prot · G809151 · 1984-12-31 00:00:00 — Oavsett hur det förhåller sig, om informationen lämnadessöndag eller fredag, var det sent också . Varför fick intekommissionens ordförande reda på överläggningen , dåarbetsmarknadsministern anmodade kommissionen att återuppta medlingen? Honhade nämligen, som hon sade, fått vissa indikationer på att medling nu kundelyckas. Varför visades inte kommissionen så stort förtroende att den redanunder torsdagen fick reda på vad som förevarit? Arbetsmarknadsministern var välinformerad om statsministerns möte? Det är oerhört vikfigt atf en harregeringens förtroende för sin svåra uppgift. Den skall självfallet hållaregeringen underrättad. Men regeringen måste också visa respekt för enkommissions integritet och självständighet. Det är särskilt viktigt närregeringen kan misstänkas blanda ihop sina roller som statsmakt ocharbetsgivare. I detta fall inte bara föll statsministern kommissionen i ämbetet- han övertog def också. Kommissionen fick leva i okunnighet härom i fleradagar. På frågan om varför statsministern gjorde detta har det infe getts någottillförlitligt och tillräckligt Nr 151 trasslar till det för sig.Först säger han aft uppgift står mot uppgift. Det är självklart aft under pågående medling dementerar alla påståenden som står itidningarna. Def fillhör spelets regler. Det svar som jag nu har avgeff fillherr är naturligtvis avstämt med . Det är alltsåinte alls fråga om atf uppgift står mot uppgift, utan uppgifterna är heltsamstämda. Därefter övergår fill nästa fas och sägeraft det var förskräckligt aft inte underrättades påtorsdagen. Jag vill förklara för dels att torsdagen var enhelgdag, himmelfärdsdag, dels att befann sig iolika delar av landet och inte återsamlades förrän , dels aff jagsjälv befann mig i Alesjaure, en bit norr om , där möjligheterna filldirektkontakt med olika människor är begränsade. Så fort ledamöter inlett sitt arbetefick de informafion, och de har förklarat sig nöjda med det. Def behövdes sedantre dagars utomordentligt hårt arbete av för att nåfram" fill en lösning på alla de utestående frågorna, vilket understrykeratf det jobbet infe alls är utfört genom mitt samtal med TCO-ledningen. Det återstår bara atf fråga: Varför är såmissnöjd med aft vi på detta sätt genom insatser från olika håll fick slut påkonflikten? Om arbetsmarknadskonflikten mellan SAV och TCO-S 20INGEMAR (): Mitt syfte är atf försöka klara ut och infeatt trassla fill, men statsministern vägrar att hjälpa till i den uppgiften.Det var inte så att ordförande undvek atf svara på denhär frågan under medlingen, utan det var dagen efter och somupplösningen skedde som han uttalade sig i flera tidningar. Enligt Expressenberättade han att han blev mycket förvånad när han fickveta aff statsminister hade hemliga överläggningarmed TCO-S. Jag skulle inte behöva använda tidningsuppgifter utan mycket meradirekta källhänvisningar för aft bekräfta att det var den uppgift gav. Men om vi nu utgår från statsministerns uppgift om atfinformafion gavs - och låt oss göra det - så återstår frågan:Varför kunde inte arbetsmarknadsministern, som ju till skillnad frånstatsministern arbetade , ge ordförandedenna information? Arbetsmarknadsministern sammanträffade uppenbarligen medkommissionens ordförande för atf anmoda denne att återuppta medlingen, för honhade - som hon sade - fått "vissa indikationer". Då måste jag fråga statsministern: detta med"vissa indikationer" att statsministern åtminstone hade talat om förarbetsmarknadsministern aft detta möte hade gått av stapeln?Och om så var fallet, mellan SAV och TCO-S varför kundearbetsmarknadsministern infe vidarebefordra den här uppgiften ordförande? Om syftet var att underlätta medling, var dåinte uppgifterna av så stor betydelse för ordförande,att han borde ha fått kännedom om vad som skedde den ifrågavarandeonsdagskvällen? Härfinns en fråga obesvarad, och om statsministern vill medverka till att skapaklarhet över vad som hände, har han nu eft gyllene tillfälle. Det är bra atf