prot · G809108 · 1984-12-31 00:00:00 — moderaternasanklagelse mot regeringen och mot socialdemokratin att vi för fram dubbla budskapnär det gäller neutralitetspolitiken, att vi visar undfallenhet mot ochspelar under täcket? Jag är intresserad av utrikespolitik och av att vårneutralitetspolitik har en fast förankring. Därför upprepade jag den härfrågan. Jag konstaterar nu att trots att tre moderater har talat efter mig, ochsagt många ting som jag, herr talman, skulle kunna instämma i, står denna frågafortfarande obesvarad. Överläggningen var härmed avslutad. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /85:25 om statsbudgeten för /86 såvitt avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde (prop. 1984/85:100 delvis). 55 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hållsgemensam överläggning för samtliga punkter. AnL 56EINAR (): De frågor som rör jordbruk, skog, trädgård,fiske, miljö, m. m. är naturligtvis ett oerhört omfattande och viktigt avsnitti budgetpropositionen. Det är under stor enighet som utskottet har tagitställning till många av dessa viktiga frågor. Jag skulle dock vilja nämna attdet i sparsamhetens anda naturligtvis är en del områden som inte kunnattillgodoses, och där har då uppstått meningsskiljaktigheter. Vi får av allt att döma, herr talman, inom en snar framtidmöjlighet till mycket betydande och viktiga ställningstaganden i närdet gäller den framtida inriktningen av dessa frågor. Förslag finns i aviseradeoch redan framlagda propositioner. Därför vill jag, med hänsyn tilltidsaspekten, inskränka mig till att mycket summariskt kommenterainnehållet i föreliggande betänkande. Låt mig då börja med att säga att jagnaturiigtvis hade haft anledning att kommentera en rad av de ställningstagandensom det råder stor enighet om och som jag å utskottets vägnar här givetvis villyrka bifall till. På ett par punkter har emellertid anmält avvikandemening, och jag vill i korthet kommentera en del av de punkterna och redan nube att få yrka bifall till de reservationer där mitt namn förekommer. Ett sådant exempel är reservation 2, där vi har sagt attvissa områden inom husdjursvården kanske kräver ökad uppmärksamhet. Det börjarbli brist på duktiga hovslagare och klövvårdare, och utbildningen av sådana börlösas på ett annorlunda sätt än utskottsmajoriteten föreslagit. Vi har påtalatdet i reservation 2, där vi har angett vissa vägar för att lösautbildningsfrågan -bl. a. kan man utnyttja kompetensen och utrustningen vidveterinärinrättningen i . I reservation 3 behandlas en något kontroversiell fråga,som har dykt upp inom allt fler områden, nämligen frågan om hurman skall lägga över finansieringsproblematiken på näringen. Det finns flerasädana exempel, och reservation 3 gäller i första hand rådgivningsverksamhet.Vi nämner också i reservationen en del andra kostnader som har lagts över pånäringen. Vi menar att följden av dessa åtgärder kan bli att en redan hårtpressad jordbruksnäring blir ännu mer pressad, och vi anser att bordeuttala sig för att man skall söka andra vägar för finansiering än de somföreslås av majoriteten. I reservation 4 har vi uttalat oss för att man bordeförsöka få en mjukare nedtrappning än utskottsmajoriteten föreslår avkreditramen avseende markförvärv för jordbrukets rationalisering. Vi har därföreslagit att den rörliga krediten skulle få uppgå fill 100 milj. kr. och sedanunder 1986 gå ned till 50 miljoner. Reservation 6 handlar om täckande avkreditgarantiförluster. Vi anser att den formen för stöd - lån med uppskjutenränta - inte bör avvecklas i det här skedet utan bör bibehållas. Vi har fråncentern inte heller kunnat acceptera att man lägger på det nyetableradejordbruket - som normalt har en mycket stor skuldsättning vad gäller kapitaletoch har en ganska hög räntesats - den extra kreditgarantiavgiften på1 %. Vi menar att bör uttala sig för att 1-procentsavgiften som utgårpå utestående lånebelopp för lån till jordbrukets, trädgårdsnäringens ochfiskets rationalisering möjligt bör avvecklas. Detsamma