prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — En majoritet beståendeav socialdemokraterna, och kommunisterna stöderpropositionen, vilket innebär förord för inrättande av en statsrådslönenämndmed uppgift att besluta om statsrådens arvoden och avlöningsförmåner. reservation ligger mycket nära majoritetensståndpunkt. I den uttalas att det är värdefullt att en nämnd inrättas. Pägrundval av nämndens bedömningar bör det bli möjligt att göra regelbundnajusteringar av regeringsledamöternas arvoden. Eftersläpningar, som förekommitunder senare år, kan därigenom undvikas, anser reservanterna, som förutsätteratt nämndens förslag kommer att följas. Deras ståndpunkt kan sammanfattas på såsätt att de avstyrker att nämnden skall vara beslutande men att de i övrigtstöder propositionen. Som framgått av anförande tycker de bådacenterreservanterna inte att det finns något behov av en statsrådslönenämndöver huvud taget. I motionen uttalas att de ingenting har emotstatsrådslönekommitténs förslag om riktlinjer för lönesättningen.Avslagsyrkandet grundar sig på principiella skäl. De anser inte att inrättandeav ett beslutsfattande organ över regeringen är förenligt med RF:sbestämmelser. Vidare erinrar de om att det är som vidbudgetregleringen i sista hand har avgörandet även när det gäller frågor omstatsrådens arvoden. Beträffande den principiella frågan vill jag hänvisa fillden promemoria som har upprättats av och som harfogats som bilaga till betänkandet. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen lyder de statligaförvaltningsmyndigheterna under regeringen, om myndigheten inte enligt RFeller annan lagar en myndighet under . En statsrådslönenämnd med deuppgifter som föreslås i propositionen är att betrakta som en statlig förvaltningsmyndighetunder regeringen. Regeringen har, så\'itt jag kunnat bedöma, rätt att meddelaföreskrifter som innebär att beslutskompetensen läggs på myndigheter underregeringen. Därmed yrkar jag avslag på reservationerna 1 och 2, varsprincipiella invändningar mot inrättande av en beslutande nämnd enligtutskottets uppfattning inte är hållbara, I reservation 2 erinras om att det är som vidbudgetregleringen i sista hand har avgörandet även niir det gäller frågor omstatsrådens arvoden. Beträffande utbetalning av arvoden innebär emellertid denföreslagna ordningen ingen ändring av det förhållande som gällt ochvilket gått ut på att regeringen och inte fastställt arvoden.Kostnaderna för statsrådens arvoden belastar resp. departements anslag förförvaltningskostnader. Storleken av dessa anslag fastställs vidbudgetregleringen. Det är således som i sista hand har ansvaret förfrågorna om statsrådens anställningsvillkor. Med dennamotivering yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 57 () replik: Jag hade ju väntat mig att få höra någrasakskäl för utskottets förslag, men några sådana har jag inte hört. Däremot harjag hört en mycket märklig redovisning av vilken statsrättslig position som denbeslutande nämnden skulle ha. Dels är den beslutande, såvitt jag kan förstå -det står direkt i majoritetens skrivning att nämnden slutgiltigt skall slå fastvilka löner statsråden skall ha -, dels sorterar den under regeringen ändå. De förslag som kommer från regeringen underställsriksdagen, och det har inte föreslagits några begränsningar iriksdagsledamöternas motionsrätt. Vi kan föreslå både höjningar och sänkningarav statsrådens löner. Eller är tanken att man i ett senare skede skall bryta utbehandlingen av statsrådslönerna ur statsbudgeten? Det är ju en fullständig förvirringpå den här punkten. Innan går till ett beslut i en fråga om attinrätta ett nytt ämbetsverk eller nämnd eller vad man nu kallar det, måste viväl ändå ha klart för oss vilken position som detta ämbetsverk rentstatsrättsligt skall ha i den statliga beslutshierarkin och vilka rättigheterriksdagen har eller har fråntagits i och med att nämnden inrättas. 