prot · G80938 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tycker inte att det finns någonanledning att föregripa den behandling av ärendet som pågår och där alla deåsikter som kommit fram genom såväl betänkanderemissen som den remiss utskottetnu har tagit in finns med. påstår att jag är passiv när jag uttalar att vi måste ta hänsyn tillden ekonomiska ställningen i landet när vi genomför reformer. Det är möjligtatt tycker att det är passivt att ta hänsyn till den ekonomiskaverkligheten. Jag tycker nog snarare att det är ganska bra att se till att vihar en ekonomisk polifik i vårt land som ger oss möjligheter att fortsättareformarbetet. Jaginledde mitt anförande med att tala om det fortsatta reformarbetet påhandikappområdet. Jag är klart medveten om att det pågår ett fortsatt arbete.Jag tycker att denna kartläggning är värdefull. Det är värdefullt att ha enfast grund att stå på, , och det brukar oftaförespråka. Jag tycker därför att är litet inkonsekvent i dag.Jag slutar alltså med att säga att jag tycker att det är värdefuUt att vi haren fastekonomisk politik i , så att vi har en grund att stå på när vifortsätter vårt reformarbete. vice talmannen anmälde att ,Margö och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt fill ytteriigare repliker. Anf.60 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande 1984/85:2 behandlas bl. a,motion 1200, yrkande 1, av och mig. Vimofionärer anser att handikappersättning bör utgå till de kronisktpsoriasissjuka på grund av de höga kostnaderna för bl, a, inköp avljusanläggning. Handikappinstitutethar rekommenderat landstingen att inköpa UVB-lampor som hjälpmedel förhandikappade vid diagnosen psoriasis vulgaris, då hudsjukdomen är så omfattandeatt den utgör ett påtagligt problem. I prakfiken innebär det att patienten kanfå låna lampan under exempelvis en tvåmänadersperiod. Dessutom är detta enrekommendation till de suveräna landstingen. Men man vet , att detfinns landsting som inte köper in dessa lampor. Därför blir det oUka behandlingav psoriatikerna beroende på vilket landsting de tillhör, och det är interättvist mot denna grupp. Vimotionärer föreslär att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i mofionen anförts beträffande åtgärder för att de psoriasis-sjukaskostnader i samband med sjukdomen skall minskas. Jag kommer därför att rösta pä reservation 1 i socialförsäkringsutskottetsbetänkande. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om socialförsäkringsutskottets betänkande 3.) Kammarenövergår nu fill att debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 3 omrehabiliteringsfrågor. Anf.62 (); betänkande 3 behandlar ett stort antalmofioner i rehabiliteringsfrågor. Vimoderater har liksom tidigare är motionerat om en komplettering avsocialtjänstlagen, som skulle ge möjligheter för socialnämnd eller anhöriga attförvalta missbrukares socialförsäkringsmedel Uksom fallet var innan riksdagenvid 1981/antog den nya lagen om vård av missbrukare i vissafall, LVM. De ändringar av lagen om allmän försäkring som genomfördes gavvisserligen rätt att betala ut pensionsförmånertill annan än pensionstagare, om denne är ur stånd att själv ha hand ompensionen. Detta är dock en väsentlig skillnad jämfört med tidigare, dånykterhetsnämnd, socialnämnd eller styrelse för vårdanstalt kunde göra enansökan härom. har naturligtvis inte alls den personkännedomi dessa missbruksärenden som en social myndighet eller institution har. Genom kontakter med min egen försäkringskassa i Värmlandslän vet jag att det numera rör sig om ett ytterst litet fåtal ärenden där mankan innehålla pensionsmedel. Kassans personal uttrycker också förhoppningen attdet blir en lagändring och tillbakagång till tidigare system. Ur rehabiliterande synpunkt anser vi att lagändringen varolycklig. Har man arbetat i praktisk socialvård har man alldeles klart för sigatt det var ett bra system när socialförvaltningen kunde så att säga portioneraut medel för det personliga uppehället under någon dag eller någon vecka. Mednuvarande