prot · G809113 · 1984-12-31 00:00:00 — Även om utskottet säger att fortbildningen är värdefull och regeringenförklarar att den är en förutsättning för Lgr 80, är det väldigt angeläget attskolöverstyrelsen nu i sitt studium av detta riksdagsbeslut försöker ta fastapå vad utskottet har sagt om nödvändigheten av att fortbildningsverksamhetenprioriteras och därmed lever vidare, var inne på dessatankegångar i sitt inlägg. Jag skulle vilja att utskottets talesman i en kommentar slår fast att intentionerna måste fullföljas. Det voreförödande om ett framgångsrikt utvecklingsarbete skulle raseras, därför att detuppstår osäkerhet om statsmaktens vilja att prioritera sådan här fortbildning iframtiden. Jagförutsätter vidare att i sina direktiv till länsskolnämndernaoch i sina anvisningar till det kommunala planeringsarbetet uppmärksammar vadsom har sagts både i propositionen och i utbildningsutskottets betänkande. Jaganser inte att situationen är bra. Fortbildningsverksamheten är på vägatt kraftigt minska. Detta är illavarslande. Forskningoch centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 53 (): Jag vill bara erinra om mitt tidigare inlägg, då jag redovisade vadbetänkandet innehåller. Av betänkandet framgår ju atl vi - vilket också harföreslagits i propositionen - kommer att få en total översyn avlärarfortbildningen, Somkommentar till det har tagit upp, nämligen problemet att fylla deplatser som utannonseras på no/teknik-områdena, vill jag säga att det ärmöjligt att den personal som vi har i skolan är attraktiv i näringslivet överlag. Det kan vara därför som vi inte får så många sökande till defortbildningsplatser som vi har. Kommunernahar tillgång till kompetenta lärare, och i kommunerna förekommer ett ickeföraktligt fortbildningsarbete, som också betyder en del i sammanhanget. 4 protokoll 1984/85:113-114 Slutligen vill jag säga att detta område är prioriterat,liksom del har varit . Därmed hoppas jag alt jag i någon mån harkommenterat inlägg, AnL 54 (): Utskottets talesman har naturligtviskommenterat mitt inlägg. Däremot hade jag hyst förhoppningar om att han litetklarare skulle slå fast vad jag hoppas är utskottets innersta intention,nämligen att det är viktigt med den lärarfortbildning som utskottet verbalthyllar och som regeringen säger är en förutsättning för att Lgr 80 skall kunnaförverkligas. Man borde klarare ha sagt att det är viktigt att den fortbildningsom finns inte får raseras. Jag gav ju en del exempel på hur kurserna på högskoleorternaär på väg att minskas på ett sätt som jag inte tror atl utskottet harförutsatt. Jag beklagar att utbildningsutskottet inte har kommenterat dettamera i sitt svar på motionen. Grundfrågan är vi ju överens om, nämligen att det ärnödvändigt med en god och vital fortbildning på ett mycket aktuelltämnesområde. Jag vill ändå tolka utskottets företrädare så att man förutsätteratl och regeringens uttalade mening om nödvändigheten avlärarfortbildningen i de båda ämnena inte bara blir en läpparnas bekännelse,utan att man kan avläsa att verksamheten fortskrider. Den skall fortsätta inte bara till nytta för de lärare somfår glädje av fortbildningen, utan framför allt för dem som skall ta emot den,dvs. de elever som skall hantera morgondagens teknik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omutbildningsutskottets betänkande 22.) AnL 55 TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 20 om anslag lill statens skolor för vuxna:Utbildningskostnader, m. m. AnL 56GÖRAN ALLMÉR (m): I utbildningsutskottets belänkande 20behandlas vissa anslag inom vuxenutbildningens område. Vi moderater har med anledning av statens ansträngdafinanser gjort vissa prioriteringar. Skall vi lyckas få kontroll över enständigt ökande statsupplåning och ett enormt budgetunderskott, måstepraktiskt taget alla grenar av statlig verksamhet vidkännas besparingar, såockså utbildningsområdet. Alt medge detta är inte ett uttryck för någon önskanatl beröva utbildningen de resurser