prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — En nedläggningav barnomsorgsufbildningarna i berör därför också utbildningar vidandra högskolor. Det var bakgrunden till den kraftiga uppslutningen bakomUppsalaufbildningarna, Defär ännu inte för sent att rädda utbildningarna. finns studerande påutbildningarna och verksamma lärare. förslag innebär att viansluter oss till UHÄ:s linje från . Den socialdemokratiskanedläggningspoHtiken är oförståelig. Det är också värt att notera att, medandet också fanns en socialdemokratisk mofion med krav på ettbibehållande av utbildningarna, finns det ingen sådan motion. Jag yrkar bifall fillreservafion nr 3, Ireservation nr 4 för vi ett motsvarande resonemang om förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna i , Jag yrkar bifall ocksåfill reservation 4, Ireservation 9 följs en motion från m, fl, upp. Det gällerfrågan om lektorsufbildningen. Man måste med kraft verka för attforskamt-bildade personer rekryteras till praktisk-pedagogisk utbildning. Jagmenar att lektorsbehöriga personer som.saknar praktisk pedagogisk utbildningbör antas till den praktisk-pedagogiska utbildningen om 20 poäng, dvs, entermins studier under förutsättning att de tjänstgjort som lärare vid högskolanoch/eller gymnasieskolan - sammanlagt minst sju terminer under minst halvtid. Jag yrkarslutligen bifall till reservation 10, 98 MAJ (vpk): Till det här betänkandet har vi kommunisternafogat flera reservationer, men jag väljer att i mitt anförande främst uppehållamig vid reservation 4, som vpk tillsammans med representanter för folkpartietoch avgivit. Den handlarom återupptagande av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen vid högskolan i , Saken har redan varit uppehär , och vi vill i stort sett instämma i det som har sagts, Ivarmotion 1984/85:1891 av m, fl, nämner vi några av de skälsom vi anser vara viktigast för aft återuppta den här utbildningen i , Närriksdagen beslutade att lägga ned utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger vid bl, a, högskolan i , var vpk motståndare fillnedskärningarna på dessa utbildningslinjer. Vårtfrämsta skäl var aft det fortfarande finns ett stort behov av flera platserinom barnomsorgen. Vi anser atf samhället möjligt bör tillgodose dettabehov. Då kommer det också att behövas ett tillskott av utbildad personal. Vpkhar i enlighet med dessa uppfattningar i en annan motion till årets riksmöteockså lagt fram förslag om atf öka utbyggnadstakten inom barnomsorgen. Def är också intressant - jag villändå kommentera det - atf först säger atf def inte skall vara enutbildning för utbildningens egen skull och sedan talar om aft det är en överkapacitetav fritidspedagoger och förskollärare. Då vill jag gärna fråga: Hur står dettai överensstämmelse med det förhållandet, aft def är långa köer av föräldrar somvill ha in sina barn på daghem och på frifidshem? Många föräldrar får vänta,och många av dem får infe in barnen alls. Hur kan det då vara en överkapacitetav utbildad personal? Jag tycker aff i stället skall kräva enutbyggnad av barnomsorgen. Man talar ju om atf man är för frihet aff välja -och många väljer faktiskt atf vilja ha sina barn på daghem, men de har infefrihet atf välja, för det finns inga platser åt barnen. Beslutet att lägga ned utbildningen i grundade sigbl, a, på att det var arbetslöshet bland förskollärare och fritidspedagoger. Nuhar ju undersökningar visat aff def i den aktuella regionen - -inte finns någon arbetslöshet atf fala om ens med nuvarande utbyggnadstakt inombarnomsorgen. Många kommuner i länet börjar i stället få ont omfritidspedagoger, och i några kommuner har man problem med atf få utbildadevikarier för förskollärare. Något stort överskott av utbildade fritidspedagoger ochförskollärare existerar alltså inte i . Tidigare undersökningarvisar dessutom att de som utbildar sig på dessa linjer är mycket lokalt bundna,vilket innebär att def kan bli svårt atf täcka behovet av arbetskraft medpersoner som utbildats på andra orter. Ett