58OLLE () replik: Jag svarade ju pä frågor imitt första anförande och anknöt då också till den promemoria som utskottet harsom bilaga till sitt betänkande. Det rör sig om en under regeringen sorterandenämnd, som genom föreskrifter från regeringen kan ges en beslutande funktion. Sedan tycker jag att bör vara litetförsiktig att i det här sammanhanget tala om en ny stor byråkratisk utväxt. Jagtror att man kan på ett mycket enkelt sätt klara de här frågorna utan att byggaupp någon stor byråkrati. Det finns också antytt i det förslag somstatsrådslönekommittén har lagt fram att det kan ske genom att utnyttjapersoner med erfarenhet från bl. a. arbetsmarknaden. 59 () replik: Till alla andra brister i det här förslagetkan läggas den bristen att det inte ens står hur många ledamöter det skall varai nämnden. Det vet inte någonting om, utan det läggs helt iregeringens hand. Jag vet mycket väl att i betänkandet som utskottetsordförande nu får i sin hand har man sagt att fem stycken kan vara en lämpligskara, men om detta står det ingenting i propositionen. Och här i ,, tar vi inte ställning till några utredningsförslag utan tillregeringens propositioner, I den här propositionen får vi ingenting veta. Sedan kvarstår min fråga om den statsrättsliga aspekten,och den tycker jug faktiskt är viktig. Är det beslutande organ som ni här villinrätta, beslutande eller inte beslutande? Med beslutande menar man ju att detverkligen är beslutande; åtminstone har jag fått lära mig det enligt vanligtsvenskt språkbruk i den förträffliga folkskola där jag gick en gång i tiden.Här skall det tydligen, trots att man säger att nämnden är beslutande, finnasalla möjligheter att riva upp besluten. Regeringen skall kunna göra det,eftersom nämnden är underställd regeringen, och skall kunna göra det,eftersom frågan koinmer tillbaka i budgetbehandlingen. Hur vill ni egentligenha det med den här motiveringen för denna ur alla synpunkter fullständigtonödiga nyskapelse? Inrättande av en statsrådslönenämnd 60 () replik: Om man ser på den här redovisningen ibetänkandet från statsrådslönekommittén framgår det att den ordning som råddetidigare, då det inte fanns någon nämnd, inte fungerade särskilttillfredsställande. Det blev en stor klyfta att fylla igen när man skulle lösafrågan om arvodena för statsråden. Beträffande sammansättningen av nämnden förutsätter jagatt den kan ligga väl i linje med det förslag som finns i kommittébetänkandet,och det betyder alltså, som själv säger, fem personer med visserfarenhet på det här området. Sedan sade jag om det här organetsställning att det är att betrakta som en statlig förvaltningsmyndighet underregeringen. Regeringen har rätt att meddela föreskrifter som innebär attbeslutskompetensen läggs på en sådan myndighet under regeringen, och det är sådet kan ske. Därmed har jag väl klargjort det konstitutionella läget i fråga omden här nämnden. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 61NILS (vpk): påstår att vpk t. o. m.avhänder sig rätten att ha synpunker på statsrådens löner. Det är helt enkeltnonsens. Om besluten hade flyttats frän till en sådan där nämnd,kunde det ha funnits något fog för bullrande, men så är juinte fallet, Hittilldagsär det regeringen själv som har haft beslutanderätten, sade också själv att regeringen nog intekan komma ifrån en diskussion om lönerna. Jag tror det är riktigt att denytterst får ta ansvaret, även om det är en nämnd som har diskuterat sig framtill lönenivån. Det skulle enligt också vara något utslagav populism när vpk har gått emot höjningen av.riksdagsarvodena. Nej, det ärdet inte alls. Beslutanderätten ligger faktiskt hos oss själva, och då är detnaturligt att man har synpunkter på vilket beslut vi skall fatta. Vi kan jubesluta om lägre löner än de som har nämnts i olika utredningsförslag. Jag menar också att en sådan statsrådslönenämnd naturligtvisinte är förhindrad att göra breda jämförelser över hela lönemarknaden, vilketvi från vpk anser bör ske när politikerlöner skall bestämmas. Vår ståndpunktnär det gäller politikers löner - att de inte skall ligga skyhögt över denallmänna lönenivån - är oförändrad. 