system kan alkohol- eller narkotikamissbrukare fä ett avsevärtbelopp pä en gång, t. ex. pensionsmedel för en månad, och det händer tyvärrinte sällan att de använder dessa pengar till att köpa alkohol eller narkotikaför. Utskottet har fidigare avstyrkt våra motioner, ochmajoriteten har då hänvisat till att ändringen när det gällde utbetalning avsocialförsäkringsförmåner baserades på ett enhälligt förslag frånsocialberedningen. hänvisar utskottsmajoriteten till att socialberedningenhar gjort en genomgång av missbruksvården och att resultatet av detta arbeteväntas föreligga . Vi moderater anser att en lagändring bör komma till ståndnu och att detta bör ges regeringen till känna. Därmed fillgodoses ävenförslagen i motion 398, Jag yrkar således bifall till den moderata reservationen nr 1, Jag vill också beröra ytterligare ett par motioner samtrehabiliteringsfrågor i ett något vidare begrepp. Bland de aktuella motionerna finns en av ochmig, där vi föreslår ändring i lagen om allmän försäkring så att ersättning förresor till och från arbetet kan utges som ett alternativ till sjukpenning. Ensnarlik motion föreligger också frän folkpartiledamöter, och liknande motionerhar även tidigare behandlats i utskottet. Vi motionärer anser att det ur rehabiliteringssynpunktborde vara värdefullt, om kunde ges möjlighet att bevilja ersättningför kostnader för resa till och frän arbetet i stället för att som betala utsjukpenning. En person som har skadat de nedre extremiteterna kunde exempelvismycket väl sköta sitt arbete i stället för att gå helt sjukskriven i hemmet, omhan eller hon fick reseersättning. Vederbörande skulle då slippa vara bortafrån arbetet och vissa besparingar - kanske inte sä obetydliga -kunde görasinom sjukförsäkringen. Utskottet har f. n. inte velat biträda våra förslag, då deanses medföra en ganska genomgripande förändring av regelsystemet. Utskottethänvisar emellertid till den av socialministern aviserade översynen avsjukförsäkringen, som avser att ge denna en mera aktiv roll irehabiliteringsarbetet. utredningen borde ha tillkommit för länge sedan. Vi förutsätter nu att dessa motioner liksom flera av de övrigamotioner som berörs i betänkandet kan bli föremål för denna angelägna översyn. När det gäller den kommande rehabiliteringsutredningen ärdet många viktiga frågor som där bör upptas till behandling. Frågan om rehabilitering av handikappade rör en bland demest angelägna åtgärderna på det sociala området. Det handlar främst om att gemänniskor, ofta unga människor, en tillvaro med aktivitet och innehåll istället för passivisering och förtidspensionering. Frågan har emellertid ocksåen ekonomisk sida. Att förtidspensionera en 16-åring torde kostasamhället ca 3 milj. kr. Allt talar'således för en aktiv rehabilitering. Jag vill erinra om att vi moderater i en partimotion,1981/82:2038, begärde ett förslag till handlings- och åtgärdsprogram, där försäkringskassornaskulle ges en ledande roll i rehabiliteringsarbetet. Vi menade attförsäkringskassorna, som administrerar och betalar ut medel från den allmännaförsäkringen och som har ett rehabiliterande ansvar, borde få ettutökat sådant ansvar och ges en mera aktiv, samordnande roll irehabiliteringsarbetet. Varje sjukskriven bör enligt vår mening ha enkontaktperson vid som håller i ärendet och ser till, attvärdkedjan inte bryts och att en aktiv rehabilitering verkligen sker - allt iakt och mening att nedbringa antalet förtidspensionärer till ungefär hälften påca . Tyvärr bifölls inte vår motion, men har det gått ,och socialministern tycks ha anammat våra förslag. Åtminstone sade han så närvi träffades vid en handikappdebatt i , I den kommande rehabiUteringsutredningen bör även frågorrörande en mera flexibel sjukskrivning tas upp till prövning. Detsamma gällersjukdomsbegreppet, som har diskuterats i denna kammare och somsannerligen inte är något entydigt begrepp. Bl, a. har frågan om sjukskrivningvid abort, sterilisering och kejsarsnitt varit uppe till diskussion liksomfrågan om rätt