gäller trädgårdsnäringen i övrigt. Näringen harmyckel stor betydelse och den kommer, som jag ser det, att få ökad vikt när manser sig om efter alternativ produktion och när debatten om andra kostvanoralltmer intensifieras. Vi har för del vall att i reservation 8 föreslåett reservationsanslag på för främjandet av trädgårdsnäringen. I reservation 9 tar vi upp en fråga som har debatteratshär i följd, nämligen statens ansvarstagande för finansiering avhusdjursaveln. gjorde en ganska bestämd beställning närriksdagen uttalade att det kanske vore rimligt att överlåta ansvaret ide sammanhangen till näringen och till olika avelsorganisationer. Men det ärmycket viktigt att. man inte släpper ansvaret förrän man har en klar garantiför att organisationerna själva orkar ta över det. Vi i tror att manhar gått väl hårt fram när del gällt att avveckla det stödet. Vi håller fastvid att det skulle behövas 1 milj. kr. föratt klaraen tillräckliganslagstilldelning till samtliga avelsorganisationer för hästar. Vi förvidare ett resonemang om rennäringen, och det är kanske rimligt att taupp principiella ställningstaganden om dess roll. Vi tror att man måhända skallförsöka skapa mer preciserade målsättningar. I reservation 11 nämner vi ettminoritetspolitiskt mål, ett regionalpolitiskt mål och ett näringspolitiskt målsamt ett inkomstmål för rennäringen. Vi talar för den saken här och anhåller omett riksdagsbeslut. Jag vill än en gång nämna att dessa olika näringar, som hararealanknyt- 9 protokoll 1984/85:107-108 ning, ären för hela vårt folk kanske värdefullare resurs än vi ofta inser. Jag tror detär viktigt att se till att göra något fint av den resursen, att se till attinte vissa delar av den förslummas eller changerar i sin roll. Jag tror inteatt det skall behöva tydas som något klassegoistiskt önskemål för just dendelen av befolkningen, utan det är ett utflöde från alla dessa verksamheter somegentligen ligger i hela folkets intresse. Jag inskränker mig i debatten tilldetta och yrkar bifall till de reservationer där mitt namn förekommer. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan. AnL 57SVEN (): I likhet med utskottsordföranden vill jagunderstryka att flera av de anslag som normalt faller underjordbruksdepartementets huvudtitel kommer att behandlas i samband med särskildapropositioner som antingen har lämnats eller kommer att lämnas . Jagvill också understryka att vi då kommer att få debattera och fatta beslut omdessa. Del gäller så stora och viktiga frågor som fiskefrågorna, frågorna omförsurningen och luftföroreningarna, den framtida kemikaliekontrollen och inteminst frågan om den framtida livsmedelspolitiken. Vi får således tillfälle attåterkomma till debatter därom. Alla dessa frågor är av den allra största betydelse förjordbruket och kommer, som jag sade. att förorsaka debutter i riksdagenframöver. Det gör att jag liksom utskottsordföranden endast skall la upp ettpar frågor som för oss moderater har särskilt stor betydelse. beslöt om enskogsvårdsavgift på av skogsbruksvärdet. Vi moderater anser att det är enextra beskattning av svenskt skogsbruk, en beskattning på över 400 milj. kr.Enligt regeringens talesman i debatten skall avgiften främst ha två syften,nämligen för det första att vara ett incitament - vi säger tvångsmedel - förutt öka avverkningarna och för det andra att finansiera skogsvården. Vi är frånmoderat håll myckel tacksamma för de besked vi fick i den debatten. vet vivar socialdemokraterna står i de här avseendena och rättar oss därefter. Detta innebär en överföring av medel frånskogsägare i till Norrlandsskogsbruket, och det rör sig om ganskastora belopp. De höga skogsbruksvärdenu i södru ger rätt stora uttag,och de flesta medlen överförs dä till skogsägarna i , där de omfattandestödåtgärderna sätts in. Detta anser vi vara rent orättfärdigt. I kommittémotion föreslås en sänkning avskogsvärdsavgif-ten och att denna sänkta skogsvårdsavgift endast skall användasför att finansiera de för skogsbruket mest angelägna gemensamma