prot · G80951 · 1984-12-31 00:00:00 — Med nu fillämpade taxekonstruktioner kommer övriga abonnenteratt få bära en betydande del av kostnaderna för den reservkapacitet somutelufts-värmepumparna kräver. Totalt uppstår i många fall en betydande merkostnad.I de fall betydande merkostnad klart kan bevisas bör kommunfullmäktige hamöjlighet att besluta att leverans av elström får vägras till uteluftsvärmepumpareller motsvarande inom det aktuella fjärrvärmeområdet. Genom dessa klarariktlinjer underlättas handläggningen ute i kommunerna, ochfjärrvärmeabonnenterna kan själva på förhand med ganska stor säkerhet bedöma omelleverans kan förvägras eller inte. Vi har ansett att lagtexten bör omarbetas enligt dessariktlinjer. Det bör ankomma på regeringen att utarbeta ett nytt lagförslag. Omriksdagen inte godtar detta ändringsförslag bör propositionen avslås i nuaktuell del. har sagt att det är en mycket marginellskillnad mellan våra två reservafioner. Jag kan hålla med om det. är lägetemellertid det, att den enda möjligheten att vinna en majoritet är attPer-Richard Molén, hans moderater och folkpartisterna ansluter sig fill oss.Detta förhållande beror i och för sig inte på , men eftersom skillnadenär så marginell tar jag för givet, med samma trosvisshet som visade, att så kommer att ske. Därmed begränsar vi inte valfrihetenför någon, . För vilken valfrihet har de fjärrvärmeabonnentersom inte kan satsa på uteluftsvärmepumpar men som får betala kostnaderna fördem som gör det? Man måste se till helheten. Det är detta lilla undantag, närdet klart kan bevisas ekonomiskt, som vi vill ha genom vår reservation. Jagförväntar mig alltså att det blir enighet mellan moderater, folkpartis- ter, center och vpk när det gäller vår reservation. Vi i har inget att erinra mot förslaget attpersonalen inom sotningsväsendet bör beredas en kompletterande energiinriktadutbildning. Vi vill dock påpeka att test- och tillsynsverksamhet somskorstensfejarna skall bedriva på energiområdet måste utformas på ett sådantsätt att den av fastighetsägarna uppfattas som meningsfull och till hjälp fören rationell och ekonomisk fastighetsförvaltning. Utskottet har enhälligtanslutit sig till denna vår uppfattning. Vi förutsätter att regeringen nogauppmärksammar detta och att denna energiinriktade verksamhet blir både effektivoch obyråkrafisk. Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 2 och 5 i det betänkande vi nu behandlar. energiplanering m. m. 132 () replik; Jag kunde nästan utgå från att komma med det här erbjudandet. Det vi från moderat sida hävdar är juvalfriheten. I och vpk;s förslag har man en begränsning, eftersom mankopplar det samman med frånluftsvärmepumpar. Denna begränsning av friheten kaninte vi vara med om. Jag tycker det viktigaste är att värna om den generellamöjligheten. 133 () replik: Jag får väl då upprepa vad jag sade tidigarefrån talarstolen. Med frihet menar vi frihet för alla. När ett val avuteluftsvärmepump sker på andra abonnenters bekostnad tycker vi inte att det ärrimligt att detta val får ske. Det är endast i de fall då den totala kostnadenkan bevisas bli klart högre för samtliga som vi säger att man skall kunna vägraleverans av elström. Men anser att frihet råder när en vissgrupp kan göra ett val på andras bekostnad. Men den grupp som skall betaladetta skall inte ha någon valfrihet! Det är moderatpolitik. 134 () replik: När vi diskuterarkommuner är det ganska vanligt att man betraktar dem som separata objekt. Omman ser det i ett historiskt sammanhang är det så att kommunerna har kommittill som en form av samfällighet, där man har överiåtit till denna samfällighetatt sköta vissa gemensamma uppgifter. När vi talar om kommunen skall vi tänkapå kommuninvånarna; det är precis samma sak. 135IVAR () replik: beskyllde för att ha för dåligt kommunalt kunnande. Han trodde att det varorsaken till de slutsatser vi dragit. Jag har ett antal års erfarenhet somkommunalråd. Det kanske ger en liten marginell merit i detta sammanhang. I