annat skäl aft återuppta utbildningen är att denallmänna utbildningsnivån i länet är låg. Def är därför viktigt aft läns enda högskola hareft utbildningsutbud som representerar olika sektorer och som också vänder sigtill dem som har tvåårig gymnasieutbildning. Möjligheterna aff kunna erbjuda fortbildning talar ocksåför aff det bör finnas en grundutbildning av fritidspedagoger och förskollärarei . En grundutbildning gör det lättare aff erbjuda fortbildning inte barainom barnomsorg, skola och äldreomsorg utan också för personal inom andraområden, där allmänpedagogisk kunskap behövs. Antalet yrkesverksamma kvinnorär, som fidigare sagts, högt i länet, och många av dessa arbetar inom vårdyrkenoch barnomsorg. De bör få sitt behov av fortbildning tillgodosett inomregionen. De bör också få sitt behov av barnomsorg tillgodosett. Förutom det som gäller reservation 4, som jag nu talar om,skulle jag bara vilja nämna aft i vpk:s reservafion 2, som far uppplaneringsramar för förskollärarlinjen och fritidspedagogufbildningen, går viemot de nedskärningar av utbildningskapaciteten som föreslås. Vi vill alltsåatt antalet nybörjarplatser på dessa linjer skall vara oförändrat. Jag vill med detta yrka bifall tillreservationerna 2, 3, 4, 5, 6 och 7. 99BARBRO i (s): ledamöter skall nu ta ställningtill utbildningsutskottets betänkande om anslag till utbildning förundervisningsyrken. Vi hade en mycket uppslitande debatt omförändring av ramarna för förskole- och frifidspedagogufbildningarna. Meneftersom förslagen till förändringar i årets budgetproposition är av mycketmindre omfattning, är jag övertygad om att dagens ärendebehandling blir destostillsammare. Vi hade en stor utbildningsvolym av personal tillbarnomsorgen . Då utbildades ca 1 200 fritidspedagogeroch nära 5 000 förskollärare . Detta budgetår är antaletutbildningsplatser 958 resp. 3 138. Nedtrappningen har motiverats av affufbildningsvolymen då skulle bättre överensstämma med arbetsmarknadens behov.Det har också varit dålig tillströmning av studerande till främstförskollärarlinjen. Här har nog även rädslan atf utbilda sig och sedan infehitta arbete spelat en stor roll. Regeringens förslag för nästa budgetår är 3 078 platser påförskollärarlinjen och 928 på frifidspedagoglinjen. Minskningen handlar om 60resp, 30 platser. Utskottet föreslår här bifall till förslaget i propositionen. vill ha en kraftigare nedskärning avutbildningsplatser, medan vpk yrkar på oförändrade ramar. Utskottets majoritetfinner att vi inte kan göra större förändringar än dem regeringen föreslår. Denfortsatta utbyggnaden av barnomsorgen måste ha tillgång till välutbildad ochkunnig personal. Men vi får infe utbilda för arbetslöshet. Jag yrkardärmed avslag på reservationerna 1 och 2, Enligt reservationerna 3 och 4 önskar , folkparfietoch vpk aff vi skall besluta om atf återuppta förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna i och fr, o, m, 1986/87, Då är atf märka atf i t, ex, motion 791 -markerade atf denna motion följdes upp med en reservation - harman i stället för aft ta upp utbildningen i och 1986/87föreslagit att nedläggning av motsvarande antal platser skall ske på andraorter och att def ankommer på regeringen att bestämma på vilka orter. Man kandå fråga sig vad som egentligen är vunnet med det annat än atf man slår vakt omjust sin lokala utbildning. Några andra synpunkter än de som redovisades vid det tidigarebeslutsfill-fällef har inte presenterats, vare sig i reservationerna eller ianförandena här. Utskottet står fast vid atf de volymförändringar som riksdagenhar beslutat om skall gälla, och jag yrkar avslag på dessa reservationer, Förskollärar- och fritidspedagogutbildningen omfattar 100poäng alltsedan 1978/79, remissbehandlas ett förslag från UHÄangående dessa utbildningar, Def är för tidigt för att ta ställningtill en förändring i likhet med den som vpk föreslår i en mofion som följs uppi reservation 5, Vi kommer atf få fa del av det nya utbildningsförslagef vadtiden lider. Jag yrkar avslag på