åtgärderna.Vilka dessa bör vura föreslär vi skall utredas av representanter för näringenoch regeringen gemensamt. Detta yrkande följer vi upp i reservation 15, som jaghärmed yrkar bifall till. I samma reservation yrkar på avveckling avbidraget till skogsodling efter avverkning av lägproducerande bestånd, s. k.5:3-skogar och på ökat anslag till ÖSI, dvs. När det gäller 5:3-skogarna bör noteras att när bidrageten gång infördes avsågs det helt finansieras med budgetmedel. Det var aldrigtal om att det skulle finansieras via skogsvårdsavgifter. Som jag harnämnt sker det i praktiken en överföring från skogsägare i ,som alltså får hjälpa till att sanera stora skogsområden i norra , därden här typen av skog främst finns. Vidare anser moderata samlingspartiet att den enskildeskogsägaren bör ha så stor frihet som möjligt att bestämma över hur skogsbruketskall bedrivas. De åtgärder han bör vidta skall inte styras av statliga bidrag.Vi anser därför att bidragen till avveckling av 5:3-skogar bör utgå. Attplantera skog och utveckla livskraftiga bestånd är en åtgärd som gergod ekonomi. Det har också visat sig i den praktiska tillämpningen under detsenaste året att anspråken på detta bidrag inte gått upp till de medel som äranvisade. Föredragande departementschefen har också föreslagit en minskning avanslaget med 34 miljoner. Vi vill gå längre och avstyrker anslaget. Vi föreslår också att rambeloppet för översiktligskogsinventering skall utgå. Man har i budgetpropositionen föreslagit en ökningmed 9 milj. kr. Med mindre detaljerade planer bör kostnaderna för dessa minskaoch betydligt större arealer kunna inventeras inom nuvarande anslagsram ochinom den tidsram som har avsetts. Det föreligger också beslut om att det skallske en utvärdering av verksamheten under det här året. Vi anser att det hadevarit en fördel, om man hade fått den utvärderingen innan man ökar anslagen.Vårt förslag innebär en besparing av 147 miljoner under budgetpropositionenbil. 11 D 6. I reservation 17, som är gemensam för de borgerligapartierna, yrkas att ett trygghetspaket för skogsbrukare utformas. Under fleraår har beställt förslag från regeringen om en sådan försäkring. Detfinns ett förslag som har utarbetats av LRF. Finansieringen föreslås skemed skogsvårdsavgiftsmedel. Kostnaden beräknas till ca 15 milj. kr. Vi reservanter har tröttnat på regeringens förhalning idenna fråga. Det är nu tid att handla! Av de motioner som lämnats i ärendetframgår att det kunde ha varit en majoritet för att genomföra etttrygghetspaket för skogsbrukare, finansierat med skogsavgiftsmedel. Det somförvånar, herr talman, är vpk:s avsteg från sin motion. Hade vpk fullföljt sittyrkande på den punkten, hade det kunnat fattas beslut om etttrygghetspaket för skogsbrukare. lämnar man det hela öppet ytterligare. När det gäller trygghetspaket skulle jag också, herrtalman, vilja nämna litet om trygghetspaket för renskötare. Utskottet skriverpositivt om att årliga överläggningar mellan stat och företrädare förrennäringen i främst ekonomiska frågor bör komma till stånd och att dessa börske inom det anslag som regeringen anvisat. Där anser man också att frågan ominförande av en trygghetsförsäkring för renskötare kan aktualiseras vid dessaöverläggningar. Det hade, herr talman, varit en avsevärd fördel om man därvidockså hade preciserat vilka anslag det rör sig om. Jag menar att det anslag somkan komma i fråga är anslaget för främjande av rennäringen samt det stöd somutgår till rennäringen inom ramen för stödet till jordbruket i norra . Det hadesamerna och regeringen haft ganska stora möjligheter att förhandla om. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till dereservationer där moderata namn förekommer. 