denmån man skall försöka att införa bestämmelser som underiättar det kommunalaarbetet skall man göra dem så klara att det bara kvarstår matematik för attkonstatera energiplanering m. m. om deskall tillämpas eller inte. Detta är ett sätt att klart underlätta den ganskasvåra avvägning som kommunen har att göra som huvudman för en rad olikakonkurrerande verksamheter inom det kommunala verksamhetsområdet. Jag vill än en gång upprepa, , att vivärnar endast om att alla som ingår i ett system skall ha samma valmöjlighet.Det är i de fall där denna valfrihet inte föreligger som det finns en mycketbegränsad möjlighet att vägra leverans av elström. Jag kan inte fatta hurmoderaterna kan avstå från att rösta på vår reservation. 136HUGO (): Jag håller med både och om att dessa två reservationer innehållsmässigt står mycket näravarandra. Jag skulle vilja föreslå att vi löser den lilla tvistenmellan er två på det viset att vi ställer upp på den reservation som islutvoteringen står mot utskottsmajoritetens förslag. I de riktlinjer för energipolitiken som antogs avriksdagen ålades kommunerna att upprätta en oljereduktionsplan.. Deavgörande besluten när det gäller värmeförsörjningen fattas i kommunerna, ochdärför var det naturligt att som en del av en oljepolitik ålägga kommunerna attvidta åtgärder för att minska oljeberoendet. Planerna skulle tjäna det dubblasyftet att dels utgöra en utgångspunkt för kommunernas egna överväganden, delsutgöra underiag för åtgärder på central nivå. Även tidigare hade kommunerna enligt gällande lagstiftningett väsentligt ansvar inom energiområdet. Kommunerna skall bl. a. i sinplanering främja hushållningen med energi samt verka för en säker ochtillräckhg energifill-försel. Redan i samband med att de refererade riktlinjerna antogsdiskuterades en mera utvidgad energiplanering. Föredragande statsrådanförde dock vid det tillfället väsentliga skäl mot att ta ett sådant steg och stannadeför att föreslå en lagstadgad planering som endast omfattade oljereduktion. De här redovisade skälen är i hög grad giltiga . Somflera remissinstanser påpekat är det av tvivelaktigt värde att utsträckaplaneringen fill sådana områden där kommunerna har ringa eller ingen möjlighetatt engagera sig. Detta gäller bl. a. transportsektorn och användningen avenergi i industriella processer. Vi anser att den nuvarande utformningen avlagen om energiplanering är fillräcklig när det gäller att reglerakommunernas skyldigheter inom energiområdet. Därför avvisar vi den nuföreslagna utvidgningen. Mot denbakgrunden yrkar jag bifall till reservation nr 1. Utskottsmajoriteten föreslår att elleverantör skall kunnavägra leverans av el fill värmepump i område som omfattas av fjärrvärme ochnaturgas, om kommunfullmäktige beslutat att värmepumpar inte bör förekomma i området. har regeringen tolkat gällande lagstiftning på såsätt att leverantör har rätt att vägra leverans inom fjärrvärme- ochnaturgasområde. fortsättningen skall vägran att leverera således endast fåske inom områden där kommunfullmäktige så uttryckligen beslutat. Regeringens förslag innebär ett klarläggande på ett områdedär det rått olika uppfattningar om hur lagstiftningen skalltolkas. Vi anser dock att man borde ha valt motsatt väg och uttryckligen sagtatt leveransskyldighet föreligger även inom fjärrvärme- och naturgasområdet.Det finns ingen som helst anledning, enligt vårt synsätt, att begränsamedborgarnas tillgång på elenergi för att driva värmepumpar. Bakgrunden till den här konflikten är, såvitt vi kanförstå, att värmeleverantören naturligt nog vill nå så många abonnenter sommöjligt inom ett utbyggnadsområde för att få en rimlig finansiering av ettprojekt. kan det i vissa fall vara attraktivt för en värmekonsumentatt installera värmepump i stället för, eller som komplement till, fjärrvärme. Kommunalekonomiska överväganden ställs alltså motkonsumentintresset att ha valfrihet vid installation av värmesystem. Problemetblir inte mindre av att det är ett väsentligt