rejält slår fill reträtt - men det kanskeinte sker i så väldigt ordnade och eleganta former. kunde ju lätt att ha tagit reda på av ledamötersjälva, att de fick informafion om detta i samband med aft de inledde sittfaktiska arbete . Och var det inte nödvändigt atf dehade uppgiften, utan def räckte aft de via telefon fickindikationer om att medHng var meningsfull. Det var den saken jag klarade utvid samtalet - atf jag fann att def förelåg sådana ståndpunkter hos parterna,atf det var meningsfullt med medHng. Jagåterkommer till detta: Här fick vi slut på en mycket kostsam arbetskonflikt -genom insatser av medlare, genom insatser av oss andra -och ärbara sur! Vardet så lockande för er att denna konflikt skulle fortsätta att tära på landetsekonomi, att när den tog slut skall ni vara så illa sura? 22 (): Jag slår inte till reträtt, men jag vill gärna tro aft statsministerntalar sanning när han säger atf kommissionen fick informafion under fredagen.Kvar står emellertid att kommissionens ordförande själv säger att dennainformation gavs . Dock skall jag inte åberopa ett vittne som inteär närvarande. Jag kan endast säga att jag inte har dessa uppgifter bara fråntidningarna. Menlåt oss godta statsministerns uppgift att information gavs . Dåkvarstår följande fråga obesvarad: Varför har inte arbetsmarknadsministern iså stor utsträckning statsministerns förtroende att denna information kunde gesdirekt till ordförande , dåarbetsmarknadsministern och han uppenbarligen hade samtal? Anledningentill att det här har betydelse är ju att regeringen under hela dennaavtalsrörelse har visat en sällsynt förmåga atf blanda ihop sin roll somstatsmakt och sitt ansvar för staten som arbetsgivare. Det skedde uppenbarligeni utomordentligt hög grad under den ifrågavarande . Det är skadaatf landets statsminister inte förstår att det för eftervärlden behöver klarasut var gränsen går mellan statens ansvar som statsmakt och dess ansvar somarbetsgivare. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1984/85:616 om arbetsmarknadskonflikten mellan SAV och TCO-S har frågat mig om det finns någonting i samtalen mellanstatsministern och TCO-S-ledningen, som kan åberopas års avtal ochdär påverka förhandlingsresultatet? . Svaret är nej. Anf.24 (): Jag tackarstatsministern för svaret. Jaghar framställt min gammaldags "enkla fråga" på ett sådant sätt aftden skulle kunna besvaras just med ett ja eller eft nej. Jag antar aff ett jahade inneburit att statsministern känt ett behov av att utveckla svaret. Detviktiga är emellertid att svaret klart och koncist redovisas utåt. Uppgiftenatt "kratta i manegen" eller bana väg för upplösningar iavtalskonflikfer tillhör inte de vanliga arbetsuppgifterna, och det är därförviktigt atf vi får klarhet genom fakta. Vidareville jag med min fråga påvisa riskerna för att "löften" tolkas in ihemliga samtal. Def har funnits sådana tendenser, och också därför är svaretviktigt. Uppgifteri frågan har för övrigt influtit på redan i lördags-ju förr, desto bättre. Jag vill tacka även för det, eftersom det var ettutförHgare svar än det jag fått . Inlägget hade emellertid samma innebörd,och jag vill gärna citera en nyckelmening i sammanhanget. "Däremotbegränsas de statsanställdas löneutrymme av ett 'överhäng' som finns igällande tvåårsavtal. Kompensationsförhandlingarna har inte ändrat på detförhållandet." Låtmig ta upp ytterligare en fråga som jag tycker är vikfig och som väl knyter antill min frågeställning. Bland de icke-materiella ting som kan åberopas finnsanledning aft diskutera den kedja av omständigheter och förutsättningar somskapades i årets förhandlingar på det statliga området fram till upplösningen.För aft här återknyta till min fråga: Ser statsministern riskerna med enutveckHng mot aft man går förbi aHa led i förhandlingsprocessen och vänder sigdirekt till "sista instans"? Delar min uppfattning, attdet i så fall är en olycklig utveckling och aft en sådan inte bör blipraxisbildande? mellan SAV och TCO-S För def första vill jag säga aft