reservationen. På indusfri- och hanfverkslärariinjen finns 506nybörjarplatser. Många studerande för dessa läraryrken har tidigare uppehållittjänster utan att ha formell behörighet. För att komma i fråga tillutbildningsplats måste man ha godteoretisk grundutbildning och ofta lång praktisk erfarenhet. De studerande harmestadels en försörjarroll när denna pedagogiska utbildning blir aktuell. Före1983 fanns rätt fill utbildningsarvode. Sedan det togs bort har vi kunnatkonstatera en viss tröghet när det gäller antalet sökande tillutbildningsplatserna. Att återinföra utbildningsarvodet skulle kosta ca 75milj, kr,/år, UHÄ gör en översyn av utbildningen och skall geoss en analys av svårigheterna att få sökande. Detta får utgöra svaret påvpk-reservationen nr 6, Jag yrkar avslag på den reservationen. Vifår nu och då veta att antalet elever i våra skolor minskar. Detta måste fåföljdeffekter på planeringsramarna för såväl lågstadie- och mellanstadie-somämneslärarlinjen. Utskottets majoritet stöder regeringens förslag till minskatantal utbildningsplatser. Neddragningen av 96, 276 resp, 45 platser är fördeladpå en rad utbildningsorter. Som tidigare i vårt betänkande vill vpk företa enmindre volymförändring av klasslärarutbildningen, medan förordaren större neddragning av antalet ämneslärarplatser. Vi avvisar reservationerna7 och 8 och biträder utbildningsministerns förslag. Lektorstjänsternai gymnasieskolan fyller flera viktiga funktioner. Lektorerna medverkar tillatt håHa undervisningen ä jour med den vetenskapliga utvecklingen. De kan ocksåbidra fill att ge eleverna en försmak av vad vetenskapligt arbete innebär.Antalet lektorstjänster i gymnasieskolan är i stort sett oförändrat sedan merän . De senaste tillsättningsomgångarna visar på stora svårigheter attrekrytera lektorer. Många som är ämnesteore-tiskt behöriga har ej skaffat siglärarbehörighet. Även här kan de studiesociala villkoren under den pedagogiskautbildningen vara en förklaring, en viss parallell till yrkeslärarnassituation. Regeringen har uppdragit åt UHÄ att redovisa preciserade förslagangående lektorsutbildningen före utgången av , Med detta yrkar jagavslag på reservation 9, Moderateroch folkpartister vill ge stöd åt ett UHÄ-förslag om handläggningen avspråkkurser som genomförs i uflandet. Man menar aft en särskild anslagspostskulle hanteras av UHÄ för riksrekryterande fortbildningskurser och att UHÄensam skulle vara samarbetspartner gentemot anordnarna av dessa språkkurser.Utskottet menar att samarbetet mellan högskoleregionerna är viktigt för attutlandsförlagda språkkurser skall komma till stånd på förmånliga ekonomiskavillkor för såväl högskolan som kommunerna. En arbetsgrupp inomhögskoleregionerna har presenterat en planeringsordning. Den ordningen bör nufå prövas, och jag yrkar avslag på reservation 10, Utöver de motioner som följts upp med reservationer har även någraenskilda motioner väckts. Dessa handlar om speciallärarutbildning ochmusiklärarufbildning. Jag vill hänvisa till våra ställningstaganden ibetänkandet. Jag ber slutligen att få yrka bifall fill utskottefs hemsfällan idess helhet. Överläggningen var härmedavslutad. utbildningsutskottetsbetänkande 25 Nr 150 Mom. 1(översyn av den tekniska högskoleutbildningen m, m,) Torsdaeen den Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av 23 mai 1985 och IngerJosefsson - bifölls med acklamation, Mom. 2 (utredning om en mera kvalificerad kortare tekniskutbildning m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 71 förreservation 2 av Per m,fi, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (resurstillskott m, m, för teknisk utbildning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 3 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 4 (lärarförsörjningen)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 av Per m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (planeringsramar för övriga civilingenjörslinjer) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 6 av Per m, fl,, dels reservation 