prot · G809134 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:134 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen, 18§ Fortsattes behandlingen av skatteutskottets betänkanden /85:41 och 55(forts, från prot. Särskildskattereduktion (forts, SkU 55) Anf.98 () replik: tyckte att vi från borgeriigt håll var irriterade överden här debatten, Jag har inte någon känsla av att vara irriterad, men jag harförvisso anledning att vara det, för svarar på andra frågor ände som är relevanta i detta fall. När det t, ex, gäller bytesbalansen gör RuneCarlstein en jämförelse och talar om hur stora förbättringarnablivit. Det är totalt ointressant i detta sammanhang. Det enda som är avintresse är att regeringen i budgetpropositionen förklarade att man, ombytesbalansen inte väsentligt försämrades, skulle lägga fram en proposition omskatterabatt. Bytesbalansen har väsentligt försämrats, och då säger : Ja, vi får titta på det här, - Man skulle naturligtvis frånregeringen sida ha fittat på detta, innan man lade fram propositionen, I budgetpropositionen spådde man atthandelsbalansen skulle visa ett överskott på 17,8 miljarder. harhandelsbalansen försämrats med 8 miljarder, Ikompletteringspropositionen skriver man ändå upp tipset och beräknar attöverskottet skall öka till hela . Det är så man frånregeringens sida har tittat på bytesbalansen. Hade regeringen velat handla påriktigt sätt hade den dragit tillbaka propositionen. De villkor man satte uppfrån början har nämligen icke blivit uppfyllda. 99 ()replik: fortsätter att tala om inflationstakten i vårt land ochmenar att den nu är lägre än under den borgerliga regeringstiden. Men det är av större intresse, , att se hurinflationsutvecklingen varit i vårt land i förhållande till de länder vikonkurrerar med på exportmarknaden, Och det är ett faktum att under de senasteåren har vi haft en nära nog dubbelt så hög inflation som vårakonkurrentländer. Det är detta som oroar. När det gäller handelsbalansen hade det verkligen varitilla, om vi under den högkonjunktur som rått inte skulle hauppnått ett bättre resultat än under den svåra lågkonjunkturen , Jag har ännu inte fått något svar på de två frågor som jagställt två gånger och som gäller dels vilken målsättning socialdemokraterna harför den framtida skattepolitiken när man ger favörer åt vissa grupper och pådet sättet totalt hackar sönder vårt skattesystem och helt släpper tanken på enlika behandling av inkomsttagarna, dels hur man skall avlösa dennaskatterabatt. Har man inte alls tänkt på vad som kommer ?Jag har som sagt inte fått något svar på dessa frågor. 100 () replik: Oavsett om vi diskuterar företagsbeskattningeller skatterabatt tycks vi hamna i denna ofruktbara redovisning fram ochtillbaka av ofullständiga siffror. Låt mig hålla mig till skatterabatten. Jagnämmde i mitt anförande att pensionärer, småföretagare, handlare, småbönder,kulturarbetare och andra fria yrkesutövare inte kommer att få del av dennaskatterabatt. Jag kan lägga till ytterligare en grupp som kommer att få enskatterabatt men en starkt reducerad sådan, nämligen huvuddelen av alladeltidsarbetande kvinnor, som inte når upp till en årsinkomst på , Imånga fall kommer de säkert att få ut sina , i skatterabatt genom attarbetsgivarna drar av detta belopp på skatten för juni månad, men när denslutliga skatten räknas ut kommer det surt efter. Då blir det restskatt istället för den skatterabatt som de bespetsat sig på. Jag sade i mitt anförande att densom tjänar . , vilket jag skulle tro är vanligt attdeltidsarbetande kvinnor gör, bara får . Jag vill upprepamin fråga till : Kunde ni inte ha låtit bli att höjainkomstskatten i stället för att genom denna skatterabatt ge gåvor på ettorättvist sätt? Organisationerna på arbetsmarknaden hade då kunnat förhandlafram ett avtal, Det hade också blivit rättvist om en lägre skatt hade gällt idet normala skattesystemet. Jag tycker att skall svara på dennafråga. 