jag är tacksam för aft en rak och enkel fråga, som kunde besvaras entydigt med ett nej, Itidigare förhandlingar har man diskuterat om överhänget skulle fas bort, mendet ligger alltså nu kvar. Fördef andra, beträffande statsministerns roll i sådana här situationer, är dethelt enkelt så att jag, även om jag kände en viss tvekan, inte kunde Om arbetsmarknadskonflikten mellan SAV och TCO-S underlåtaaff på begäran av TCO:s ordförande sammanträffa med en part i konflikten. Jagkunde heller infe underlåta atf använda de intellektuella resurser jag kanbesitta för att se att här fanns en möjlighet att tillsammans med ett energisktmedlingsarbefe göra slut på konflikten. Det är alldeles korrekt att jag"krattade i manegen" åt medlarna, och det var nog med det. Sedangjorde de eft utmärkt arbete. För def tredje får en statsminister aldrig underlåta atfregera. Det kan uppkomma olika situationer då man måste använda ämbetet för atthävda landets intressen, I det här fallet gällde det en på lång sikt mycket skadligarbetsmarknadskonflikt. Statsministern kan ju inte förhålla sig passiv medanlandet förblöder. En fidigare regeringschef lade sig i förhandlingarna långtinnan def egenfligen hade blivit någon konflikt på arbetsmarknaden och gick inmed diskussioner med parterna och med en lagsfiftning - det var under den tiddå var löneminister. Jag kritiserade inte attregeringen lade sig i förhandlingsarbetet utan innehållet i inhoppet. Sammanfattningsvis vill jag säga atf jag är facksam föraft inte visade- samma grättenhet som tidigare falare utan insågaff det finns situationer då en regeringschef måste agera. 26 (): Jag hade kanske vänfat mig aft statsministernskulle säga rakt ut atf det är viktigt att försöka undvika upprepningar av dethär mönstret, Def placerar nämligen hela förhandlingsmaskinerief "offside". Beträffande fidigare regeringars agerande är att säga atfman i det fallet försökte skapa förutsättningar genom ekonomisk-polifiskapaket, vilket gjorde att def fanns anledning att ta kontakt i eff tidigt skede.Men det är när konflikten blivit eft faktum som ett agerande av det nu aktuellaslaget blir känsligt - jag skall emellertid inte gå in på någon debatt om dettanu, eftersom statsministern delvis har fört den debatten tidigare med IngemarEliasson, I det läget är det särskilt viktigt atf man på politisk nivårespekterar de olika parterna och deras roller i sammanhanget. På den här punktenkrävs def en klar och öppen deklaration från statsministern. Det rör sig här om stora belopp. Vi kan föra olikadiskussioner om överhäng och procentsiffror, men här handlar det om procenttali storleksordningen och drygt det, beroende på vilka förutsättningar manbaserar beräkningarna på , Vilka dessa procenttal blir är självfalleten fråga som avgörs i förhandHngar, men varje tiondel betyder mellan 45 och 50milj, kr, bara på den stafliga sidan, alltså oräknat utfallet på kommunal- ochlandstingssidan, där åtgärder från statens sida ofta får sidoeffekter. Jag tror alltså att det är viktigtatt man stagar upp systemet, att man hyser respekt för def och deklarerardetta. Det som har hänt måste vara ett undantag. Jag har inga som helst svårigheter aftfillgodose på den punkten, Def är inte alls önskvärt attmönstret upprepas, och det är inte alls önskvärt aft regeringschefen skallkomma in som någon sorts sista instans i def reguljära förhandlingsarbetet påarbetsmarknaden, oavsett om det gäller den statliga eller privata sidan, Defarbetet skall bedrivas genom de vanliga kanalerna, och det har varit minambition också i det här fallet. På den punkten har jag alltså ingen som helstsvårighet aft dela uppfattning. Men en annan viktig utgångspunkt är att regeringschefenaldrig kan avge någon principdeklaration om passivitet för egen del, eftersomhan då underlåter att regera. Jag tror inte att den situation som harinträffat skall uppkomma igen - det hoppas jag i varje fall aft den inte gör -men def kan uppstå någon annan typ av situation då regeringschefen måsteförbehålla sig