den behöver för att kunna förmedla enkvalitativt fullgod undervisning. Det handlar om realistiska bedömningar avvad som kommer alt bli Man kan givetvis inom utbildningsområdet - liksom inom alla andraområden - plocka små besparingar här och var. Men det räcker inte för att kommatill rätta med de stora ekonomiska balansproblemen. Det krävs störrebesparingar, och sådana fordrar en annan teknik. För ossmoderater gäller följande prioriteringar: Ungdomsskolans basverksamhet måste fortsättningsvisundantas frän besparingar. Därvid måste tillräckliga resurser reserveras försjälva undervisningen. Detta innebär att satsningar på umbärliga lokaler,utrustning och personal för andra uppgifter än undervisning ges lägreprioritet. Som en följd av detta måste skolutbildning av äldre enligt vårtförslag få stå tillbaka för utbildning av de unga. Trots en betydande besparing på anslaget till kommunalvuxenutbildning klarar vi moderater att garantera två viktigavuxenutbildningsfunktioner, nämligen kompetensutbildning och nivåhöjning aväldre generationers grundläggande kunskaper. Att ge dem i den äldre generationen som i ungdomsåren intefick chansen att få den utbildning som motsvarar möjlighetatt förkovra sig i detta avseende är av lika central vikt som ungdomsskolansutbildning. Det är också viktigt att inom komvux kunna erbjudamöjligheter att komplettera de kunskaper som är nödvändiga för vidare studierinom högskolan. Detta blir särskilt angeläget om man i likhet med oss moderatervill ge de olika gymnasielinjerna en klarare profil än vad regeringenuppenbarligen syftar till. Skulle det visa sig att annan komvux-verksamhet, som avolika skäl kan bedömas som särskilt värdefull, riskerar att drabbas vid denföreslagna besparingen, är del enligt vår mening inte orimligt att tänka sig enviss avgiftsfinansiering av sådana utbildningar. Med del anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 2 och 3 i utskottets betänkande. Avslutningsvis, herr talman, utgår jag från att andraborgerliga företrädare kommer att utveckla synpunkterna på ett återinförande avden femgradiga betygsskalan i grundskoleanknutna kurser inom komvux, och jagnöjer mig därför med all här yrka bifall även till reservation nr 1. AnL 57LINNEA HÖRLEN (fp): betänkande nr 20behandlar anslag till statens skolor för vuxna. Jag vill säga några ord om detvå reservationer som har fogat till utskottets betänkande. Den första reservationen gäller återinförande av femgradigbetygsskala i grundskolekurser inom komvux. har beslutat att avskaffa den nuvarandefemgradiga betygsskalan för grundskolekurser. Det är ett rättvisekrav för såväleleverna i vuxenutbildning som eleverna i att det tidigarebetygssystemet får finnas kvar inom den kommunala vuxenutbildningen för attskolformerna skall vara likvärdiga. En ordning i vuxenutbildning sominnebär att endast "betygen" godkänd och icke godkänd används tenderaratt leda till att kraven för godkänd sätts mycket lågt. Informationen fill denstuderande och eventuella avnämare blir därigenom mycket trubbig och intesällan direkt missvisande. Beslutet att avskaffa betygen innebar också att ensärskild kvotgrupp måste införas för de elever som önskar läsa vidare igymnasieskolan. Detta är onödigt om tidigare betygssystem återinförs.Riksdagens beslut innebär en risk för att elever som en gång börjat i denkommunala vuxenutbildningens grundskolekurser allfid kommer att tillhöra denkommunala vuxenutbildningens utbildningssystem. Jag vill därför yrka bifalltill reservation 1, där det ställs krav på ett återinförande av den femgradigabetygsskalan i grundskolekurserna inom komvux. Den andra reservationen gäller en besparing på 40 milj.kr., som vi föreslagit från sida. Denna reservation har fogatstill betänkandet uteslutande mot bakgrund av det statsfinansiella läget, ochjag nöjer mig därför med atl helt kortfattat yrka bifall till reservation 4,som gäller medelsberäkningen. Jag villockså yrka bifall till hemställan i utskottets