58 (): Utgångspunkten för inställningtill jordbruksnäringen är att denna, liksom andra näringsgrenar, skall ha godaförutsättningar för lönsam verksamhet. Jordbruksnäringen är emellertidspeciell i en rad avseenden, vilket motiverar ett antal särskilda insatser. Detgäller t. ex. beredskapshänsyn, regionalpolitiska hänsyn, miljömässiga hänsynsamt sist men icke minst konsumenternas intressen av prisvärda och bralivsmedel. hävdar att näringslivet i stort skall grundaspå enskilt ägande och enskild företagsamhet. Detta synsätt gäller givetvisockså som en grundliiggande förutsättning för jordbrukspolitiken. Det svenska lantbruket är främst en kombination av jord-och skogsbruk, som tillsammans utgör en viktig del av näringslivet. Åkermarkenär en viktig naturresurs, som i möjligaste mån bör användas förjordbruksproduktion. Vi anser att det är viktigt att odlingsbygderna hållsbefolkade och levande. Jord-och skogsbruket har mycket stor betydelse förupprätthållandet av den regionala balansen i landet. Lantbruket har också enväldigt stor betydelse för landskapsvården. Jordförstöring, vind- och vattenerosion är stora hot motden odlingsbara marken på många håll i världen. har dessa hot varit avringa omfattning i vårt land. Det har dock försurningen avmark och vatten blivit ett växande hot i åkermarkens ekologi.Försurningsfrågorna behandlas för övrigt nu av jordbruksutskottet med anledningav regeringens förslag. I detta betänkande har vi från sida lämnat 13reservationer, ensamma eller tillsammans med och moderatasamlingspartiet. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer där mitt namnfinns med. Min partikamrat kommer att redovisa vår syn påmiljöavsnitten i budgetpropositionen. Beträffande reservation 1 vill jag anföra följande. Detsamhällsekonomiska och statsfinansiella läget motiverar stor restriktivitetvid budgetprövningen. anser att anslagsanvisningen tilllantbruksstyrelsen kan minskas i förhållande till regeringens förslag. Dettakräver fortsatta rationaliseringar i denna verksamhet. Förenklingar avjordförvärvslagen som vi föreslagit och upphävande av investeringsförbudet inomanimalieproduktio-nen är exempel på ytterligare åtgärder som kan nedbringautgifterna inom verksamheten. Det investeringsförbud för djurstallar somlivsmedelskommittén föreslår skall avskaffas har vi från motsattoss . Vi anser att det har varit en onödig reglering, som har medförtonödigt arbete för lantbruksnämnder och för lanlbmksstyrelsen. Jordfonden har ett markinnehav värt ca 400milj. Med tillämpning av de principer för statens egendomsförvaltning somvi utvecklar ipartimotionen om den ekonomiska politiken samt med utgångspunkt från vad somnyss anförts om bättre villkor för små deltidsjordbruk anser vi att jordfondenbör kunna sälja drygt en tiondel av denna mark. I propositionen nämner departementschefen att omsättningenpå fastighetsmarknaden har ökat något. Med de förändringar i jordförvärvslagensom vi föreslagit anser vi det vara möjligt att minska jordfondens tillgångarmed ca 50 milj. kr. Jag yrkar bifall till reservation 5. Så några ord om rennäringen. Jordbruksministern föreslären ökning på anslaget Främjande av rennäringen med .2,2 milj. kr. Med tanke påatt utredningar fortfarande arbetar med frågor angående rennäringen hade detvarit naturligt att i ett samlat program lägga fram förslagen. Vi haremellertid ingenting att invända mot att vissa åtgärder vidtas . Vibiträder således den ökning som möjliggör försöksverksamhet med stödutfodringoch kartläggning av renskötselns markanvändning. Därtill kommer att propositionen redovisar införandet aven förhandlingsordning för överläggningarna mellan staten och rennäringen. Denfrågan tas upp i reservation 11, som jag yrkar bifall till. Beträffande förhandlingsordningen föreslogrennäringskommittén att staten skulle företrädas av jordbruksnämnden, medanförslaget i propositionen nu avser lantbruksstyrelsen. Vi anser dock attövervägande skäl talar för att jordbruksnämnden bör företräda staten.Jordbruksnämnden har redan en apparat uppbyggd för en förhandlingsordning. Ett av de viktigaste förslagen från rennäringskommitténgällde införande av ett trygghetspaket för renskötare, efter samma mönster somdet som gäller för jordbrukare. Regeringen har inte anslagit medel för ettsådant trygghetspaket. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte har intresseför att genomföra förslaget om ett trygghetspaket för renskötande samer.Kostnaderna för detta är beräknade till ca 1,5 milj, kr,, varav ungefär hälftenredan finns fillgänglig. föreslår i vår motion i dessa frågor attanslaget ökas med resterande 0,8 milj, kr,, så att det blir möjligt att införaett trygghetspaket för renskötare fr, o, m, , 1 utskottets behandling har efter hand kommit fram att dendel av stödet till jordbruksnäringen i norra som kommer rennäringentill del möjligen skulle kunna utnyttjas till att ge renskötande samer entrygghetsförsäkring. Av denna anledning har jag avstått från att yrka bifalltill motionsyrkandet om anslagshöjning. Vikten av att en trygghetsförsäkringordnas har dock inte minskat. Vi får avvakta resultatet av de kommandeöverläggningarna, I ett särskilt yttrande från och centerpartietsrepresentanter i utskottet belyses frågan för övrigt. En ny skogspolitik - innefattande bl, a, en nyskogsvårdslag - lades fast av 1979 genom att en proposition från dendåvarande folkpartiregeringen i allt väsentligt godkändes. Den nya politikeninnebar både en intensifiering av skogsbruket och en ökad betoning av övrigatill skogen knutna intressen, i första hand naturvården. Den nyaskogspolitiken hann knappt börja tillämpas förrän den ändrades Därefter har ytterligare förändringar skett, I förhållande tillfolkpartiregeringens proposition har inslagen av reglering, samhällskontrolloch myndighetsstyrning ökat genom bestämmelser om avverknings- (14 §) ochgallringstvång (9 §), obligatoriska skogsbruksplaner (21 a §) m, m. Skogsbrukets positioner kan vidare sägas ha flyttats fram,bl, a, när det gäller den s, k, 5:3-skogen, på bekostnad av naturvårdensintressen. Hänsyn till naturvårdens intressen och till skogens övrigafunktioner vid sidan av virkesproduktionen bör även fortsättningsvisuppmärksammas. Värt yrkande om mindre myndighetsutövning i skogsvårdenger utrymme för neddragning av anslaget till skogsvård. Jag yrkar bifall tillreservation 16. anser att frågan om en trygghetsförsäkring försjälvverksamma skogsbrukare nu måste lösas. Det är sedan enenhällig riksdag begärde förslag av regeringen om detta. Som flertaletmotionärer föreslagit bör ett trygghetspaket utformas efter de linjer somutarbetats av och andra som varit inkopplade påfrågan och finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel. bör således medanledning av dessa motioner besluta om införande av en trygghetsförsäkring förskogsbrukare, anser vi. För lantbrukare finns redan ett skydd av detta slag, dvs.ett fullgott försäkringsskydd vid arbetsskada, sjukdom, förtidspension ochdödsfall. Skyddet är ett komplement till vad som utgår enligt lagen om allmänförsäkring och lagen om arbetsskadeförsäkring. Risken för olycksfall med dödlig utgång är i skogsbruketcirka fem gånger högre för självverksamma skogsbrukare än för andrayrkesverksamma i skogen. De deltidsarbetande skogsbrukarna har den allra högstaolycksfre-kvensen, visar statistiken. I reservation 17 framhåller vi vikten av entrygghetsförsäkring för skogsbrukare, och jag yrkar bifall till densamma. Som framhålls i motion 2036 från , som ävenjag har skrivit under, har vi i betydligt färre sjukdomsfall isalmonella hos människa än i andra länder där befolkningen lever under liknandeförhållanden som hos oss. I rapporteras t. ex. i medeltal 71,4salmonellafall per 1 000 invånare och år mot 0,8 i . Orsaken till dettaär att det har varit en mycket effektiv kontroll beträffande denna sjukdom. Denhar kunnat motverkas i och med att man varit mycket uppmärksam på när denuppträtt i djurbesättningar. Statens möjligheter att vidta drastiska åtgärder harhittills varit kopplade till att staten till stor del har täckt kostnaderna föringreppen. En annan ordning har varit rådande . Eftersom det ärstaten som bestämmer åtgärderna är det riktigt att staten också står förkostnaderna, anser vi. Det man vill är ju att skydda konsumenterna från att fåsalmonella via livsmedel - inte att skydda djuren, produktionen