rätten aft agera, om han anser atf landefs intressen kräver det, Def är alltså fråga om två olika principer. Håller vi baraisär dem, kan vi lätt bli överens i den här frågan. Om verksamheten vid i universitet Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:568 om verksamheten vid har, med anledning av vissauppgifter i pressen, frågat mig om jag är beredd aft nu eller inför arbetet med1986/budget vidta några åtgärder för atf garantera att avsikterna ibudgetpropositionen vinner beaktande vid i , Jag far först upp frågan om förvaltningskostnaderna.Alltsedan budgetåret 1981/82 har högskoleenheterna ålagts aff genomförarationaliseringar inom administration och förvaltning. Regeringen har för varjebudgetår angett ändamålet med och storleken av de besparingar som fordras. Deuppgår för perioden /82-1984/85 till ca 32 milj, kr. Jag har i åretsbudgetproposition förordat fortsatta rationaliseringsåfgärder i fråga omförvaltningsändamål. Åtgärder har således vidtagits i direktsyfte aft begränsa högskolans administration. Trots detta hävdas ibland aftdenna fortfarande ökar. Regeringen har därför uppdragit åt universitets- ochhögskoleämbetet att i samverkan med statskontoret karflägga omfattningen avhögskoleenheternas förvalfningsfunktioner under budgetåren 1981/82-1984/85,Uppdraget skall så långt möjligt redovisas ,1avvaktan på denna redovisning har jag inte underlag för att göra en jämförelsemellan förvaltningskostnaderna vid i och kostnadernavid andra högskoleenheter. Vad sedan gäller frågan om huruvida iStockholm avser atf dra ner på undervisning och forskning inför nästa budgetårförutsätter jag att de beslut som fattas lokalt i sådana frågor överensstämmermed de beslut som fattat och de intentioner som kommit till uttryck ibudgetpropositionen. 2 protokoll 1984/85:151-152 29 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret på min fråga. När det gäller förvaltningskostnaderna vid högskoleenheterhar jag förståelse för att def måste till rationaliseringar. Uppgiften att förvaltnings-:kostnaderna vid skulle vara speciellt höga i förhållandetill andra högskolor är bekymrande. Def är därför bra, tycker jag, aftregeringen har uppdragit åt UHÄ aff tillsammans med statskontoret kartläggaomfattningen av förvaltningsfunktionen. Jag,avser att noga följa resultaten,som skall vara klara . Jag tycker aft utbildning och forskning viduniversitet är något mycket viktigt. Det är en motor i vår region. Därför blevjag mycket oroad över uppgifterna i pressen. Jag förutsätter, precis somutbildningsministern, aft budgetpropositionen följs och aft inga neddragningarsker vid i . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1984/85:519 om miljösituationen iTeckomatorp har frågat mig hur regeringenser på miljösituationen i och om regeringen avser att ta någotinitiafiv med anledning av den aktuella situationen. Stora insatser har gjorts och görs för atf sanera ochåterställa BT-Kemiområdet i . Hitfills har ca 38 milj. kr. anvisatsav statliga medel. Regeringen har föreslagit aft medel anvisas förvissa ytterligare saneringsinsatser. I enlighet med av i upprättadeplaner har def skett en systematisk, områdesvis sanering. Allteftersomsaneringsarbetet genomförs utnyttjas sanerade markområden för industriändamålm. m. av . Jag har inhämtat aft i samband därmednoga angett områden där saneringen infe avslutats och där alltså.verksamhetersom t. ex. grävning eller schakfning tills vidare inte får ske. Trots dessaförsiktighetsåtgärder-om vilka , och kommunenvarit överens - har grävning påbörjats inom ett sådant av avlystområde. Grävningarna stoppades dock omgående. Jag utgår från att berörda organnu vidtar sådana åtgärder atf eff upprepande inte kan ske. Regeringen kommer naturiigtvis äveni fortsättningen atf följa utvecklingen vad gäller saneringen avBT-Kemiområdet. Det ankommer dock på aft i samråd med främststatens naturvårdsverk och kommunen planera och genomföra saneringsarbefet. 