till sjukpenning vid graviditet. Men andra gränsdragningsfrågorfinns. Det måste sägas ätt försäkringskassorna tyvärr har gjort enganska stelbent bedömning i dessa ärenden, även om en viss uppmjukning skett desenaste åren. Frågan om en rehabiliteringslön i stället för sjukbidrageller förfidspension bör också prövas i den kommande utredningen. ansåg i sitt betänkande1980/81:18 att en snar översyn borde ske av sjukdomsbegreppet, och detta gavsregeringen till känna. ansåg i sitt betänkande SOU 1983:48att en förbättrad möjlighet fill en snabbare rehabilitering borde åstadkommasoch att en översyn av sjukdomsbegreppet borde göras. Kommittén ville, och härciterar jag ur betänkandet, "framhålla det angelägna i att dessa frågorfår en snarlösning och--- allmänt uttalat sitt stöd för den mera flexibla tillämpningav begreppet nedsättning av arbetsförmågan som tolkas in i den nuvaranderättsutvecklingen". Med det sagda vill jag, herr talman, understryka att detverkligen är att en rehabiliteringsutredning kommer till stånd, ochatt den bör bli vägledande för den allmännasocialförsäkringens framtida utformning. Därmed yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i övrigt. 63 (): I det betänkande röranderehabiliteringsfrågor som behandlas finns elva motioner som berör fleraolika verksamhetsområden i det svenska samhällslivet. De omfattar krav påförändringar i lagar och regelsystem som - enligt vad man anser - inte ger allamänniskor delaktighet av samhällsstödet. Andra motionskrav vill tillgodose förbättringar för attpåskynda rehabilitering och återgång till arbetslivet. är ju arbetsgången sådan i utskottsarbetet att man inteannat än undantagsvis föregriper beslut, om det föreliggerutredningsbetänkanden som remissbehandlas eller som bereds i ,I de flesta fallen nöjer man sig med att artigt avstyrka motioner underhänvisning till att de behandlas i någon utredning. När det gäller den mofionjag tänker yrka bifall till och reservation 2 i betänkandet är förhällandetnästan sådant, att det hela skulle ha kunnat passera utan reservation. Men jagskall närmare förklara varför vi centerpartister tycker det är viktigt attuttala vårt stöd för motionen. Vård av anhöriga ingår som en alltmera vikfigdel i den vårdstruktur som är under uppbyggnad. Den insats som anhöriga kangöra är oftast den viktigaste medmänskliga länken i värdkedjan. Att dendessutom är billig ur ekonomisk synpunkt borde vara ytterligare ett incitamentför att utveckla dessa värdformer. Jag är dock inte så blåögd att jag tror via anhörigvård kan avlasta sjukvårdshuvudmännen deras huvudansvar förvårdinnehållet. Lämpliga hjälpmedel och lämplig utrustning samt stödjandeutbildning måste ställas till förfogande i den utsträckning detta behövs. Att avlastning kan ske genom kortare eller längre tidsvistelse för rehabilitering på vårdcentral eller sjukhus för den vårdadepatienten är också vikfigt. Utmärkta exempel pä väl fungerande värd av dettaslag finns bl. a. i och i Klockargården på . Vid andra tillfällen dä det behövs värd - det kan handlaom barn med cancer eller om andra mera akuta livshotande sjukdomstillstånd hosnära anhöriga - finns det en strävan inom sjukvården att ge denna terminalvårdi hemmet. Här krävs helt naturligt att anhöriga kan göra en insats och harekonomiska möjligheter att ta detta vårdansvar. Möjlighet till tjänstledighetoch någon form av ersättning för inkomstbortfall skulle lösa detta problem. I det förslag som lämnats av anhörigkommittén och som nubehandlas i saknas dock stöd från majoriteten för en sådanreform, och utsikterna är väl synnerligen små att den föreslagna reformen skallkunna bli verklighet. I utredningen reserverade sig representanttill förmän för ett förslag som liknar det som lagts fram av i motion 539. Till följd av detta ansåg vi centerpartister isocialförsäkringsutskottet att vi borde reservera oss för att tydligt visa varvi står i detta ärende. Det finns naturligtvis många skäl utöver dem jagredovisat som stärker oss i vår uppfattning rörande betydelsen av att vi öppnarmöjligheten till ersättnings-berättigade vårdinsatser av anhöriga. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2 isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 3 och i övrigt bifall till utskottetshemställan. 64 MARGÖ (vpk): I vårt land är det en vedertagen princip attarbete ger inkomst. Den som av olika skäl inte vill arbeta får också takonsekvensen att leva på en betydligt lägre inkomst. Undantaget från dennaallmänna princip är de människor som av olika skäl inte kan arbeta, exemelvispå grund av sjukdom, handikapp och ålder. Men den som inte kan få arbete eller som inte kan sökaarbete på grund av brist på barnomsorg får en ekonomisk situafion som liknarden som man skulle ha fått om man vägrade att arbeta. Det finns mångatillfällen då vårt socialförsäkringssystem inte täcker inkomstbortfallet. Dååterstår bara socialhjälpen - och därmed alltså en situation som i mycketliknar den man får om man vägrar att arbeta. Arbetslöshetsförsäkringen har också stora brister.Utförsäkringen medför att den inte ger någon längre trygghet. I detarbetsmarknadsläge vi har är det fä ungdomar och nytillträdande kvinnorsom har kunnat kvalificera sig för KAS. Sjukförsäkringen ger heller ingen fullständig trygghet vidsjukdom. Om man på grund av skada eller sjukdom inte kan arbeta i sittordinarie arbete men bedöms arbetsför inom ett annat område utgår intesjukpenning eller sjukbidrag, oavsett om situafionen på arbetsmarknaden medföratt det inte finns några andra arbeten. Så länge dessa och andra brister finns iförsäkringssystemet kommer fler människor än att hänvisas till att levapå socialbidrag. Bristerna i socialförsäkringssystemet stjälper över problemenpå . I vpk är vi medvetna om att socialpolifiska reformerendast mildrar effekterna av rådande ekonomiska politik. Men inser viatt det är helt nödvändigt att förbättra levnadsförhållandena för stora grupperi samhället. Annars riskerar vi att klassklyftorna och den sociala utslagningenökar ännu snabbare än . Givetvis kan vi plussa pä litet här och där inom systemetdär de största bristerna finns. Men systemet är mycket svårt att överblickaför den enskilde, och byråkrafin är ganska omfattande när det gäller socialförsäkringssystemet.Det är därför bättre om vi får ett enhefligt socialförsäkringssystem,finansierat över statsbudgeten, som ger oss en grundgaranfi vid alla former avinkomstbortfall. Ett sådant system minskar byråkrafin och socialhjälpsbehoven,och det har ytterligare en stor fördel: det minskar förödmjukelserna för mångai samhället. Utskottet avstyrker vårt förslag om en allmänsocialförsäkring med mofiveringen att vid behandlingen av betänkandeSFU 1982/83:14 fastlagt en målsättning för en aUmän socialförsäkring. Efter attha tagit del av detta betänkande står det klart att den dä av riksdagenfasflagda målsättning- en inte helt överensstämmer med vpk:s målsättning, Ibetänkandet fastslås att det inte är aktuellt med ett generellt system därmänniskorna garanteras en viss minimitrygghet. Utredningsarbetet som föregåttpropositionen har visat det orealistiska i denna tanke, heter det i detutskottsbetänkandet. Utredningsarbetet som åsyftas måste vara socialpolitiskasamordningsutredningen som lade fram sitt förslag , Om detta ärriktigt bygger antagandena på förhållanden som rådde . Därefterhar som bekant en del förändrats. Antalet sysselsatta har minskat med ca 6 000 personer från1980 till 1983. ökade den öppna arbetslösheten med 67 000personer, varav 19 000 ungdomar under 25 är. Antalet personer som var föremålför olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökade med 40 000. Den faktiskaarbetslösheten ökade med över 100 000. Arbetslöshetens längd ökade ocksåkraftigt , från i genomsnitt 16 . hartiotusentals människor blivit utförsäkrade ur arbetslöshetsförsäkringen ochmist rätten till arbetslöshetsersättning. har årligenöver en halv miljon människor beviljats socialbidrag för att klara sin ekonomi.Antalet personer som ansett sig behöva och som ansökt om stöd är långt