samhällsintresse att fjärrvärmenbyggs ut. ligger det i samhällets intresse att värmepumpens energibesparandeegenskaper kommer till utnyttjande i så stor utsträckning som möjligt. Denutgör i sig ett ytterst positivt inslag i de ansträngningar som samhället görför att spara olja och för att förbättra energieffektiviteten. I den ytterst besvärliga avvägning som här måste görasanser vi från sida att konsumentintresset måste väga tyngst. Förkommuner där ekonomiskt välmotiverade utbyggnader gjorts och där en rimligtaxesättning tillämpas bör en sådan handlingslinje inte heller innebära någrastörre problem. Jag yrkar avslutningsvis bifall till reservation 4. energiplanering m. m. 137IVAR () replik: För att det inte skall föreligga några somhelst missförstånd vill jag göra ytterligare ett förtydligande. Det pågår en mycket positiv utveckling inomfjärrvärmeverksamheten. Det hör snart till ordningen att basenergin producerasmed hjälp av värmepump. Uteluftsvärmepumpen fungerar i första hand bra underden tid då även fjärrvärmenäret har sin fördelaktigaste produktion avvärmepumpsenergi. I många fall är det då inte fråga om att utnyttja mer ellermindre av värmepumpsteknik inom fjäfrvärmeområdet utan fråga om att utnyttja denågot större och något effektivare värmepumparna något mer eller göraytterligare installationer och därmed höja totalkostnaden. Jag vill upprepa änen gång att den totalkostnaden klart bevisbart blir större och att dengemensamma kostnaden blir större. Det är alltså en liten grupp som i någotenstaka fall kan sänka sin kostnad något - men på andras bekostnad. Efter handsom fjärrvärmen byggs ut och tekniken utvecklas blir de tillfällena färre ochfärre. Men det ligger en viss skälighet i att bevara de möjligheter som viredovisar i vår reservation. Allt i övrigt är vi överens om. Och jag tror att vi äröverens också om detta, om vi bara vågar erkänna det. energiplanering m. m. 138 (): Jag har tillåtit mig att begära ordet utöverde föranmälda talarna för att kanske bidra med ett litet fördjupat perspektivpå diskussionen kring förstärkt energiplanering. Jag hade nämligenförmånen att tillsammans med en socialdemokratisk kommunalman sitta med i denförsta utredning som lade fram förslag på detta område. Ordförande var f. ö.den inte helt okände nuvarande justitieministern. Med utgångspunkt i det arbetet kan jag säga att vi som varkommunala representanter kände en viss tvekan beträffande om ett sådantplaneringsinstrument var erforderligt. Men vi ingick i god svensk traditionellanda en kompromiss, och vi hade till en början en energiplanering sominte var omstridd från något håll. Vad som mot den bakgrunden är bekymmersamt är det steg somnu tas mot en utökad planering och därmed en förstärkt potentiell styrning. Detär i och för sig inte ett så avgörande steg, men det innebär en avvikelse somgör att vi bör fundera innan vi tar steget. Det som man från sida framför allt var rädd förförut och som man är rädd för, när man tänker efter, ärnaturligtvis att de kommunala energiplanerna skall fastställas avett centralt verk som styr och ställer - det ligger i förlängningen av varjepåtaglig utbyggnad av det planeringsinstrument som den kommunalaenergiplaneringen ändå innebär. I valet mellan att gå vidare och att nu tvärtom konstateraatt det har gått utomordentligt väl med den mer blygsamma omfattningen av denkommunala energiplaneringen, har vi från moderat håll valt att konstatera attkommunerna uppenbarligen är kompetenta att sköta detta själva på ettfillfredsställande sätt och att kommunerna faktiskt är fullt i stånd att klarasin energiplanering utan den rad av pekpinnar som finns i den lag sommajoriteten nu kommer att bygga ut - och också kommer att sträva efter att göradet, av ren självbevarelsedrift. Det är skälet till den ståndpunkt som har intagits frånmoderat håll. Denna lag behövs helt enkelt inte, vare sig i sin ganska mildaomfattning eller i den skärpning som föreslås. Jag skall naturligtvis inte alls gå in i denenergipolitiska debatt som och har velat öppna medsina inlägg. Jag kan bara med eftertryck försäkra att ståndpunkterna inte delasav moderata samlingspartiet och säkert inte av så många andra. Och hos herrFranzén, som är en utomordentligt kunnig energidebattör, tyckte jag mig nu förförsta gången finna en betydande förståelse för central planering, som måstebero på miljöstörningar från den jordbruksreglering som ligger . 