101RUNE CARLSTEIN (s) replik: Jag skall inte fortsätta att träta med KnutWachtmeister om bytesbalansen. Han säger att det är totalt ointressant hur denhar utvecklats. Jag tycker däremot inte att det är ointressant, så på denpunkten har vi skilda uppfattningar. Jag försökte i min tidigare replik att förklara för KnutWachtmeister att orsakerna till det ofördelaktiga utfallet i bytesbalansenunder årets första månader inte är helt ointressant. Vi får lov att studera ochanalysera dessa Det är mycket möjligt att vi då finner att t. o.m. det resultat som har förutsatts i budgetpropositionen ochkompletteringspropositionen kommer att uppnås. Därför finns det ingen som helstanledning att dra tillbaka denna proposition. ställde frågor till mig om målsättningen förvår skattepolitik. Den ligger fast. Vi skall föra enskattepolitik som går ut på att människor betalar skatt efter bärkraft. Manmåste göra klart för sig att den skattereduktion som införs inte ingår somett led i en långsiktig skattepolitik. Detta förslag är att betrakta som entillfällig sänkning av skatten för löntagarna under innevarande år som grundarsig på den uppgörelse som träffats om att löntagarna skall visa återhållsamheti sina lönekrav. Jag undrar hur det skulle ha sett ut om man inte hade försöktnå fram till en sådan här uppgörelse. Volvoarbetarna kanske hade satt sig neroch sagt: Vi skall ha en löneförbättring som står i relation fill Volvosredovisade vinst på . Det kunde ha fortsatt med att andrahade gått ut och sagt att med hänsyn till de rekordvinster som vissa företagredovisar kräver de att få kompensation för de reallönesänkningar som de fickvidkännas under de borgerliga regeringsåren. Det var vårt alternativ. Regeringen valde en annan väg och sökte slippa pressen påpriserna. Vi är helt medvetna om att ingen tjänar på att få höga löner ompriserna hinner före i kajjplöpningen. går gång på gång upp och frågar om intedetta är ett orättvist förslag, eftersom jordbrukarna inte får vara med.Jordbrukarna var emellertid inte med i denna upgörelse. , utan defår komma med i ett annat sammanhang och deras propåer behandlas i annanordning. Tredje vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. Anf.102 (): har i detta ärende till skatteutskottetavgett ett yttrande, varvid samtliga borgerliga ledamöter har anmält avvikandemening i förhållande till socialdemokraternas tillstyrkan. Sedan fråganavgjordes i finansutskottet har ytterligare omständigheter tillkommit somstöder den borgerliga ståndpunkten. Den av regeringen föreslagna skatterabatten är ingenbestående skattesänkning utan endast en tillfällig åtgärd i lagom tid förehöstens val. Eftersom den inte motsvaras av någon besparing på den offentligautgiftssidan, blir följden ett ökat budgetunderskott. Den extra statsupplåningsom detta framtvingar får medborgarna själva betala med ränta - men det blirförstås först efter valet. Regeringen har för skatterabatten angett två villkor:lönekostnaderna får öka med högst , och utrikesbalansen får inteallvarligt försämras. Det står nu klart att ingen av dessa båda förutsättningarföreligger. Propositionen borde därför ha återkallats. När så inte har skett,kräver logiken att Exakt var lönestegringen hamnar vet ingen ärslut. Men de avtal som hitfills har träffats leder till lönehöjningar somöverstiger den föreskrivna femprocentsramen. Det fungerar ju som bekant så attdet som hålls borta från avtalen har en benägenhet att komma fram somlöneglidning. var löneutvecklingen vid sidan av avtalen större änvanligt, inte minst för privatanställda tjänstemän. Utsikterna att nå detinflationsmål på som den femprocentiga löneramen skulle möjliggöra får dessutombetecknas som synnerligen mörka sedan tre fjärdedelar av utrymmet har ätits uppunder årets första fjärdedel. Skatterabatten avsåg att garantera en snabb och fredliglönerörelse. Mot den bakgrunden är det verkligen en ödets ironi att det just , när denna fråga behandlas i kammaren, bryter ut en arbetskonflikt