5 av , bifölls medacklamation. Mom. 7 (datavetenskaplig linje)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 7 av Per m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 8 (utbildning inom området fastighets- och bostadsförvalfning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 9 (sjöbefälsufbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 77 förreservation 9 av m,fl, 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 13 (kortare teknisk utbildning) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPer m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 23, 24 och 26 (utvärdering av den yrkestekniskahögskoleutbildningen, m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Nr 150 Mom. 28 (lokalisering avverkstadsindustrilinjen) Torsdaeenden Utskottets hemställan - som ställdesmot reservafion 12 av 23mai 1985 m.fl. - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(planeringsramar för förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen för budgetåret1985/86) Först biträddes reservation 1 av Per m. fl. med 85röster mot 16 för reservation 2 av . 190 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter bifölls utskottefs hemställan med 206 röster mot70 för reservation 1 av Per m, fl, 15 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 2 (förskollärar- och frifidspedagogutbildning iUppsala) Utskottefs hemställan bifölls med 212 röster mot 81 förreservation 3 av m,fl. Mom. 3 (förskollärar- och fritidspedagogutbildning iBorås) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 76 förreservation 4 av m, fl. Mom. 4 (föriängning av förskollärar- ochfritidspedagogufbildningen) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 5 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 5 (visst utbildningsarvode) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 17 förreservation 6 av , Mom. 6 (planeringsramar för lägsfadielärarlinjen ochmellanstadielärarlinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 9 (planeringsram för ämneslärarlinjerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avPer m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 (lektorsutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avPer m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 14 (riksrekryterande kurser imoderna språk i utlandet m, m,) 96 Utskottets hemställan - somställdes mot reservafion 10 av Per m, fl, - bifölls med acklamation. övriga moment Utskottets hemställanbifölls, 1984/85:39Verkställd granskning av Stiftelsen verksamhetoch förvaltning (redog, 1984/85:20 och 1984/ investeringar, m. m. Utskottets hemsfällan bifölls. 19§ investeringar, m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1984/85:26 omluftfartsverkefs investeringar, m,m, (prop, 1984/85:100 delvis och1984/85:139), 100 (): Flyglinjetrafiken har haft enmycket gynnsam utveckling i , Man kan till viss del härleda uppsvingettill samlokaliseringen av inrikes-, utrikes- och chartertrafiken på Arlandaflygplats. Även det uppsving som chartertrafiken fått beror delvis påsamordningen på , eftersom det har blivit så mycket bekvämare att efteranslutande inrikesflyg göra charterresan till annat land. skullesemesterresan som regel föregås av en tröttsam bussresa. En del av förklaringen fill inrikesflygefs utvecklingligger också häri, en annan i aft def regionala flyget matar mer passagerare äntidigare fill linjeflygefs inrikesnät och till eventuell övergång fil!ufrikeslinje. Uppsvinget i flygtrafiken beror också på högkonjunkturen.Näringslivet har haft några goda år, inrikes- och utrikeshandeln harexpanderat, och i takt härmed har antalet passagerare på olika flyglinjer ökat. Men lufffarfsnätet är mycket sårbart. Lönsamheten ochmöjligheten aft expandera påverkas bl, a, av de investeringar som görs i olikaflygplatser -om dessa blir en belastning eller om nätet härigenom tillförs såmycket trafik att def blir en förbättring av utvecklingen. Självfallet är en ökning av passagerarunderlaget i alladelar av landet något atf