139PER (): Jag vill säga till att det intefinns någon som helst tanke på det som spekulerar i, dvs. attfastställandet av de kommunala energiplanerna skulle föras övertill statlig nivå. och jag är helt överens om att den avvägningsom skall ske bäst görs påkommunal nivå. Därför är det tryggt för att rösta medbostadsutskottets majoritet. 140 (): Jag vill bara be att läsareservation nr 2. Han kommer därmed att bli helt lugnad och behöver inte hanågra bekymmer för att jag har blivit miljöstörd och börjat övergå till ettcentralt tänkande. Reservationen är ett klart bevis på att dendecentraliseringsanda som är så betecknande för oss centerpartister fortfarandeär livskraftig även hos mig. 141 (): Jag drog slutsatser av vad sade. 142 (): Eftersom jag i långa stycken refereradereservationen blir jag ännu mera konfunderad över vad egentligendrar slutsatser av. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I (utvidgad energiplanering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (ändrad utformning av lagen om kommunalenergiplanering m. Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 75 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (upphävande av lagen om energiplanering m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 80 förreservation 3 av m. fl. I ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (ändring i ellagen) Först biträddes reservation 4 av m. fl. - somställdes mot reservation 5 av m.fl.- med acklamafion. Härefter bifölls utskottets hemställan med 173 röster mot103 för reservation 4 av m. fl. 42 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 5 och 6 Utskottets hemställanbifölls. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1984/85:7 omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 inombostadsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1984/85:25 delvis). Medelsramen för allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse 143MARGARETA (): Med hänvisning till vad som i reservationenanförts yrkar jag bifall till reservationen. 144 (): Med stöd av de i betänkandet anförda skälenyrkas bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan - somställdes mot reservationen av m. fl. - bifölls med acklamation. 1984/85:10om vidgad medelsram för allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse (prop. 1984/85:65), 1984/85:2 omutrikeshandelspolifiska frågor, 1984/85:9om styrelseordförande i affärsbank (prop. 1984/85:35) och 1984/85:12 om anslagm. m. på tilläggsbudget I inom ochindustridepartementets områden (prop. 1984/85:25 delvis). 145 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 10, 2, 9 och 12 kommer attdebatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså näringsutskottets betänkande 10 omvidgad medelsram för allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse. Medelsramenför allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse 146STEN (): I näringsutskottets betänkande nr 10 behandlasregeringens proposition om vidgad medelsram för allmänna pensionsfondens fjärdestyrelse. Lagförslaget innebär att det belopp som högst får överföras tillfjärde AP-fondens förvaltning ökas med 500 milj. kr. till 2 350 milj. kr.