fler. Omde sociala myndigheterna följt exempelvis normer förexistensminimum, skulle säkert dubbelt så många ha fått socialbidrag. Vi hävdar, herr talman, att vårt förslag i denna motioninte är tillgodosett genom tidigare utredningar, eftersom vi menar attsituationen i landet har förändrats . Man kan inte bygga ettavslag på utredningar som gjordes , då det rådde ett annatförhållande i landet. Jag yrkardärmed bifall till reservation nr 4. I motion 774 av begärs en översyn avreglerna för sjukpenning och förtidspension. Motionären efterlyser enytterligare nivå, vilket skulle ge en positiv effekt inte minst urrehabiliteringssynpunkt. Enligt utskottets mening kan denna fråga rymmas inomden av socialministern aviserade rehabiliteringsutredningen, och därför ansesinte någon åtgärd frän behövlig. Jag har lärt mig att det finns vissa nyanser iutskottens skrivningar. Det är inte alltid så lätt att upptäcka detta, men jagtror, att när utskottet skriver att man förutsätter att något skall ingå i enkommande utredning, är det en skrivning som förpUktigar till något. I dettafall, när det gäller motion, skriver utskottet att denna frågaenligt utskottets mening kan rymmas inom den av socialministern aviseraderehabiliteringsutredningen. Det tycker jag är en skrivning som är till intetförpliktande. Vi tycker alltså att det är alldeles för vagt formuleratoch föreslår därför att motionärens krav fär utformningen av ett direktiv tillden kommande rehabiliteringsutredningen, såsom vi uttryckt i reservation 3, somjag härmed yrkar bifall till. 65 (): Jag har tillsammans med imotion 1201 föreslagit att sjukpenning skall kunna bytas ut mot resebidrag förpersoner som drabbas av olycksfall. Det gäller personer som om de nyttjarexempelvis taxi kan fullgöra sitt arbete trots skadan. Det kan gälla en personsom är sjukskriven på grund av t. ex. en skadad fot och därför inte själv kanta sig till sitt arbete. För den olycksdrabbade, för samhället och förarbetsgivaren är det en vinst om den olycksfallsdrabbade kan vara kvar på sittarbete. kan det vara psykiskt påfrestande att sitta hemma och varasjukskriven när man vet att man i och för sig trots skadan kan fullgöra sinaarbetsuppgifter. Den läkare som är ansvarig för sjukskrivningen borde gesmöjlighet att bedöma om sjukpenning skall utgå, eller om det är lämpligare attpersonen i stället får nyttja färdtjänst eller taxi. Jag ärmedveten om att detta synsätt medför ändringar i gällande regler. Utskottet har sett positivt på motionsyrkandet, och det ärtillfredsställande. Man hänvisar till att frågan kommer att behandlas i en avsocialministern aviserad översyn av rehabiliteringsreglerna. Jag har begärt ordet för att uttrycka förhoppningen attdenna översyn kommer till stånd och för att ytterligare understrykaangelägenheten av att det verkligen händer någonting. Förändringar enligtmotionsförslaget kan innebära besparingar, och ett genomförande skulle ha storbetydelse såväl för den som drabbas av olycksfallet som för arbetsgivaren. Jaghar förutom vad jag nu har anfört ingen erinran mot ställningstagandet iutskottets hemställan. Jag konstaterar till slut att beredningstidenkan bli läng. Vi hörde det vid diskussionen om föregående betänkande. Dessafrågor bör behandlas med förtur. 66BÖRJE (); behandlar ibetänkande 3 ett antal mofioner som rör rehabiliteringsomrädet. Utskottetnämner att socialministern i budgetpropositionen förutskickat, att enutredning skall tillsättas för att se över vissa grundläggande regler inomsjukförsäkringen i syfte att ge försäkringen en mer aktiv roll i både detsjukdomsförebyggande och det rehabiliterande arbetet. Därvid skall även vissaresursfrågor avseende rehabiliteringsinsatserna ses över. En bättre samordningmåste komma till stånd mellan de olika myndigheter som har ansvar förrehabiliteringen. Utredningen bör vid utarbetandet av förslaget beakta detta. Enligt regeringens mening skall rehabiliteringsfrågorna nuägnas stor uppmärksamhet. Inom håller man just på med attutforma direktiv för utredningsarbetet, som