62BERTIL FISKESJÖ (c): Jag vill ytterligare understryka attdiskussionen inte gäller lönernas höjd. Den frågan kan vi diskutera iannat sammanhang. Den är inte föremål för beslut här . Vad det gäller ärdenna märkliga nämnd, som blir märkligare och märkligare, ju mer man får höravad nämndens upphovsmän har tänkt sig. Dels är den en beslutande nämnd, sombeslutar över huvudet pä regeringen och tydligen, såvitt jag kan erinra mig,helt unik härvidlag. Eller har ni några andra exempel från den svenskaförvaltningen på någon statlig myndighet som beslutar över regeringens huvud?Dels skall regeringen enligt utskottets ordförande och även enligt vpk;s representantkunna bestämma över denna nämnd. Hur vill ni egentligen ha det? Är den en beslutande nämndeller är den inte en beslutande nämnd? Var kommer in? Om jag nästagäng budgeten framläggs väcker en motion om statsrådens löner, bör den då avvisasav kammarens kansli, eftersom jag inte är behörig att ta frågan här iriksdagen? Detta är frågor som kvarstår obesvarade efter dennadebatt. Den enda rimliga ståndpunkt sorn ledamöter kan inta efterden diskussion som här har förts är, såvitt jag kan förstå, att rösta förcenterns reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omkonstitutionsutskottets betänkande 14.) 63ANDRE VICE TALMANNEN; Nr44 Kammaren överijår nu till att debatterakonstitutionsutskottets betänkan- _ , , Onsdagenden de 14 omrevidering av arvoden, m, m. till talmän, , , qoa Revidering av Revidering av arvoden till talmän , ... 64 NILSBERNDTSON (vpk): Ersättningar till politiker blir ofta föremålför debatter bland allmänheten. Det är bra att den uppmärksamheten finns.Politiker skall inte befinna sig högt över vad andra löntagare har att leva av. Nyss behandlade vi frågan om en statsrådslönenämnd. Däråterspeglades problemet med att politiker till skillnad från andra grupper oftasjälva beslutar om sina löner. Även med en sådan här nämnd lär regeringen självytterst få ta ansvar för löneutvecklingen för statsråden. Det ärende som vi nu har att behandla gäller talmännensarvoden. Talmannens arvode har följt statsrådens löner men skall ifortsättningen vara densamma som statsministerns. Vi har i en vpk-motionerinrat om den kritik som mötte beslutet om höjda löner för regeringensledamöter, särskilt mot bakgrund av kraven på återhållsamhet för andralöntagargrupper. När dessa höjningar likväl har genomförts, har vi intemotsatt oss den föreslagna uppjusteringen av talmannens arvode. Förvisso tordehan även framgent kunna "dra sig fram" på ett arvode motsvarandestatsrådens, men har det ansetts motiverat med ett högre arvode förstatsministern må det även komma talmannen till del. Vi har däremot motsatt oss de föreslagna höjningarna tillvice talmännen. Det sker inte av någon missunnsamhet eller ringaktning av derasinsatser -det vill jag understryka - utan grundar sig på några faktiskaomständigheter som jag vill redovisa. Vice talmäns arvode har ingen ankytning till statsrådenslöner. Här gäller arvodena till ledamöter med vissa tillägg. Tillbilden hör att en höjning i tre etapper av riksdagsarvodena harbeslutats och ännu inte är helt genomförd. Arvodena räknas numera på helt årmot tidigare tio tolftedelar. Det särskilda arvodet till vice talmän höjdestill nuvarande nivå så sent som i är. Förvaltningskontoret anför vidgade uppgifter och ökadarbetsbörda som motiv för höjningarna utan närmare precisering. Jag tror, herrtalman, snarare att förvaltningskontoret har vägletts av det gamla talesättetatt om det regnar på prästen så faller det ett stänk på klockaren. Om talmannenfår höjt arvode, bör också vice talmännen fä något, har man tydligen ansett. Såkan vi dock inte hantera sädana här frågor. Det bör också observeras att särskilt arvode till vicetalmän, ordförande och vice ordförande i utskott regleras i samma paragraf i ersättningsstadgan. Förslaget till höjning gäller visserligen endast vice talmän, men man torde kunna räkna med krav på höjningaräven