som rörslutförandet av förra årets förhandlingsomgång. Det är inget tvivel om attregeringen i egenskap av statlig arbetsgivare har framkallat denna beklagligasituation genom att vägra att leva upp till avtalets förpliktelser. Jag sägerinte att det vore bra för ekonomi, om statstjänstemännen får igenomsina krav. Men jag säger att avtal är till för att hållas. Och trots allauttalanden om motsatsen släppte den statliga arbetsgivaren igenom enrad index-och kompensationsklausuler medan var i . Detblir sannolikt den dyraste statsrådsresa någon svensk finansminister harföretagit. Regeringen har uppenbarligen litat på att desocialdemokratiska ledarna i facket inte skulle ställa till bråk ett valår.Förhandlingschefen i TCO-S gjorde i måndagens fullkomligt klart attdet förekommit politisk utpressning av detta slag. Därom vittnar också detuppseendeväckande förhållandet att man inte tillkallade medlare förrän dageninnan konflikten skulle bryta ut. Det förekommer spekulationer om att regeringen avseratt lagstifta mot konflikten. Men ett sådant beslut kan endast fatta,och här i kammaren har socialdemokraterna ingen majoritet. Vi moderater anseratt både den fria förhandlingsrätten och principen att avtal skall hållas kräveratt den här beklagliga konflikten löses direkt mellan parterna. Det andra av regeringens villkor gällde utvecklingen avutrikesbalansen. försämrades utrikeshandeln med hela8 miljarder jämfört med . fick vistatistik som visade att bytesbalansen bara gavett underskott på drygt 5 miljarder. Detta skall ses mot bakgrund av attregeringen förutspått ett underskott på endast 3 miljarder. Eftersom skatterabatten är ofinansierad, medför den enfinanspolitisk försvagning med 2 miljarder. Därav kan nära 1 miljard väntas gåtill importerade konsumtionsvaror och alltså ytterligare öka underskottet ibytesbalansen. Även den nu utbrutna konflikten kommer att verka i sammariktning, eftersom stridsåtgärderna hämmar utrikeshandeln, medan räntorna påutlandsskulden fortfarande måste betalas. Regeringen säger att är på rätt väg.Sanningen är att vi är på väg in i en arbetskonflikt på statens eget område,som kommer att förstärka de negativa tendenserna vad beträffarprisutvecklingen och bytesbalansen. Problemen kommer att förvärras av denskatterabatt som det nu skall fattas beslut om. Jag ansluter mig till vadskatteutskottets borgerliga talesmän har sagt: att förslaget omskatterabatt måste avslås. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(beskattningen av arbetande kapital) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 145 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 (dubbelbeskattning av aktieutdelning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut. m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (sänkning av bolagsskatten m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (nyetableringskonto) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (kooperativ kapitalfond) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 51 förreservation 5 av och , 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 10 (uppskov med beskattningen av insats i kooperativtföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 17 (vinstandelssystem) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 145 förreservation 7 av m, fl. Mom. 24 (arbetsrättsligt skadestånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 25 (representationsavdrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot det av TommyFranzén under överläggningen framställda yrkandet - bifölls med acklamation. Nr 134 Mom. 26 (FoU-avdraget) Torsdaeen den Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 29(kvittning mellan kommuner av underskott mot överskott) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 30 (skattereglerna för fåmansföretag m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKnut m,fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 och2 (införande av