sträva efter. Denna önskan låg också bakom detförslag fill persontransportstöd som behandlade och som vimoderater då motsatte oss. Skälet till detta vårt ställningstagande var att denregionalpolifiska effekt som också var motiv för stödet skulle bli ytterstbegränsad och kan uppnås bättre på annat sätt, men också att kontrollen isamband med stödet skulle orsaka ett administrativt krångel - en byråkrati sominte uppvägs av den positiva effekten, Flygbolagen skulle med störstasannolikhet också komma atf höja priserna för att få ut sin del avtransportstödet, varigenom ytterligare en del av effekten går förlorad. För aftunderlätta för luftfartens expansion har vi i stället föreslagit friare 7 protokoll 1984/85:150 investeringar, m. m. koncessionsgivning, vilket kan leda fill en positivutveckling för flera av de små flygbolag som i allt större utsträckning villtrafikera sträckor som Linjeflyg och SAS infe har intresse för. Förutom attlinjenäfet härigenom kan bli tätare innebär denna ökade koncessionsgivning ävenen prispress på de större bolagen - till nytta för konsumenten. Vi menar också aft en avreglering av luftfartssektorn börstuderas närmare. Den utveckling av flyget som skett i efter avregleringenhar varit mycket kraftfull och medfört lägre priser och tätare trafik. Även omUSA och inte kan jämföras i detta hänseende, menar vi atf ett studiumutifrån speciella förutsättningar bör göras. En vikfig faktor för flygets utveckling är som sagtflygplatsinvesteringarna och atf dessa görs efter marknadsekonomiska principeroch bedömningar. Flygplatserna utgör ett integrerat system, där de flygplatsersom bär sig hjälper till aft bära kostnaderna för de icke lönsamma. Desto viktigareär def aft rikfiga investeringsbedömningar görs. De enda flygplatser som är lönsamma är ochBromma, är en mycket lönsam flygplats och kan komma att utvecklas ännumycket gynnsammare genom en rad kommersiellt intressanta satsningar. Den andralönsamma flygplatsen är som sagt , Att lägga ned medallt vad def skulle innebära av kapitalförstörelse gagnar sannerligen inteflygsektorn. Verksamheten på har efter def att Linjeflyg flyttade fillArlanda utvecklats mycket positivt, trots alla farhågor om motsatsen. Dels harBromma blivit vad man kallar affärsflygets egen flygplats i närheten till och def relativt korta eller i varje fallbekväma reseavståndet till , dels har taxiflyg och skolflyg expanderatmycket på , Avgiftssättningen på en del flygplatser kan motverka enexpansion. Detta gäller t, ex. Stump, som tvingas konkurrera på mycket ojämlikavillkor med , Det gäller också i viss mån , Avgiffssättningenborde kunna användas som instrument för ett bättre utnyttjande av vissaflygplatser utan att detta motverkar marknadens egna preferenser. Att luftfarten är känslig för priser,konjunkturutveckling m, m, bevisades verkligen under den avblåstastrejken. Förlusten för SAS uppgick till drygt 15 milj, kr, per dag ellersammanlagt 270 milj, kr,, för Linjeflyg till ca 2 milj, kr, per dag ellersammanlagt 34 milj, kr. De svenska resebyråerna förlorade 2,5 milj, kr, perdag, och charterbolaget har förbrukat halva fjolårsvinsten. Det är, tycker jag personligen, ganska märkligt att vi kantillåta så pass mycket småflyg - under strejken flög def omkring en mängd småplan i okontrollerat luftrum, med de risker detta onekligen innebär-närsamtidigt luftfartslagen stadgar aft det skall finnas flygkonfrolltjänst ochaff flygplan allfid måste framföras i enlighet med färdplan, en färdplan somgodkänns genom atf färdfillsfånd ges av flygledaren. All lufffart är strängtreglerad och får ske endast på de villkor som anges i luftfartslagen och iföreskrifter. Det är också ganska märkligt atf lagen om offentliganställning anger atf det är förbjudet atf sympafistrejka för gruppenflygledare på grund av myndighetsutövning,medan en strejk på grund av konflikt mellan två parter,arbetsgivare-arbetstagare, är tillåten. Den svenska allmänheten har nog litetsvårt att acceptera nyanserna, SAS är ett treländersbolag, och