för ordförande och vice ordförande i utskott, 59 Revidering av arvoden till talmän Det finns en tendens att kretsen som uppbär särskildaarvoden vidgas. Enligt vår mening bör i stället särskilda arvoden för uppdrag iriksdagen begränsas. Detta är särskilt motiverat , när riksdagsarvodetomfattar helt år. Vi har därför i vpk-motionen föreslagit en översyn i syfteatt begränsa de särskilda arvodena. Detta yrkande avvisar utskottsmajoriteten med påståendetatt vi behandlat dessa frågor, vilket inte är riktigt. Det förslag somutskottet åberopar gällde höjning av vissa arvoden och vidgning av kretsen somskulle uppbära särskilda arvoden. Någon prövning av reglerna för sådana arvodenhar inte skett. Kan inte utskottsmajoriteten åtminstone se anledning tillöversyn mot bakgrund av att riksdagsarvodet numera räknas på helt år? Denfrågan vill jag gärna ställa till utskottets talesman. Utskottsmajoritetens hänvisning till att riksdagensförvaltningskontor har att följa frågor av denna art är något poänglös, när maninte vill avge en viljeyttring om översyn av gällande bestämmelser. Jag yrkar, herr talman, bifall till reservationen på mom.2 och 3 i betänkande 14. 65 (): Jag skall fatta mig mycket kort. Det förslagsom här läggs fram innebär till dels att talmannen skall erhålla sammaekonomiska ersättning som statsministern - ett förslag som enhälligt förordasav utskottet. I samband därmed har från förvaltningskontoret redovisatsatt de vice talmännen fått vidgade uppgifter och en ökadarbetsbörda. Detta motiverar enligt förslaget en högre nivå på arvodet än f. n.Det förslag som utskottet med anledning därav framlägger innebär att 4 § iersättningsstadgan justeras så att det bestäms att det särskilda arvodet förvice talmännen utgår till ett belopp av . Jag yrkar bifall till förslaget och avslag på motionen,eftersom utskottet funnit den föreslagna uppräkningen skälig. I vpk-reservationen begärs vidare en översyn av desärskilda arvoden som utgår inom . Vi förutsätter att riksdagensförvaltningskontor, i vars ledning finns företrädare för samtliga partier iriksdagen, följer frågorna och tar erforderliga initiativ. Något särskiltuppdrag, såsom föreslås i motionen, behöver inte besluta om i dettasammanhang. Med det sagda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 66ANDERS (): Må jag utomordentligt kort understryka attnär vi diskuterar arvoden i denna kammare är det få arvoden som jag har ensådan sympati för att man höjer som vice talmännens. Det är faktiskt på detsättet att i dagens läge är talmannens arvode det dubbla mot vad vice talmännenkvitterar ut. Ändå är det så att vice talmännen tvingas tjänstgöra här långtmer än vanliga riksdagsledamöter - interpeUationsdebatter ochfredagar och annat, och en stor arbetsuppgift även i olika Jag tycker inte att den skillnad i arvode som finnsmellan talmannen och vice talmännen är motiverad. Detta förslag är faktiskt ettsteg i rätt riktning, att överbrygga denna klyfta. Därför finner jag allanledning, herr talman, att bifalla utskottets förslag på den punkten. 67 (vpk): Jag har aldrig betvivlat att vice talmännenhar betydande arbetsuppgifter eller att de ställer upp och gör en bra insats.Att så är fallet kan jag gärna vitsorda. Det säger jag inte enbart därför atttjänstgörande talmannen är vice talman, utan det vet jag. Men jag betvivlarinte heller att ordföranden och vice ordföranden i utskotten har en hel delarbete och att de ställer upp och gör bra insatser. Även det kan jag vitsorda. Men det är faktiskt inte om det debatten handlar, utan omatt ingen kan utföra mer än tolv månaders arbete . Somriksdagsledamöter är vi nu arvoderade för . Det ärdärför som vi menar att det är dags att se över kretsen av dem som uppbärsärskilda arvoden, så att inte den vidgas. finns möjligheter att i ställetminska denna krets. Skillnaden mellan talmannens och vice talmännens arvodeberor på det system som vi har. Talmannens arvode regleras i förhållande tillregeringens ledamöter. Det är inte vår uppfinning, men