betänkande i övrigt. AnL58 (): Jag skall ganska kortfattat beröra de reservationer somhar fogats till detta belänkande från utbildningsutskottet, men innan desstänker jag framföra några allmänna synpunkter på vuxenutbildningen mot bakgrundav de utredningar som förekom . Det gjordes mångautredningar vad gällde både vuxenutbildningens innehåll som sådant och deekonomiska satsningar man ansåg sig behöva göra för att kunna bereda vuxnamänniskor möjlighet att studera vid en ålder när de har bildat familj och harhelt andra ekonomiska krav och förutsättningar att kunna gå in i enstudiesituation. Det var utredningar om både fövux och svux, och jag varspeciellt inblandad i några av dem, kanske främst dem som skulle skapaekonomiska förutsättningar för vuxna att kunna studera när de kommit upp iåren. Speciellt gällde det sådana vuxna som hade en dålig eller kortskolutbildning. Också andra partiers företrädare har sagt sig vara inställda pådetta och atl man vill markera vad vi var ganska överens om vid den tidpunktenmen som vi inte är överens om , nämligen att under 1970-, 1980-talen ochkanske en bit in bör turen ha kommit till dem som trots dålig skolutbildningändå medverkat lill att vi fått det välståndssamhälle som är.Inriktningen var ju helt klar- att bjuda de vuxna en kompletterande utbildningpå samma villkor som exempelvis de studerande vid ungdomsskola har, dvs. en iprincip avgiftsfri utbildning. Då dagens debatt åtminstone i vissa delar är en upprepningav den debatt som fördes här i kammaren så sent som , då vibehandlade proposition 1983/84:169, skall jag inte upprepa vad som då sadesutan hänvisa lill protokollet från den debatten. När det gäller kan man kort och rubrikmässigtkonstalera att de vill avgiftsbelägga vissa delar av komvux-kurserna, att devill minska resurserna för den kompletterande utbildning som vi menar atl vuxnamed en kortskolutbildning i ungdomsåren har rättighet till och att de vill införa enfemgradig betygsskala. Om man ställer dessa tre rubriker mot bakgrund av densituation som vuxna som söker sig till utbildning befinner sig i, finner manatt helt bortser från att dessa vuxna studerande, när de går in isina studier, har en helt annan situation än de ungdomsstuderande. De vuxnasöker alltså en komplettering av sina bristande kunskaper, av sin otillräckligautbildning i ungdomsåren. Jag tycker att den grundläggande principen för oss i heladen här debatten måste vara att inte undanta de vuxna i ett ekonomiskt kärvtläge. Det finns vissa områden som alltid ger sig på. påmorgonen lyssnade vi på den kulturpolitiska debatten, och det fanns även därvissa områden som man ansåg sig kunna ta pengar ifrån. Samma sak är det här.Man menar att man kan ta från det område som gäller de vuxna och derasstudiesituation. Jag tycker att man i stället nästan måste ge det områdetprioritet. Det har talats om omprioriteringar, och om man skall omprioriteraskall man göra det så att de vuxna har möjligheter att gå in i enstudiesituation trots de sociala och andra hinder som finns för dem. Man böralltså underlätta för dem. Det framgick av debatten då IngvarJohnsson, som var utskottets talesman, räknade upp en rad olikautbildningssektorer som var nödvändiga att öppna för att man skulle kunna bjudade vuxna i samhället detta spektrum av utbildning. Jag tänker inte alls ta upp någon betygsdebatt ,eftersom det fördes också en sådan . Vårt parti har ju tidigarebåde i utredningar och i andra politiska sammanhang klart deklarerat var vistår i betygsfrågorna. Betygssituationen för de vuxna är något annorlunda änvad som gäller för de elever som går i ungdomsskolan och som i princip har atlsöka sig till vidareutbildningar. Självfallet får man behandla sådana härfrågor med ganska stor känsla för vad som är praktiskt genomförbart, och därförhar vi inte drivit denna fråga särskilt hårt. Vi finner inteanledning att gå ifrån principen att de vuxna i en viss utbildningssituationskall få antingen betyget godkänd eller