den strejk som riktadesmot arbetsgivaren i kom att drabba också de båda bolagsbröderna , där strejkrätt för flygledare för övrigt infe finns. Strejken har i varje fall givit klart besked om flygetskänslighet för störningar, för reducering av passagerarantalet och förkostnadspåslag av skilda slag. Eftersom detta är bevisat bör vi verkligen anstränga ossför atf hålla avgiftsuttag och annat som är betungande för lufffarten så lågtsom möjligt. Det gäller inte enbart start- och landningsavgifter utan också t,ex, skatten på flygbensin, avgiften för besiktning för luftfartyg m, m. Vi har från moderata samlingspartietföreslagit aff myndighetsfunktionen i luftfartsverket skall skiljas från denaffärsdrivande funktionen och atf flygplatserna skall omvandlas tillaktiebolag. Regeringen har visserligen, i den proposition som utskottet härbehandlat, markerat en ökad marknadsinriktning av luftfartsverkets kommersiellaverksamhet och en finansiering av investeringarna över riksgäldskonforet - tidigarehar regeringen genom av antagen omorganisation av luftfartsverketmarkerat en större avskildhet för myndighetsutövningen, dock utan aff fa stegetfullt ut. Vi menar emellertid aft den ökade marknadsinriktning som regeringenoch utskottet säger sig vilja ha kan åstadkommas bättre om det moderataförslaget om bolagsbildning av flygplatserna vinner gehör. Jag yrkarbifall till reservation 1, Beträffande inflytande över luftfartsverkefsverksamhet anser vi från borgerligt håll att också fortsättningsvis,så som gäller för , skaH fastställa målen i olika avseenden samtstrategierna för luftfartsverkets verksamhet och att de inte, som föreslåsav majoriteten, skall fastställas av regeringen. Jag yrkarbifall fill reservationerna 2 och 4, I reservation 3 markerar vi från de fre icke-socialistiskapartierna vår uppfattning att den företagsamhet som växer upp vid och omkringflygplatserna skall uppmuntras och bejakas. Som regel är det serviceutbud sompå detta sätt kan åstadkommas genom privata entreprenörer mer marknadsin-riktafän vad exempelvis en verksamhet i luftfartsverkets regi kan bli. Jag yrkarbifall till reservafion 3, I reservation 4 behandlas rikflinjerna för finansiering avluftfartsverkets investeringar. Regeringen och utskottet föreslår aftfinansieringen skall ske genom riksgälden. Enligt vår mening innebär enupplåning via riksgäldskonforef att luftfartsverket tvingas till en omständligoch ineffektiv hantering för att tillgodose sitt behov ay lånemedel förinvesteringar. Den bästa ordningen är i stället den att luftfartsverket gesmöjlighet att genom eft eget finansieringsinstitut eller bolag låna direkt påkapitalmarknaden på marknadsmässiga villkor - i synnerhet som den upplåningenfill stor del är avsedd för kommersiella investeringar. Att en regeringenunderställd myndighet måste investeringar, m. m. Luftfartsverketsinvesteringar, m. m. använda ett av riksdagensorgan för atf kunna finansiera investeringar anser vi dessutom vara en felaktigordning. Vi vill därför atf åtgärder vidtas för att bilda ettinvesferingsinsfitut för luftfartsverket och jag yrkar därmed bifall tillreservation 5, Vivill aff förutsättningarna för en liberalisering av lufffartspolitiken och fören ökad konkurrens skall studeras ur svensk synvinkel. Syftet med en sådanstudie är att söka utröna om den prispress och den positiva utveckling avluftfarten som uppstod i genom avregleringen och den ökade konkurrens somdå blev följden kan åstadkommas också här. Därmed yrkar jag bifalltill reservation 6, Detär viktigt för hela flygnätets skull - inte minst gäller det de ekonomisktsvaga delarna - att lönsamma flygplatser som behålls och ocksåfortsättningsvis ingår i det statliga flygplatssysfemef, Att lägga ned Brommaär kapitalslöseri och skulle innebära en press på trafikmässigt sominte kan accepteras, tar nämligen mycket av den småflygplanstrafik somförorsakar kapacitetsbegränsningar för , eftersom småflygpla-nen ärlångsammare men ändå kräver i princip samma service som de större luftfartygen.