har vi det systemetoch får rätta oss därefter. Låt mig i förbifarten säga att jag i detta ärende harnoterat en ovanlig snabbhet i . skall vi fatta beslutet,men i den fickkalender som lades i våra fack är redantryckt att vice talmännen har ett särskilt arvode på . Det varen mycket stor snabbhet! I de diskussioner om arvoden som har förts harvi mött påståendet att riksdagsledamöterna är sä lågt betalda att det är svårtatt rekrytera lämpligt folk. Detta påstående måste tillbakavisas. Man kan integöra jämförelser med de mest svindlande lönerna inom storfinansens toppskikt.Man måste göra jämförelser med breda löntagarskikt i landet. Revidering av arvoden till talman Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I (egendomsrätt, närings- och yrkesfrihet) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 148 förreservationen av m. fl. Mom. 2-4 Utskottets hemställanbifölls. Revidering av arvoden till talmän Mom. 2 b och c samt 6 a (beslutsordningen i , m. I dessa moment föreslås ändringar i huvudbestämmelser iriksdagsordningen. Av ändringsförslaget framgår att ändringarna önskas bligenomförda med ett enda beslut. För bifall härtill krävs emellertid att minsttre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöterförenar sig om beslutet. Beslut skall fattas genom omröstning. Omröstningenkommer att förrättas med rösträkning. Utskottets hemställan bifölls med 318 röster mot O föravslag. Utskottets hemställan hade alltså bifallits mederforderlig majoritet, dvs. minst tre fjärdedelar av de röstande och mer änhälften av ledamöter hade biträtt utskottets hemställan. Utskottets hemställan bifölls. Först biträddes reservation 1 av m.fl. med78 röster mot 31 för reservation 2 av och . 208ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation I av m.fl. - genom uppresning. Mom. 2 och 3 (arvode till vice talmän, m. Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 16 förreservationen av . 3 ledamöter avstod från att rösta. 1984/85:9Granskning av förvaltningskontors verksamhet (redog. 1984/85:5) 1984/85:13 Ändring i lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter, m,m, (prop. 1984/85:31) 1984/85:15Beskattning och folkbokföring av viss personal på främmande makters beskickningar och lönade konsulat (prop.1984/85:55) 1984/85:16 Särskild varuskatt (prop. 1984/85:69) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 8 §Våld mot tjänsteman Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /85:4 om våld mot tjänsteman. 69 (): I justitieutskottets betänkande nr 4behandlas frågan om våld mot tjänsteman. I detta ärende finns tre borgerligamotioner. I den moderata motionen betonas att respekten för polisensarbete måste ökas. Övergrepp mot polisman under tjänsteutövning måste resulterai strängare påföljd än vad som är fallet . Vi är alla medvetna om den svåra och ofta pressandesituation under vilken polisen får arbeta. Provokationer som okvädinsord ochhot är inte ovanliga. Våldet på våra gator har ändrat karaktär och blivitråare. Polisen, som skall skydda medborgarna från övergrepp, har således ettmycket utsatt och svårt arbete. Sparkar och slag, hot med knivar och andrastickvapen är sådant som polisen får värna sig emot. Frågan om polisensarbetssituation har också varit föremål för allvarligadiskussioner inom polisorganisationen. Utskottet har som praxis att inte ta ställning i frågorsom är föremål för behandling i utredningar. , som har attse över straffskalorna, skall vara färdig med sitt arbete under hösten 1985.Översynen tar sikte på att straffskalorna skall anpassas till de värderingarsom råder i dagens samhälle. Kommittén kommer att uppmärksamma straffmätningenav brott som rubriceras som hot och våld mot tjänsteman. Med hänsyn till det pågående kommittéarbetethar vi moderater inte yrkat bifall till vår motion i utskottet, och jag harinte något yrkande om bifall till den här. Vi vill emellertid kraftigtunderstryka att vi ser mycket allvarligt på hot och våld mot tjänsteman. De treborgerliga partiernas representanter i utskottet delar denna uppfattning ochhar i ett gemensamt särskilt yttrande till betänkandet understrukit denna sinåsikt. 70GUNILLA (); I en centermotion som behandlar frågor omrättstrygghet har vi också tagit upp polisens arbetssituation. När det gällerrättstryggheten har polisen viktiga uppgifter i vårt samhälle. Den skallupprätthålla lag och ordning, vilket är av stor betydelse för den enskilde ochför säkerheten i ett rättssamhälle. Detta innebär att stora krav ställs påpolisanställda. Olika undersökningar har visat att många upplever hårdapåfrestningar i sitt arbete. Avgången från polistjänster har också varithög. Våldet mot polismän har ökat i oroväckande omfattning,vilket utgör den kanske allvarligaste störningen i arbetsmiljön. Från centernssida anser vi det viktigt att frågan om polismännens arbetsmiljö uppmärksammasoch att allt görs som kan underlätta deras arbete. Enligt vår uppfattning måstesamhället se mycket allvarligt på våldsbrott mot polismän och beivra dessa medkännbara påföljder. Den rådande tendensen i samhället,som innebär att nästan allt ordnings-skapande överlåts till polisen, bidrartill att försvåra polispersonalens arbete. Knappast någon är beredd att biståen polisman som hamnar i en besvärlig situation vid ett ingripande. Människorscivilkurage har avtagit, och i stället kräver vi att polisen skall ställa upp.Från sida anser vi att det behövs en förändrad inställning frånallmänheten till dessa frågor. Polismakten måste få stöd i sitt tunga ochslitsamma arbete. De enstaka fall där förlöpningar ägt rum från poliserssida måste naturligtvis också beivras i enlighet med gällande lagar. Dessa fallhar enligt vår mening fått en alltför stor uppmärksamhet i den allmännadebatten. Poliskåren sköter, som helhet betraktad, sina arbeten på etthedervärt sätt. Inom detta yrkesfält finns det, precis som inom andra, ettfåtal miinniskor som missköter sig. För den skull får inte hela kårenmisstänkliggöras och anklagas. Utskottet har låtit remissbehandla vår motion och tvåandra motioner i den del som berör våldsbrott mot polisman, dvs. Bilden av rättsläget är inte entydig, och det finns inte någon heltaktuell undersökning av frågan. Det utredningsarbete somfängelsestraffkomniittén bedriver rörande bl. a. en allmän översyn avstraffskalorna koinmer att ta upp också brotten våld och hot mot tjänsteman. Vihar fått uppgifterom att kommitténs arbete skall vara slutfört under nästa år.Vi utgår da från att kommittén kommer att belysa rättstillämpningen i fråga ombl. a. våld mot tjänsteman och också föreslå de ändringar som kan visa sig varabefogade för att vidmakthålla den allvarliga synen pä denna typ avbrottslighet. Mot denna bakgrund avstår vi från att nu kräva ytterligarekartläggning av rättspraxis och därav eventuellt föranledda lanändrinsiar. 7' (): Jag vill bara helt kort påpeka att vi iutskottet är helt överens om att vi alla ser allvarligt på det våld mottjänsteman som kan konstateras. Det gäller ju i första hand polisen, och vi vetatt det är angeläget att ha speciella regler för att polisen skall kunna utförasitt viktiga värv på ett effektivt sätt. Det gjordes här en liten markering om att de treborgerliga partierna skulle se speciellt allvarligt på detta problem. Jag villframhålla att vi är helt överens om att se allvarligt på det. har det ju också vid remissbehandlingen visat sig attde flesta remissinstanser menar att lagen och straffskalan ger utrymme förtingsrätt och andra domstolar att i sina domar markera att man ser allvarligtpå dessa brott. Det finns inte underlag för att direkt konstatera att man intetillämpar lagen på ett riktigt sätt. Vad man som lagstiftande församling haratt göra är att inför de dömande instanserna markera, genom de straffskalor somvi har, de minimistraff och de maximistraff som skull gälla. Fängelsestraffkomniittén, som har i uppdrag att dels seöver samtliga straffskalor, dels utreda möjligheterna att införa vissa reglerför straffmätning, kommer att diskutera dessa frågor.