skattereduktion) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 145 förreservationen av m,fl, i motsvarande del. Mom. 3 (skattereduktion för småföretagare, m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 16 fördet av under överläggningen framställda yrkandet i motsvarandedel, 31 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (annan kompensation till småföretagare m.fl,) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 17 fördet av under överläggningen framställda yrkandet i motsvarandedel, 45 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (upptrappningsreglerna m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot det av TommyFranzén under överläggningen framställda yrkandet i motsvarande del - biföllsmed acklamation. Mom. 6 Utskottets hemställanbifölls, 1984/85:53Beskattningen av utländska skadeförsäkringsanstalter, m, m, (prop, 1984/85:144) 1984/85:54 Hundskatt (prop,1984/85:146) Vad utskottet hemställt bifölls. 1984/85:19om bidrag till allmän sjukvård m, m, (prop, 1984/85:100 delvis), 1984/85:20om anslag tiU m,m, (prop, 1984/85:100 delvis), 1984/85:21 om anslag m, m, till Hälsoupplysning(prop, 1984/85:100 delvis) samt 1984/85:22 om anslag till omsorg om äldre ochhandikappade (prop, 1984/85:100delvis). Bidrag tid allmän sjukvårdm. 103 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 19,20,21 och 22 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså socialutskottets betänkande 19 ombidrag till allmän sjukvård m, m. Bidragtill allmän sjukvård m. m. 104INGVAR (): I socialutskottets betänkande 1984/85:19 tasbudgetpropositionens förslag om bidrag till allmän sjukvård m, m, upp, såvittavser punkterna E 18-E 22 samt E 24, Utskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning för Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdensplanerings-och rationaliseringsinstitut (Spri), Bidrag till allmän sjukvård m,m,, Vidareutbildning av läkare m,m. Anslag för Beredskapslagring ochutbildning m, m, för hälso- och sjukvård i krig samt för driftkostnader förberedskapslagring behandlas också i betänkandet. Under punkten E 19 Bidrag till allmän sjukvård m, m,behandlas ett motionsyrkande, där vi moderater föreslår ett anslag, som är 911milj, kr, lägre än regeringens förslag, såsom statsbidrag till den allmännasjukvårdsersättningen till sjukvårdshuvudmännen. Vårt förslag avstyrks avutskottet. Vi reserverar oss mot utskottets ställningstagande och framhåller ireservation nr 3 det oacceptabla i en fortsatt expansion av den kommunalasektorn. Ett primärt mål för den ekonomiska politiken måste vara att nedbringaden kommunala volymökningen till s, k, nolltillväxt , Det kankonstateras att kommunerna haft en god likviditetsökning under de senaste åren.Likviditeten ligger nu . Mot den bakgrunden anser videt inte vara rimligt att staten med sitt stora budgetunderskott skalltillskjuta till den kommunala sektorn. Volymökningenmåste upphöra, och därför föreslår vi minskade statsbidrag. Vi vill understryka att våra förslag tillminskade statsbidrag inte riktar sig mot berörda verksamheter. Vi anser attkommuner och landsting själva skall göra den omfördelning och den prioriteringmellan olika verksamhetsområden som de anser nödvändig. Genom minskad statligdetaljreglering ökas också möjligheterna för kommuner och landsting att på ettrationellt sätt utnyttja de egna resurserna, I princip anser vi moderater att 8 protokoll 1984/85:133-134 Bidrag tdl allmän sjukvård m. m. huvudmannen för en verksamhet också skall ha detekonomiska ansvaret. Det är otacksamt att framläggabesparingsförslag. Men om vi inte gör detta nu är riskerna uppenbart stora attvi längre fram i en än mera besvärlig ekonomi kommer att bli tvingade attvidtaga än mera drastiska åtgärder. Vi vill stämma i bäcken - det är lättare äni ån. Jag yrkar bifall till reservation nr 3 och iövrigt till utskottets hemställan. 