betyget icke godkänd. Det bör varatillräckligt för deras vidkommande. Även denna fråga, herr talman, behandlades den 14november. Med hänvisning både till vad som anförts och fill denkorta upprepning och komplettering som jag har gjort yrkar jag avslag påsamtliga reservationer, nr 1, 2, 3 och 4, och bifall fill utskottets hemställani betänkandet nr 20, AnL 59GÖRAN ALLMÉR (m): Mycket av det som sägerbeträffande behovet av utbildning inom vuxenområdet är onekligenbehjärtansvärt. Men vi skall ha klart för oss att vi när dessa frågordiskuterades -där inledde sitt resonemang- hade en annan ekonomi i vårt land än vad vi har . Jag kan inte frigöramig från känslan att , och även socialdemokraterna för övrigt, iviss mån lever efter det motto somLudvig XV under Tanden régime i hade: Efter oss syndafloden, Man talar om att det här gäller viktiga områden, som manvill prioritera. Men varför kan man då aldrig från socialdemokratisk sida talaom vilka områden som i så fall skall drabbas av de besparingar som här harföreslagits? Vi måste väl ändå vara överens om, , att besparingarmåste göras, om vi inte skall visa en otrolig brist på solidaritet mot de svagagrupper i samhället som över huvud tagel inte har någon möjlighet att görasin stämma hörd. Vi kan inte leva på lån som våra barn och barnbarn skallbetala. AnL 60 (): Också jag vill säga att jag inte riktigtförstår talet om att vi inte skulle vara överens om att det är de vuxnasom i ett tidigare skede inte haft möjlighet att få tillräckliga kunskaper somnu skall ha chansen att förbättra de kunskaper de har. Jag vill på detstarkaste understryka att vi från sida är angelägna om att devuxna skall ha sådana möjligheter. Jag förstår inte att man plötsligt skullekunna rasera dessa möjligheter genom att föreslå en minskning avanslagshöjningen; alltså icke en utradering av anslaget. Det som vi från sida begär är att man skullekunna använda ett slags osthyvelsprincip också när det gällervuxenutbildningen. Vi har ju varit med om atl banta ned också flera andrasektorer inom undervisningens område. När det sedan gäller betygen sadeBengt att vi inte skulle ta upp en debatt om dessa. Jag vill bara omigen understryka att jag ser det som ett rättvisekrav i detta sammanhang att engraderad betygsskala genomförs, så att de vuxenstuderande kan bli fulltjämställda med dem som utbildas inom . AnL61 (): Jag vill helt kort beträffande talet om andra ekonomiskaförhållanden och om att vi inte skall leva på lån som man fårbetala säga följande. Jag gjorde tidigare en historisk tillbakablick och framhöllatt det faktiskt snart är tur för gruppen vuxna med låg skolutbildning att fåvara med i det här sammanhanget, efterlyser vilka prioriteringar vi skullevilja göra på detta område. Ja, vi skulle mycket länge, , kunnaföra en debatt omkring de frågorna. Det är alldeles klart att ochvi inte kommer att bli överens på denna punkt. Jag vågar nästan inte nämna t,ex, försvaret, därför att och jag då kommer att föra debattenmycket långt. Min grundinställning i fråga om vilken position vuxenutbildningenskall ha i samhället är att besparingar inte skall göras på det området. Vi får väl se om det blir en syndaflod, bordenog i stället ge den socialdemokratiska regeringen och riksdagsmajoriteten ett erkännandeför att de faktiskt har vänt hela den ekonomiska utvecklingen , dvs,historiskt sett under en inte så . Slutligen vill jag säga till att hennesanförande i stort sett är en upprepning från debatten , LinneaHörlén sade då bl, a,: "I detta sammanhang har naturligtvis ävenvuxenutbildningen fått sin släng av sleven. Men de besparingar som vi frånfolkpartiets sida har gått med på gäller en omprioritering där vi försökerskydda just de grupper som är allra sämstutbildade ," Det är märkligt att och jag inte kanvara överens omden åsikten, för det är precis den åsikt som jag har i detta sammanhang. AnL 62 (): uppgift att socialdemokraternahar vänt den ekonomiska utvecklingen får stå för hans räkning. Faktum är, BengtWiklund, att vår statsskuld växer med oroväckande hastighet, den har faktisktfördubblats som socialdemokraterna har suttit vid makten. Menvi kanske inte skall föra en ekonomisk-politisk debatt , sade att del bör vara de äldre lågutbildadestur att nu få undervisning. Ja, det håller vi med om. Som jag sade i mitthuvudanförande garanterar vi med de besparingar vi har föreslagit dem somtidigare inte har kommit i åtnjutande av utbildning upp till nivåmöjligheten att få sådan utbildning inom vuxenutbildningens ram. Vi ger demockså chansen till den kompletterande utbildning som kan vara nödvändig förderas möjligheter att gå vidare till gymnasieskola, universitet och högskola.Jag förstår därför inte riktigt vad det skulle vara som och jagär oense om. Det är fullt klart att vi har olika uppfattningar om hur stortpenningbehovet är, AnL 63 (): Det som från debatten är riktigt. Den gången handlade det om att vivar angelägna om att slå vakt om just de svagaste grupperna, som vi anser varade som går i grundvux, de som är analfabeter, de som behöver lära sig detprimära när det gäller utbildning. Denna grupp har vi skyddat helt och hålletmot osthyvelsbesparingen. Jag sade också, om jag inte minns fel, att vi om detskulle bli ett bättre ekonomiskt läge naturligtvis är angelägna om att återigenstärka vuxenutbildningssektorn. Jag vill erinra om att på ett anslag på , är inte 40 miljoner ett så stort belopp att det raserar utbildningen. AnL64 (): Mycket kort: Det var inte jag utan sombörjade tala om den ekonomiska situationen. Jag tycker att bordeblekna under solbrännan, när han kan säga att den socialdemokratiska regeringensedan 1982 inte har vänt den ekonomiska situationen i landet. Jag skall nu inteföra den diskussionen längre. Jag är också litet solbränd, men jag skulle kunnabli ännu mera solbränd, nästan högröd, i mina angrepp i denna debatt. Det som skiljer och socialdemokraterna åt,, är bl.a, att ni vill avgiftsbelägga en del av komvuxkurserna förde vuxna. Jag anser att principen måste vara att de vuxna människor som harmedverkat till att skapa välståndet i också skall kunna erbjudas enkompletterande utbildning, inte bara för att gå vidare till högskola utankanske för att komplettera sin utbildning inom det yrkesområde som de ärverksamma i utan att behöva betala några särskilda avgifter för det. Slutligen, , har jag praktiska erfarenheterav att några miljoner mindre kan skapa stora problem ute i länsskolnämndernanär pengar skall fördelas till grundvux. Vi har haft del problemet under detsenaste året inom den länsskolnämnd där jag är verksam, och jag vet att mångaandra länsskolnämnder har samma situation. Det går alltså inte att säga att när del gäller 832miljoner, eller vad det nu var, gör de 40 miljonerna inte så stor skada, 1miljon eller 2 miljoner kan göra mycket stor skada i en viss situation där manbehöver göra en satsning just på grundutbildning, t, ex, för de vuxnainvandrarna. AnL 65GÖRAN ALLMÉR (m): Jag kom onekligen in på ekonomi i början -det skall jag ta på mig. Men å andra sidan, , går det ju inte, närvi talar om statliga anslag till verksamheter i statlig regi, att komma ifrånatt vi också måste behandla den ekonomiska situationen. Jag vet inte, herr talman, om jag är speciellt solbränd, Ivilket fall som helst har jag inte för avsikt att blekna under en eventuellsolbränna, när jag framhåller att man faktiskt inte har lyckats vända på denekonomiska utvecklingen, AnL 66 (): Det handlar alltså för vår del om att vi villskydda grundvux. Däremot har vi tänkt oss att besparingen skulle kunna gå ulöver inom komvux, och när det gäller gymnasiedelen. Men det jag än en gång vill säga är att jag tycker alt dethär inle innebär någon katastrof för utbildningen - långt därifrån, Därförtycker jag atl vi gott kan säga, , att vi ändå i stort är överensom att vuxenutbildningen är en viktig del av vårt svenska utbildningsväsen, AnL 67 (): Mycket kort kring katastrofteorin: Jag menar att det