31JÖRN (vpk): . Jag ber atf få tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Frågan vari huvudsak motiverad av aft jag menade aft det i def läge som hade uppstått kunde varabra att man i och i hade klart för sig att det intebara var på länsplanet som frågan följdes med uppmärksamhet. Jagtar fasta på vad jordbruksministern sade alldeles i slutet av sitt svar, attregeringen även i fortsättningen kommer att följa utvecklingen. Jag utgår dåifrån atf man med "att följa utvecklingen" inte menar att man lämnaråt länsorganen och kommunen att fortsätta atf arbeta med saken till dess någotproblem uppstår, utan atf man på ett aktivt sätt följer frågan och, ifallspeciella komplikationer uppstår, är beredd atf ställa de resurser tillförfogande som detta kan kräva. Jagtror att detta är viktigt, inte minst av den anledningen att man måste ge denhårt drabbade befolkning som finns inom kommunen en rimlig garanfi för att dethär långvariga saneringsarbefet sker under sådana former aft den infe behöverkänna någon oro. Enannan kommentar som man kan göra i sammanhanget - mot bakgrund av aft det vidsaneringsarbefet har hittats ytterHgare deponerat avfall som man tidigare intevisste om - är atf frågan om preskriptionsfid borde tänkasöver. Det kan finnas en risk att alltför fördomsfria kemiföretag annars får försig atf om man bara gömmer eländet fillräckligt väl - så atf det dröjerfillräckligt innan det upptäcks - behöver man infe vara rädd förrepressalier. Det är alltså inte bara fråga om brottets svårighetsgradjuridiskt sett, det är också fråga om de speciella omständigheter som har att göramed aft man kan skydda sig från ansvar genom att gömma farligt avfall på dethär sättet. Omförbud mot vissa gödselmedel Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1984/85:540 om förbud mot vissa gödselmedel Per har frågat mig om regeringen är beredd vidta åtgärderför att stoppa kalk och gödselmedel som kan öka tungmetallbelastningen ilandets mark och vatten. Försurningenär ett av våra allvarligaste miljöproblem . Skadade skogar, försurad mark,sjöar och vattendrag utan fisk och andra organismer talar sitt tydliga språk omförsurningens skadeverkningar i vårt land. Försurningen leder också till ökadrörlighet hos vissa metaller, t. ex. kvicksilver, krom och kadmium. Dessametaller kan i förhöjda koncentrationer förorsaka skador på växter och djuroch negativa effekter på människors hälsa. Detär därför angeläget att tillförseln av sådana skadliga ämnen begränsas. Det äri detta sammanhang viktigt att vi inte genom t. ex. spridning av förorenad kalkökar riskerna för negativa effekter. Vadgäller användningen av olika ämnen för kalkningsändamål ankommer det pånaturvårdsverket att bedöma vilka preparat som är lämpliga från Om åtgärder för att minska kadmiumhalten i åkermarken miljösynpunkt.När det gäller den speciella frågan om användningen av T-kalk inom jordbruketprövar denna fråga. Mitt svar på PerIsraelssons fråga är ja. 33 PER (vpk): Jag tackar först jordbruksministern för svaretpå min kanske sista fråga i . Jag noterar aft jag har fått eft rakt svar, nämligen ja,på den fråga jag har ställt. Jag är tacksam för detta, det är inte så vanligt. Frågan man först ställer sig när det gäller de härproblemen är om det verkligen kan vara lämpligt att i sprida kalk som iVästtyskland befraktas som miljöfarligt avfall. Saken prövas nu avnaturvårdsverket, säger jordbruksministern. Jag utgår ifrån aft def blir enrestriktiv prövning. Man måste göra klart för sig att de tungmetaller som belastarvåra jordar inte, som organiska föreningar, kan brytas ned av mikroorganismer,utan tungmetallerna blir kvar , såvida de inte lakas ur. Vid enurlakning kan hot uppstå om anrikning i näringskedjor. Det kan exempelvisuppstå förgiftning av våra vattentäkter. När man nu sprider så mycket som 700ton krom , genom den förorenade kalken, kan belastningen öka med såmycket som per hektar. blir belastningen, om man använder renkalk och vanlig handelsgödsel, bara . Det är ju en väsentlig skillnad. Jag anser också att belastningen på jordarna avtungmetaller måste