligen också till attvi drabbas av tullar . beslut innebär att det endastär den mindre sillen, dvs. sill av tvåans storlek och mindre, som befriats fråntullavgift. Det fiskelag som jag talade med i går och som fångat 1 900lådor sill av nollans storlek utanför , är säkert inte lika belåtetmed avtalet som regeringen, när dess medlemmar upptäcker att tullen drabbar demmed kanske per kg. Man får det intrycket av ministerns svar att den tullfriakvoten gäller . Ministern har inte sagt det - det vill jag inte påstå -men hävdar att det är ett resultat av förhandlingarna. Jag kan varken förnekaeller bekräfta detta. Men faktum kvarstår att i så fall har de andra nafionernasom exporterar till EG, såsom och , fått samma förmåner utanansträngningar men tack vare . En anledning fill att jag frågar är ocksåatt den tuffa attityd från regeringens sida som redovisades i jordbruksministernsuttalande på vår kongress 1983, inte längre existerar. Hur är det egenfiigen med borttagandet av de ensidigakoncessionerna, som regeringen fått fullmakt att genomföra? Det är visstbortglömt, och något ansvar för det från fiskerisynpunkt dåliga avtal somingicks 1972 och som hårt drabbat näringen tar man inte. Tvärtom - i sitt 2 protokoll 1984/85:68-69 Om åtgärder för att skydda den svenska fiskerinäringen förhandlingsuppdragtill statens jordbruksnämnd säger jordbruksministern, efter att ha redogjortför kostnaderna för exporten: "Nämnden bör mot bakgrund härav utforma sittförslag med utgångspunkt i att export av oberedd fisk exkluderas frånrespektive normkvantiteter. Denna ordning bör genomföras successivt under enperiod av med början /86." Regeringen garderar sig. Genom att avveckla allt stöd förexport av fisk har man också definitivt avsagt sig allt ansvar för de avtal manträffat om ensidiga koncessioner på fiskhandelns område. Regeringen välkomnar EG:s beslut, sägerutrikeshandelsministern. Det gör svenskt fiske också, eftersom det i dagenskärva läge på sillmarknaden finns tillräckligt med problem utan EG-tullar. Men vi har inte fått det gratis. Silltullarna används nusom ett mer eller mindre förtäckt hot för att förhandla fram för EG fördelaktigakvotavtal med . Förmodligen är det ett vapen man avser att använda iframtiden eftersom man fixar till litet provisoriska tullfria kvoter. När EG inte fick igenomett förslag att bedriva rovfiske på ungsill i genom att ta bortbifångstreglerna vid skarpsillfiske med finmaskiga nät beslöt EG på samma mötesom man lagade till den tullfria kvoten att strunta i förhandlingar ochensidigt legalisera detta slags fiske. Det kommer att skada bestånden. Men sågör man när man har övertaget. Vi har börjat köpa tullfrihet med dåliga, oförmånligakvotavtal. Detta kan inte få fortgå, om vi skall ha kvar ett livskraffigtsvenskt fiske. Beträffande hänvisar statsrådet till den nyligentill överlämnade propositionen. Jag har läst den, och jag har avgiviten motion, där jag föreslår att skall avslå propositionen därför attavtalet innebär ensidiga koncessioner, som lämnar den svenska marknaden öppen,och vi möts av tullar på fisk och fiskprodukter. Ministern säger i propositionen att man vill behålla denfrihandel som uppnåtts och framhåller betydelsen därav. Är det betydelsefulltatt svensk fiskerinäring och svensk fiskhandel möts av tullar som mantullfritt skall konkurrera med utländsk import? Är det inte frihandel när manhar ömsesidig tullfrihet? "Bjud på fisk, det är gott och billigt", kundeman läsa i annonserna . Den bjuder påfisk. EG och tycker säkert att det är gott, och regeringen tyckersäkert att det är billigt. Men näringen som drabbas tycker inte att det ärbilligt, och vi tycker att det är orättvist. har man förhandlat, och framtiden är lika oviss.Oron blir inte mindre, när vi ser att man 1984 är beredd att träffa lika dåligaavtal för fisket som man träffade 1972. Även EG medger tullfrihet för Grönlandmen inte gratis. Där fick betala tullfriheten. I finansplanen 1985 kan man på s. 19 läsa att den svenskaregeringen verkar för en fortsatt avveckling av handelshinder. Man säger sigstödja ansträngningarna att få till stånd en ny sammanhållenförhandlingsomgång i och arbetainom EFTA och EG samt i det nordiska samarbetet på att undanröja byråkratiskaoch icke-tariffiära handelshinder. Skall man tolka det så att vi kan vänta ossflera avtal med ensidiga koncessioner på fiskhandelsområdet? Eller kan viförvänta att regeringen med kraft tar itu med att avskaffa ensidigakoncessioner? Vad vi har att debattera är en effektav i huvudsak EG:s interna fiskekrig. Det är som bekant en av de svårasteknutar som EG internt har att lösa upp med de rnycket svåra spänningar som harfunnits och finns inom EG. Såsom ett utflöde av detta fick först ochIrland och sedermera EG fill stånd dessa silltullar, där höll emotlängst. När man lyssnar på , får man det intrycketatt den skulle ha hittat på detta. Men det är som bekant ettav de svåraste problem som EG internt har att lösa som har lett till detta. Vi har lagt upp förhandlingarna så att vi konsekvent hargått på EG för att få en långsiktig lösning. Vi har över huvud taget velat fåEG att acceptera att intar en ståndpunkt, som det är rimligt attbiträda. EG har legala möjUgheter att agera på ett annat sätt. har vi gjort uppvaktningar i samtligaEG-huvudstäder. Vi har fört fram detta såsom den för oss viktigaste frågan närdet gäller vårt samröre med har hela fiden påstått att vi harmisslyckats och att det är en meningslös uppläggning därför att vi är ensamma.Vi bör i stället gå till retaliafion. Glädjande nog har på denna punkt fått fel.EG har tillmötesgått de svenska önskemålen på kort sikt. Den ytterligare kvotsom vi har fått tullfritt innebär också ett stöd just för de svenskasillkvaliteterna. talade om nollan, ettan och tvåan. När detgäller just de storlekar som är särskilt viktiga för gynnas vi mer änt. De farhågor som uttalade om attförhandlingsuppläggningen var misslyckad och att det inte skulle bli någotresultat har glädjande nog visat sig vara felaktiga. Trots EG:s interna storafiskeproblem lämnar man ett kortsikfigt medgivande till i första hand Sverige.Detta är ju i utomordenfligt hög grad ett svenskt önskemål. Skadeverkningarna på den svenska sillexporten till EG ärallvarliga, men de har inte blivit så omfattande som gång på gånghar sagt här i talarstolen. Jag antar att både och jag glädjeross åt att hans farhågor och hur stor tullbeläggningen på sill skulle bli ochhur hårt man skulle drabbas inte har besannats. Den svenska fiskenäringen harförvisso fått vidkännas tullar, men till mycket lägre tal än dem som JensEriksson fidigare har varnat för. När det gäller innebär den svenska inställningen,som vi har lagt fram förslag om i en proposition till , att vi inte pånågot sätt ändrar våra handelsförbindelser med . Vi varken utvidgareller minskar vår frihandel. Det vore märkligt om vi till följd av attGrönland, ett av de fattigaste områdena i , lämnar EG därmed skulleförsämra grönlän- Om åtgärder för att skydda den svenska fiskerinäringen Om åtgärder för ati skydda den svenska fiskerinäringen ningarnasmöjligheter att handla med oss. Det vore inte rimligt. I det nordiskasamarbetet finns gemensamma program antagna för de nordiska länderna om hur viskall stödja Västnorden, bl. a. och inte minst . Det finns fattiga områden i det annars rika . Att visom en följd av att lämnar EG skulle ensidigt försämragrönlänningarnas möjlighet att handla med oss tycker vi inte hade varitrimligt. Vår handel med när det gäller fisk är mycket blygsam på deområden där det finns ensidiga konsessioner till EG. Värdet av importen uppgick1983 till 0,4 milj. kr. Det är självklart att om det i framfiden skulle bli enomfattande import, som skulle orsaka skada, fick vi ta upp det medgrönlänningarna, på samma sätt som vi kan göra med andra länder. Men det är juen helt abstrakt och teoretisk fråga, med tanke på den blygsamma handel vi harmed , som är ett litet land om man ser till befolkningen. Jag menar attdet vore tvärtemot alla våra ambitioner på det nordiska samarbetets område, omvi skulle försämra grönlänningarnas möjlighet att handla med oss. 26JENS (): Det är väl i varje fall inte en uppgift försvenska regeringen att offra svenskt fiske för att lösa de spänningar som finnsinom EG. Jag menar att jag inte har fått fel. Det är bara det attverkningarna ännu inte har slagit igenom fullt ut. EG har medgett 10 000 tonextra, men vi har inga garantier för att vi får dessa , och då stämmermina förutsägelser in. Jag önskar inte att de skall göra det, utan tvärtom serjag gärna att utrikeshandelsministern får rätt i sina antaganden. Statsrådet säger att den svenska sillkvalitetenfår företräde. Jag vill peka på litet grand av den okunnighet som rått när manförhandlat fram avtalet. ligger sex östtyskar och tar tvåans sill iRönnäng, och där har vi en viss avsättning, men vi finner ingen avsättning förde två största storlekarna, nollor och nollnollor, utan att betala tull fördem. Man borde ha tittat litet närmare på det. Jag bara undrar hur det blir, och jag har inte ändratuppfattning i fråga om att man har fört förhandlingarna så att de skadatsvenskt fiske. avtal har fått allvarliga följder för svenskt fiske meden försämrad lönsamhet. Sedan säger statsrådet att vi inte får vidta åtgärder somdrabbar ett fattigt område. Ja, det finns ju olika mått på fattigdom. Tydligentycker inte EG att är fattigt, för EG har tillskansat sig 100 000 tontorsk, dubbelt så mycket som hela det svenska fisket efter torsk, för att medgetullfrihet på EG-marknaden. Jag har inte krävt att vi skall ha tullhinder för EGlängre än vi har ömsesidiga konsessioner. Vi skall kunna exportera fisk ochfiskprodukter tullfritt till när grönlänningarna har rätt attexportera tullfritt till oss. Även om det är en stor eller liten affär skalldet vara lika på bägge håll, inte minst mellan nordiska grannar. Jag antar att liksom jag hoppasatt extrakvoten leder till så liten tullbeläggning som möjligt eller ingentullbeläggning alls som gäller 1985. Vad jag talade om var1984, när i kammaren och i andra sammanhang talade om att hanräknade med en tullbeläggning då, , av 10 000 å . Somjag sade, fick han glädjande nog fel. Tullbeläggningen blev besvärlig nog för näringen, men denblev mycket mindre än den som var rädd för. Vad jag påpekade varalltså att farhågor har varit överdrivna också på det område därhan betraktar sig som särskilt sakkunnig.