eller deenskilda producenterna, som har mycket små möjligheter att skydda sinabesättningar då smittan slår till. Sedan salmonellautredningen lade fram sina förslag 1980har myndigheterna och näringen tillsammans vidtagit en lång rad åtgärder föratt effektivisera bekämpningenoch sänka kostnaderna. Dessa åtgärder har haft som förutsättning att denstatliga ersättningen skulle utgå även i fortsättningen. Genom de insatta ochplanerade åtgärderna räknade lantbruksstyrelsen med alt de totalabekämpningskostnaderna för salmonella framöver skulle komma att sjunka från 15milj. till 4-5 milj. kr. Det hade varit önskvärt att kunna fullfölja detta ävenframöver, med hänsyn till den risk det ändå innebär att inte gå mycket bestämtoch radikalt fram när smitta uppstår i djurbesättningar. Med detta vill jag yrka bifall till dereservationer som är fogade till jordbruksutskottets betänkande 25 och där mittnamn finns med. 59JOHN (vpk): I jordbruksutskottets betänkande 25behandlas, med några undantag, huvudtitel ibudgetpropositionen 1985. Utskottet har med vissa modifieringar tillstyrktregeringens förslag. Men det framgår också av betänkandet att det har funnitsen mängd delade meningar, eftersom det till betänkandet har fogats 37reservationer och 3 särskilda yttranden. Jag kommer i det följande att beröra reservationerna frånvår sida, och då börjar jag med reservationerna 12 och 18. Dessa reservationerhandlar om en omfördelning mellan två anslag, nämligen anslagenSkogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter och Stöd till byggande avskogsvägar. Skogsvårdsstyrelserna har en mycket viktig uppgift attfylla inom vårt skogsbruk. De är tillsynsmyndigheter på skogens område, och deskall ge råd, anvisningar och information till skogsägarna. Det är ingen tvekanom att med ökade resurser till skogsvårdsstyrelserna skulle vi få ett aktivareskogsbruk med därtill hörande högre sysselsättning. Med tanke på den viktigaroll skogsbrukets produkter har när det gäller exporten och landets inkomsterär det ett fatalt misstag att snåla på deras resurser. Vi anser därför att mani ett första steg bör räkna upp anslaget med 10 milj. kr. Detta anser vi kan ske genom den omfördelningen attanslaget till stöd till byggande av skogsvägar minskas med samma belopp. Viförnekar inte att stödet till vägbyggandet har en positiv verkan påavverkningsbenägenheten inom det privata skogsbruket - det kan behövas för attsamordna skogsbruksåtgärder på mycket splittrade ägor - men vi har mycketsvårt att inse att storskogsbruket behöver detta stöd. redovisade de stora skogsbolagen en sammanlagdvinst på . Det bör således inte vara nödvändigt attge dem stöd i den utsträckning som sker . Detta innebär att vi också anseratt förordningen om statligt stöd till skogsbruket bör ändras i enlighet meddet förslag som vi har lagt fram. Reservation 24 delar vi med . Det gäller anslagettill statens maskinprovningar. Under utskottsbehandlingen har framkommit attnackdelarna som följer av en kraftig avgiftshöjning kan bli betydande. Vi hardärför ställt oss bakom det förslag som förs fram i motion 2619 om enanslagsuppräkning med . Statens maskinprovningar har en mycket viktigfunktion att fylla, och det är därför angeläget att denna institution på ettbra sätt kan fullgöra sina uppgifter. Då det gäller forskningen vill vi framhålla angelägenhetenav att i det fortsatta programarbetet på skogsforskningens område bl. a.beaktas förutsättningarna för att förlägga en forskningsstation till Ronneby.Inriktningen vid den stationen skall främst vara forskning rörande miljöskadorpå skogen. Detta anför vi i reservation 27. Vi har också reserverat oss för att regionaltrationaliseringsstöd till trädgårdsnäringen bör utgå till hela ochinte som att endast får stödet. Jag vill något längre uppehålla mig vid enfråga som också behandlas i betänkandet och som blivit något av en följetong ibåde utskott och kammare. Vid /82 väcktes tre motioner-frånmoderaterna, socialdemokraterna och - om ett trygghetspaket förskogsbrukare.