ses i ett långsikfigt perspekfiv. De som säljer denna varasäger aff det i det korta perspektivet infe är någon fara. harhitfills nästan ansett det också, men jag tror att de håller på aff omvärderaden saken, Def trevärda kromet, som man säger är olösligt, är i prakfiken infehelt och hållet olösligt och man vet inte om det kan omvandlas till lösligaformer, som kan vara farliga. Därför anser jag aft man bör vara försiktig, I övrigt anser jag atf åkerjorden är en icke förnybartillgång, som man måste hantera med allra största försiktighet och inte belastamed tungmetaller som stannar där för all framfid och kan förgifta våralivsmedel. Jag menar också aff def som jordbruksministern så ofta talar om,förtroende mellan konsumenter och producenter, gynnas av atf vi har en så renåkerjord som möjligt. Jag tror aff vi kan vara överens på den punkten. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1984/85:544 om åtgärder för att minska kadmiumhalten iåkermarken 34Jordbruksminister : Fru talman! har frågat migvilka åtgärder som jag tänker vidta för aft möta kadmiumhotet och om enhandelsgödselfabrik i Norrbot- ten är mera aktuell medhänsyn till hälsoaspekten vid livsmedelsproduktion. Kadmiumförekommer allmänt i små mängder överallt i naturen, i luft, mark och vatten.Utsläpp fill miljön från mänskliga aktiviteter förekommer t, ex, från olikaindustrier och via handelsgödsel, där kadmium ingår som' en förorening iråvaran. Tillförseln av kadmium till den svenska åkermarken från handelsgödseloch slam beräknas uppgå till ca . Kadmium,som är en tungmetall, kan upptas i växter och därmed successivt anrikas inäringskedjorna. Kadmiumupptagningen anses öka med ökande surhef i miljön. Medanledning av vad jag här anfört är det angeläget aff tillförseln till miljön avkadmium minskas så långt som möjligt. Beslut har också tidgare fattats i dettasyfte. Är 1979 beslöt regeringen, på initiativ av produktkontrollnämnden, attförbjuda tillverkning och import av varor där kadmium används för ytbehandlingav metall, som färgämnen och som stabilisator i plast. Förbudet har medfört atfförbrukningen av kadmiumråvaror i minskat betydligt. Tillförseln avkadmium via handelsgödsel utgör dock fortfarande en betydande källa, Defär därför angeläget att vi arbetar vidare med atf minska kadmiumtillförselntill miljön. arbetar med ett program förfortsatta åtgärder mot kadmiumspridning. Jag utgår från aff verket därvidkommer atf redovisa åtgärder för att minska kadmiumutsläppen bl, a, viagödselmedel, I detta sammanhang bör också studeras vilka alternafiva råvarormed lägre kadmiumhalt, däribland apatit, som eventuellt kan utnyttjas förgödseltillverkning. Omåtgärder för att minska kadmiumhalten i åkermarken Anf.35 (vpk): Jag får försttacka jordbruksministern för svaret. Svaretär fullständigt om man avser frågan om hur kadmium sprids i naturen. Svaret ärofullständigt i fråga om hur det skulle påverka en handelsgödselfabrik iNorrbotten, Jordbruksministern säger sig utgå från atfnaturvårdsverket i sin undersökning kommer att fa upp frågan om andra råvaror,t, ex, apatit. Def är posifivt i sig. Men vad jag hade hoppats att få höra frånjordbruksministern, i ett svar . som jag inte kan lova jordbruksministern ärsvaret på min sista fråga här i , var att ärendet om enhandelsgödselfabrik i är under beredning. Om det svaret hade kommit,hade det varit verkligt positivt. Det kanske är på def sättet att användningen av apatiten inte ärproblemfri ur miljösynpunkt. Detta är naturligtvis viktigt, på grund av attapatiten också innehåller arsenik. Det är givetvis viktigt atf vi, när vi nuförsöker begränsa de risker som kan vara förknippade med att vi har kadmium ihandelsgödselmedel, inte skaffar oss nya risker. Jag menar atf den utvärderingsom gör av våra förutsättningar atf komma till rätta med detena problemet bör ske på eft sådant sätt att vi infe skaffar oss eft nyttproblem på halsen. Hos finns resurserna att bedöma Omåtgärder för att hjälpa jordbrukare med hög skuldsättning de här frågorna.