105 (vpk): I reservation 2 till detta betänkande krävervi en utbyggnad av de yrkesmedicinska klinikerna vid både regionsjukhus ochlänssjukhus, företagshälsovårdsutredning avgav ett delbetänkande, somsklille tillgodose detta krav. Vad som oroar oss är att det händer såväldigt litet på detta område. Det är inte fullt utbyggt vid regionsjukhusen,och vid länssjukhusen finns knappast någonting alls. Dessutom tränger den ekonomiskapolitiken tillbaka landstingens ekonomiska ramar, vilket gör att man inte harnågra förhoppningar om att denna utbyggnad skall kunna förverkligas framöver. Det krav som både vpk och de fackliga organisationerna hardrivit bör tillgodoses. Vi anser att man i lag skall fastställa dennautbyggnad och att landstingen bör få en viss ersättning såsom motprestation, omde bygger ut yrkesmedicin och miljömedicin vid regionsjukhus och länssjukhus. Därmed yrkar jag bifall till reservation 2, Anf.106 (): Jag tänker i mitt anförande uppehålla mig vid de krav somframställs i reservation nr 1 till detta betänkande. Såsom representant förVästerbotten och den norra sjukvårdsregionen vill jag framföra några skäl, somytterligare talar för att det vore illa om inte också en thoraxkirurgiskverksamhet förlades till , pågår där en så långt gåendeverksamhet inom thoraxkirurgin att det är praktiskt taget bara det operativaingreppet som utförs i , Således sker alla förundersökningar vid Umeåsjukhus liksom eftervården. Patienterna reser den långa vägen ner till Uppsalaför operationen, men så fort tillståndet medger det återvänder de till föreftervård. Patienter tillhöriga Umeåregionen kommer från ettgeografiskt mycket stort upptagningsområde. Detta medför naturligtvis storabekymmer för anhöriga att snabbt nå , om de önskar vara hos patienten.Betydligt längre blir så avståndet till , om samma önskemål finns kvarom kontakt i samband med operationen. finns alltså goda kunskaper i , Enligt gjordaundersökningar finns även de största behoven av s, k. by-pass-operationer i denorra delarna av landet. Även byte av hjärtklaffar ingår som en god operativåtgärd vid hjärtbesvär. Den snabba utvecklingen av denna operationsteknik harockså medverkat till att ett stort flertal människor kan få lindring av sina svårahjärtsmärtor och därmed leva ett normalt liv. Det stora patientunderlag som nudiskuteras med de finska sjukvårdsmyndigheterna skulle tillsammans medregionens egna patienter utgöra ett fullt acceptabelt underlag för att hållahög kvalitet när det gäller operationskunnandet. Det finns alltså nyaspännande öppningar med ett sådant utbyte mellan de nordiska länderna. Just befolkningen på andra sidan Kvarken har ju svenskasom sitt modersmål. Det skulle alltså vara lätt och även geografiskt nära attsöka specialistsjukvård i , förekom i ett sammanträffandemellan de Österbottniska sjukvårdshuvudmännen och i ,Med på detta möte var även representanter från ochsocialstyrelsen samt sjukvårdsregionen, Alla föreföll enligt tidningsartiklarvara mycket posifiva till tanken på ett sådant samarbete. Naturligtvis handlar detta även om pengar och vilkamöjligheter som finns att erhålla statligt stöd för uppbyggnad och drift av ensådan utökad verksamhet. Det är ju om detta som skall besluta, ochdet är just det beslutet som man tycks vänta på från dessa gruppers sida. har, som finns angivet i utskottetsbetänkande, vid årets kongress att behandla en motion med samma syfte som demotioner som behandlas här . Genom att så många parter är inblandade idenna beslutsprocess har det ibland varit oklart i vilken instans det verkligabeslutet skall fattas. har uttalat att det skall finnas fyrathoraxkirurgiska enheter. Detta gjordes när man antog regionindelningen, menriksdagen kan tydligen inte ange att detta skall ändras, enligt utskottetsskrivning. och de olika regionernas samarbetsnämnder harväl inte heller någon formell möjlighet att ändra på detta riksdagsbeslut. Regeringen tycks inte heller vilja stå som pådrivare föratt ändra innehållet i de olika regionernas sjukvårdsutbud. Så jag ställer mignågot frågande till beslutsordningen. Var fattas det verkliga beslutet i fråganom Umeåregionen skall få tillgång till fullt utbyggd thoraxkirurgiskverksamhet? Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 1 i betänkandet nr 19, Där framgår klart och tydligt att riksdagenanser att denna förändring bör komma till stånd. Skälen för detta har jag någotsummariskt berört. Åtskilligt mera kan framhållas för att visa behovet av attdenna verksamhet förläggs till , Bidrag tid allmän sjukvård m. m. 107ULLA ORRING (fp): När regionsjukvårdsutredningens förslagantogs av vid /81 fastslogs att för den framtidaregionsjukvården skall landet indelas i sex regioner. Men för visshögspecialiserad vård, bl, a, thoraxkirurgi, förutsattes ytterligarekoncentration till enbart fyra enheter. På detta sätt kom sålunda Umeåregionen,den norra, att tillföras , Beslutet om denna för vårt land ytmässigt absolut störstaregion - två tredjedelar av landets yta - vilar naturligtvis på de kunskaper omfaktiska förhållanden och den förutsebara utvecklingen för thoraxkirurgi som dårådde. Jag vill, herr talman, särskilt påpeka detta. Bidrag tid allmän sjukvård m. m. långt förbi, och enbart har viinom sjukvården upplevt en stark utveckling, kanske främst inom hjärt- ochkärlkirurgin. Det finns nu tillräckligt kunskaps- och beslutsunderlagför att betrakta kirurgisk behandHng av vissa former av kranskärlssjukdom sometablerad rutinsjukvård. Med detta har följt att medicinska förutsättningarfinns för en successiv ökning av den öppna hjärtkirurgin i totalt.Sammantaget med de entydiga resultat som förutom höjning av livskvaliteten ävenbekräftar en livsförlängande effekt - människor kan efter operation återgå fillett normalt liv med arbete, fritid och allt sådant - har detta inneburit attefterfrågan på thoraxkirurgi ökat långt utöver tidigare prognoser. Varför dåthoraxkirurgi till ? Förhållandena är ej fillfredsställande. De patienteri norra regionen som skall undergå denna behandling utreds först i ,remitteras därefter för operation till och hemtransporteras efterhjärtingreppet till i eller vederbörande länssjukhus föreftervård, I andra sammanhang påpekas behovet av en sammanhängande vårdkedja.För dessa patienter som är nog så känsliga bryts absolut denna grundregel. Detär omvittnat av många patienter att man känner stor oro för transporterna, förbyte av läkare och annan personal. Miljön förändras ifrån utredningstillfället. principrogram och Landstingsförbundetsutredning angav normtal för operationer, som avsågutvecklingen . var 400 operationer per miljoninvånare. Verkligheten har visat att dessa tal redan är passeradeför norra regionens del. Enbart för , och Ångermanlandhar över 400 operationer utförts i . Vi skulle med andra ordredan nu klara normtalet i . Den norra sjukvårdsregionen ligger med dessa siffror högreän . Som bekant är hjärtsjukdomar mer frekventa i norraSverige än i landet i övrigt. Med detta vill jag påpeka vikten av att enthoraxkirurgisk verksamhet kan komma till stånd även i för dehjärtsjuka i norr. Det är ett länge efterlängtat önskemål där inorra regionen stått i spetsen för kravet, och där nu samtliga partier ilandstinget i sluter upp. har emellertid förordaten ytterligare höjning av normtalet till 600-800 operationer per miljoninvånare . Det förtjänar att nämnas att det i utfördesendast. 460 operationer totalt i hela landet, vilket motsvarar 100 operationerper miljon invånare. I , i , utförs 150-200operationer med även hög medicinsk kvalitet. Jag anser att thoraxkirurgisk verksamhet i med vårtbefolkningsunderlag på omkring 900 000 invånare inom norra regionen skulle geett mer än tillräckligt underlag för likvärdig medicinsk behandling avpatienterna i norra . Det skulle också ur samhällsekonomisk synpunktvara mycket försvarbart. Thoraxkirurgi har ävenstor betydelse för läkarutbildningen i . Tillsist vill jag instämma i vad sade om besöket avÖsterbottens sjukvårdsrepresentanter.