därmed kan sätta i gång ganskasnart. motion 774, vari han begär en ändring avreglerna för att möjliggöra ytterligare en ersättningsnivå för sjukpenning ochförtidspension, berör detta område. Enligt utskottets mening - vilket ocksåsägs i betänkan- det - ryms motion inom ramen för denaviserade rehabiliteringsutredningen. Jag vill också till Margö Ingvardssonsäga att hon kan räkna med att motion kommer att behandlas avdenna utredning. Vi finner det därför onödigt att i enlighet medvpk:s reservation 3 ger särskilda riktlinjer i den frågan. säger att denna utredning borde ha kommittill stånd för länge sedan. Det tycker jag också. Den borde ha tillsatts under1970-talet, men då var det inte aktuellt med en utredning. harsocialministern tagit det här initiativet. Det tycker jag är värdefullt, fördetta är naturligtvis en ytterst angelägen fråga för många försäkrade. Beträffande avsnittet om ledighet och ersättning för värdav anhörig har detta spörsmål utretts av anhörigvårdskommittén, som framladeett slutbetänkande . I detta föreslås en rätt till ledighet från arbetetför vård av anhörig i vissa fall. Av samhällsekonomiska skäl har kommittén inteansett att det finns förutsättningar att nu föreslå någon rätt till ersättningfrån socialförsäkringen. Kommitténs förslag har remissbehandlats och är i vanligordning föremål för beredning inom . Utskottet menar attdenna beredning bör avvaktas innan man går vidare. ledamöter i utskottet tycker däremot attregeringen bör komplettera kommitténs förslag om rätt till ledighet medförslag om rätt till ersättning. Man menar tydligen inom att detnu finns ekonomiska förutsättningar för staten att skapa denna möjlighet. I och för sig kan det finnas skäl för att ersättning underkortare vårdperioder skulle kunna utgå från den allmänna försäkringen, men vitycker inte att det ekonomiska läget ännu tillåter att man fattar ett beslut omen sådan utvidgning av socialförsäkringen. Därför avvisar en mycket bredutskottsmajoritet krav pä denna punkt. har lämnat en reservation. I övrigt har deanslutit sig till utskottets betänkande. reservation berörförvaltning av missbrukares socialförsäkringsförmåner. Som välvet ingår denna fråga i socialberedningens arbete. Man har där att göra engenomgång av missbruksvården i landet och därmed också se på förmånerna. Enligtvad som meddelades vid utskottsbehandlingen kommer resultatet av beredningensarbete att presenteras . Utskottet, bortsett från , vidhållersin inställning att resultatet av detta arbete bör avvaktas innan man gårvidare. Det är den ordning som vi har och som bör respektera. Manär alltså i slutskedet av utredningsarbetet. Då tycker jag att det är onödigtatt lämna en sådan här reservation. Man får naturligtvis avvakta utredningenoch se vad den kommer med för förslag och sedan avvakta beredningen. Det är,som sagt, den ordning som vi har och som jag tycker bör respekteras. några ord om Margö reservation 4 omatt regeringen bör låta utreda förutsättningarna för införandet av en allmänsocialförsäkring, finansierad över statsbudgeten. Det här skulle, som mängaförstår, bli en oerhört kostsam reform, om den genomfördes. Jag vill påminna omatt tidigare behandlat denna fråga med anledning aven proposition om samordningsfrågor inom det socialpolitiska bidragssystemet.Vi sade vid det tillfället att det är oerhört viktigt med en bättre samordningmellan olika förmåner. Det är naturligtvis riktigt. Man ansåg också att detkommande arbetet bör syfta till ett successivt genomförande av en allmänsocialförsäkring. har alltså fattat ett principbeslut om en allmänsocialförsäkring. Vi fär naturligtvis arbeta i den riktningen. Beslutetfattades med en mycket stor majoritet. Om jag inte minns fel ställde sig ocksåvpk bakom principbeslutet om att arbeta för en allmän socialförsäkring. Som jagsade tidigare är det en kostsam reform och får naturligtvis genomföras efterhand och när de ekonomiska möjligheterna tillåter det. Vi tycker att det är tämligen onödigt att på nytt sätta igång med en utredning.