är enkatastrof för de invandrare med låg utbildning som har behov av grundvux ochinte kan få den, om det fattas några miljoner, I övrigt vill jag än en gång understryka att jag tyckeratt inle skulle ha avgivit sin reservation, för hon är ganskaöverens med oss. Det framgår också av protokollet för . överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omutbildningsutskottets betänkande Onsdaeen den 22-) AnL 68 TALMANNEN: Undervisningen i Kammarenövergår nu till att debattera utbildningsutskottets betänkande svenska förinvand- 22 omundervisning för invandrare i svenska språket, m,m, I fråga omdetta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga Undervisningen i svenska för invandrare, m. m. AnL 69 (): I utbildningsutskottets betänkande 1984/85:22behandlas frågor rörande bl, a, svenskundervisning för invandrare, bidrag tilldriften av folkhögskolor och bidrag lill viss central kursverksamhet. Som jag framhöll i mitt tidigare anförande ärbakgrunden till de besparingar moderata samlingspartiet föreslår ireservationerna 2,4,5,6 och 7, som är fogade fill betänkandet, vår strävan attpå sikt få balans i statsfinanserna. Vår prioritering inom utbildningssektornhar jag också redogjort för tidigare och skall här bara snabbt gå igenom våraställningstaganden i de nu aktuella frågorna. För /86 föreslår regeringen attundervisningen för invandrare i svenska språket totalt får omfatta högst 490 000timmar. Den lagbundna undervisningen halveras jämfört med innevarande år. Detär enligt vår mening en riktig åtgärd, eftersom kvoten inte kunnat utnyttjasfullt ut, Verksamhelsnedgången torde främst sammanhänga med nedgångeni arbetskraftsinvandringen. Invandrare utan kunskaper i svenska har småmöjligheter atl få anställning i rådande arbetsmarknadssituation och därmedkomma i fråga för den lagbundna undervisningen. De flesta invandrare tordedärför vara hänvisade till "övrig undervisning" i den mån de inte fårsvenskundervisning i samband med arbetsmarknadsutbildning. Vi anser, trots den föreslagna minskningen, att de ibudgetpropositionen beräknade timtalen är för höga. Vi föreslår därför enbegränsning till sammanlagt , varav lagbundenundervisning. Vårt förslag medför därför att anslagsbehovet minskar med 15milj, kr, I proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder1983/84:40 föreslog regeringen att koefficienten i det allmänna bidraget tilldriften av folkhögskolor skulle sänkas från 0,0037 till 0,0036. Vi föreslog enytterligare sänkning med 0,0002 för att uppnå en lärartäthet på 2,0 lärartimmarper elevvecka till skillnad från dagens . Viupprepar detta förslag, herr talman. Därutöverföreslår vi att den totala undervisningsvolymen bibehålls vid Undervisningen i svenska för invandrare, m. m. 1984/85års nivå, dvs, . Det innebär mindre änregeringens förslag. Regeringen föreslår vidare att ytterligare tvåfolkhögskolor skall erhålla statsbidrag, nämligen Nordiska folkhögskolans iKungälv verksamhet i och Stensunds folkhögskolas verksamhet iNyköping, Vi vill i anslutning härtill hänvisa till att ett enigtutbildningsutskott i sitt betänkande UbU 1978/79:21 uttalat sig för att enökning av antalet statsbidragsberättigade självständiga folkhögskolor börbedömas restriktivt, I enlighet härmed avvisar vi regeringens förslag att geytterligare folkhögskolor statsbidrag. Enligt vår mening är det i nuvarandestatsfinansiella situation angeläget att ge den grundläggande utbildningen igrundskola och gymnasieskola prioritet före andra utbildningsinsatser. Sammanlagt uppgår våra besparingar rörande folkhögskolornatill 25 milj, kr. Enligt vår mening bör de organisationer somkommer i åtnjutande av bidraget till viss central kursverksamhet själva svaraför sina kostnader. Vi föreslår därför i enlighet med tidigare förslag attanslaget avvecklas. Regeringen har anvisat 35 milj, kr, lill anslaget, vilketfinansieras via vuxenutbildningsavgiften. Vi vill överföra dessa medel tillanslaget C 4, Bidrag till studieförbunden m, m.