Ändringen föreslås träda i kraft . Enligt en gemensamreservation från de borgerliga parfiernas företrädare i näringsutskottet börriksdagen avslå regeringsförslaget. Hitfills har 1 850 milj. kr. överförts till fjärdeAP-fonden. Dessa medel motsvarar en akfieportfölj som har ett värde påöver . Portföljen utgörs huvudsakligen av börsnoteradeaktier, men fonden innehar aktier även i icke börsnoterade företag till ettvärde av ungefär 140 milj. kr. har också fjärde fondstyrelsen fåttmöjlighet att placera kapital i ekonomiska föreningar. Förutsättningarna för den svenska aktiemarknaden ärhyggliga. Det finns en betydande tillgång på riskvilligt kapital. Godaaffärsidéer kan till stor del finansieras på aktiemarknaden. Urkapitalförsörjningsaspekt finns det ingen anledning att överföra mer pengartill fjärde fondstyrelsen. Ett allvarligt problem som kan hota den svenskaaktiemarknaden är den ökade institutionaliseringen av aktieägandet. En alltstörre andel av aktierna ägs av institutioner, dvs. andra företag,försäkringsbolag, organisationer och liknande. Denna andel har ökat från 38 %av börsvärdet år . Orsaken till den drastiskt minskade andelen aktier ägda avhushållen står att finna i det nuvarande skattesystemet, som missgynnarprivatpersoner som aktieägare. Under de borgerliga regeringarna genomfördesvissa åtgärder i syfte att motverka de negativa effekterna av den hårdabeskattningen, bl. a. det sedermera av socialdemokraterna avskaffadeskattefondssparandet. För att kunna få till stånd en väl fungerandeaktiemarknad, där de enskilda hushållen kan spela en betydande roll, är detnödvändigt med en rad åtgärder: Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar måstelindras. Omsättningsskatten på aktier måste tas bort. Det är väsentligt attsnarast återgå till de tidigare reavinstreglerna. Marginalskatterna måste sänkas, liksom arvs- ochförmögenhetsskatterna. - Det är exempel på åtgärder som skulle bidra till attförbättra aktiemarknadens funktion. Regeringens förslag innebär i stället att den näst störsteägaren på den svenska aktiemarknaden skall bli ännu större. Stora aktieägarebör ta ett ägaransvar. På grund av sin offentliga karaktär och bristen pådirekt företagsledningskompetens varken kan eller bör ta ettsådant ägaransvar. Situationen på aktiemarknaden har också i grundenförändrats genom att socialdemokratin infört löntagarfondssystemet. Systemet harvarit i funktion endast , och de omfattande negativa effekterna- som vi med rätta befarar - är ännu inte fullt synliga. På kommerdet att ske en betydande maktkoncentration till av LO kontrollerade organ. Idetta läge finns också en risk att kommer att få en ny rolloch fungera som ett slags sjätte löntagarfond. I reservationen konstaterar vi att det i och för sig kansynas förståeligt -med erfarenhet av de etablerade organisationernas vanligareaktionssätt - att fondstyrelsen för egen del gärna vill se en fortsattexpansion av sin verksamhet. Men i motsats till fondstyrelsen vill vireservanter bestämt understryka att verksamheten icke kan betraktas som ettsjälvändamål. Den måste tvärtom bedömas med hänsyn till läget påkapitalmarknaden i stort. Tillgången på riskkapital är nu sådan att någotnytillskott av pengar till inte behövs. kan vi konstatera att löntagarfondsstyrelsernaredan har gjort betydande placeringar av sina medel. I avvaktan på denavveckling av fondsocialismen som de tre borgerliga partierna skall genomföra ihändelse av växling vid makten , är det - som vi understryker ireservationen - Medelsramen för allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse Medelsramen för allmänna pensions-fondensfjärdefondstyrelse särskiltmotiverat med återhållsamhet när det gäller resurser för fjärde AP-fondsstyrelsen.Redan det förhållandet att ökade insatser från dess sida medverkar till enytterligare institutionalisering av aktieägandet talar för att regeringensförslag skall avvisas av . Aktier bör i första hand ägas av enskildaindivider och av sådana företag och institutioner som - till skillnad frånfjärde AP-fonden - kan ta ett aktivt ägaransvar på basis av sitt aktieinnehav. Slutligen påpekar vi i reservationen att tidigare krav påatt fjärde AP-fondsstyrelsen skall bidra till den kooperativakapitalförsörjningen utan svårighet bör kunna tillgodoses inom ramen för detkapital som redan finns tillgängligt. Sammanfattningsvis, fru talman, anser vi reservanter attregeringens förslag innebär en ytterligare maktkoncentration på aktiebörsen ochatt det yttersta syftet är att förstärka effekterna av fondsocialismensinförande i vårt land. Denna utvecklingsprocess måste stoppas - ju förr, destobättre! Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill den borgerliga trepartireservation som fogats till betänkandet. 147GUNNAR i (s): betänkande nr 10 behandlarett lagförslag från , där man begär att det rambelopp somstår till förfogande för allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse skallökas med högst 500 miljoner. Genom en sådan överföring av disponibla medel frånde övriga pensionsfonderna ökas rambeloppet till 2 350 milj. kr. Fjärde fonden har sedan sin tillkomst 1974 tillförtssammanlagt 1 850 milj. kr. Den senaste tillförseln av kapital gjordes 1981 avden dåvarande borgerliga regeringen. Avsikten med den nu begärda ramökningen är att man underde tre kommande åren skall kunna bibehålla en värdepappersportfölj, som svararför av det samlade börsvärdet. Utöver att det nu begärda medelstillskottet syftar tilljust att man skall kunna behålla den nuvarande andelen av svensk aktiemarknadvill man ha disponibla medel för en ytterligare satsning på icke börsnoteradeföretag. De här företagen hittar vi bl. a. inom den kooperativa sektorn. Såsent som fattade ett enhälligt beslut om enlagändring, varigenom fjärde fondstyrelsen gavs möjlighet att placera riskkapitali svenska ekonomiska föreningar. När detta beslut fattades var framför alltcenterpartiet mycket positivt till denna ändring av placeringsmöjligheterna.Det intresset markerade man genom att begära en omgående specialdestination på400 milj.kr., vilka skulle placeras som förlagsandelar i kooperativa föreningareller kooperativa bolag. - - kan vi konstatera att dettaintresse har försvunnit. När möjlighet yppade sig att skriva en gemensamreservation med de båda övriga borgerliga partierna - inte så mycket isakfrågan men väl i symbolfrågan, nämligen i löntagarfondsfrågan - har mansprungit ifrån sin apriluppfattning. Ingenting har ju ändrats i sak, eftersomfonderna fanns också iapril månad. Inte heller har kapitalsituationen förändrats i något avseende. kan emellertid de kooperativa företagen förlita sig påutskottsmajoriteten, som följer upp principbeslutet . Ytterligare någon kommentar till den borgerliga reservationen.Den handlar inte så mycket - vilket också framgick av anförande-om sakfrågan utan mer om löntagarfonderna och deras avveckling. I övrigt -dethörde vi också - underkänner man fjärde fondstyrelsens kompetens i den härfrågan. Men betygsättningen gäller både representanterna för de borgerligapartierna och näringslivets företrädare, vilka enhälligt står bakomlagändringsförslaget. Där återfinner vi bl. a. som ordförande en före dettaborgerlig budgetminister, som ansågs ha ett gott allmänt omdöme den gången detbegav sig. Men beskylls han, liksom övriga, för att inte känna något aktivtansvar för fondens aktieinnehav. Men går längst i sitt omdöme omstyrelsen, när de i sin motion säger att företagsledningskompetens saknas. Jag har svårt att tro att den här reservationen i förstahand har tillkommit för att belysa sakfrågan. finns emellertid reservationenfogad till betänkandet, vilket innebär att jag måste yrka avslag påreservationen och bifall till utskottets hemställan. Medelsramen för allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse 148 (): Det är uppenbart att försökertona ned betydelsen av den här frågan sedan löntagarfonderna infördes. Det ärju väl i linje med den verksamhet som fonddirektörerna bedriver, där man helstvill undgå offentlig insyn. Dess bättre har regeringsrätten ryckt undanmöjligheterna för detta. får vi den insyn som vi behöver. Men det som harhänt visar att socialdemokratin vill tona ner betydelsen så mycket man någonsinkan inför ett val. Jag vill påpeka för i attnäringsutskottet var det utskott som avstyrkte fondernas införande. Majoritetenskrev i sitt yttrande följande: