prot · G809101 · 1984-12-31 00:00:00 — Emellertid kom in påvårt förslag om en överflyttning- det var vad det var fråga om - av 35 milj.kr. från statskommunvägarna till de enskilda vägarna. Det var mestglesbygdsvägar det gällde, och den överflyttningen var betingad av de hårdanedprutningar som regeringen föreslog när det gällde de enskilda vägarna. Denprutningen skulle indirekt ha drabbat glesbygdskommunerna väldigt hårt,eftersom de i de allra flesta fall har att skjuta till de medel som fattas närstatsbidraget minskar. Det gällde alltså att inom den kommunala sektorn dennagång prioritera de glesbygdsvägar som vi ville slå vakt om inför hotet omnedskärning. I dagens läge är situationen helt annorlunda. Regeringenhar tagit sig till vara, och den föreslår förbättringar för de enskildavägarna. Därför kan vi nu med gott samvete föreslå en aktivitet och en offensivnär det gäller utveckling av anslaget till den statskommunala vägsektorn. Anf.10 () replik: Det skulle i och för sig vara mycketintressant att föra en ekonomisk-politisk debatt med . Vi kundetala om att budgetunderskottet var när de borgerligapartierna hade regeringsmakten och att det är ungefär 60 miljarder. Dåhade vi en inflation som var tvåsiffrig, medan den kanske uppgår till3-4%. Vi hade en stigande arbetslöshet - har vi en reduktion avarbetslösheten. Det skulle vara intressant med en sådan debatt, men jag tyckeratt det är onödigt att vi för den debatten nu - vi skall ju diskuteravägpölitiken. Jag ställde ett par enkla frågor till moderata samlingspartiet upp på en flerårsplan, bl. a. innebärande attvi skall satsa på det statliga vägnätet och 500milj. på det statskommunala vägnätet? Jag fick inget svar på det. GörelBohlin säger att det här inte är någonting som vi skall ta ställning till. Menvi har ju redan tagit ställning. I budgetpropositionen har vi tagit ställningtill att skall planera för denna medelstilldelning. harju ställt upp på det. Jag ställer därför min fråga om ni håller fast vid detta. Ni föreslår nu en reduktion av de ordinarie medlen tillvägverket. har ni sagt att det är synd att vi inte har mermedel. Det här går inte ihop! måste reda ut hur det ligger till. Jag frågade vidare om kommunalskatten. Ni har sagt att niinte vill ha någon höjning av kommunalskatten. Men ni vill nu lasta över 160miljoner på kommunerna. Är ni beredda att ta det kommunalekonomiska ansvaretoch säga till kommunerna att de måste höja skatten eftersom de skall ta hand omdet här? Eller menar ni att vi skall försämra driften och underhållet av destatskommunala vägarna? Jag ställde dessa frågor, och jag ställde dessutomföljande fråga: Vad är det för logik i att ena månaden kräva att vi inte skallha några bensinskattehöjningar och att vi inte skall höjafordonsbeskattningen, men att efteråt acceptera dessa saker?Samtidigt vill ni göra kraftiga besparingar på vägområdet, vilka drabbar denenskilde bilisten och näringslivet. Jag fick inte heller något svar på denfrågan. Vad är det för moderat logik som ligger bakom? kan begära ytterligare enreplik och kan då besvara dessa frågor. Använd repliktiden för att svara pådem! Till vill jag säga att jag beklagar attClaes Elmstedt inte finns i kammaren numera. hade en positivinställning till vägunderhållet. har- i motsats till vad GöstaAndersson säger - föreslagit en minskning med totalt ca 40 miljoner påväganslaget. 11 () replik: inlägg kommer mig att tänka påde sista stroferna i en gammal saga: "Sig spände och sig åter spände tilldess han sprack, det arma djur." sade att osäkerheten egentligen är ganska storbeträffande storleken av vägbyggnadsanslaget - dels varierar storleken avtilläggen i form av sysselsättningsanslag mellan 300 och 700 milj. kr. resp.år, dels föreslår regeringen själv att överföringar mellan olika anslag skallkunna ske. Jag vill dock återigen säga att den besparing på 60 milj. kr. som viföreslagit är fullt genomförbar, dels beroende på att själva anslaget är såtänjbart, dels beroende på att det finns buffertar inom anslaget. Jag övergårnu till att tala om det statskommunala anslaget. Jag sade i mitt anförande att kommunerna har enöverhkviditet på 30 miljarder. Då är det egentligen inte rimligt att statenskall bidra med så stora belopp som sammanlagt 50 miljarder. När det gäller destatskommunala vägarna grundar sig ansvaret för väghållningen dels på lag, delspå ett avtal mellan kommunerna och staten. Vi har 108 kommuner som ärväghållare. Det är ett mycket orättvist system: några kommuner har stort ansvarmedan andra slipper undan helt och hållet. När det gäller fastläggning av vadsom är statliga vägar resp. statskommunala vägar följer man inte någon enhetliglinje. Det är mycket viktigt att se över hela detta system ochatt nu börja med att sänka statens andel av kostnaderna för systemet. Detvidhåller vi, herr talman. 12GÖSTA () replik: Enligt utskottets ordförande hänger dettydligen på 40 miljoner vad avser om man är positiv eller negativ till detsvenska vägnätet när vi diskuterar en total summa på 6 miljarder. Det har jagkanske litet svårt att förstå. tar upp frågan orn enskilda vägar kontrastatliga vägar. Då finns det anledning att peka på några fakta. De statligavägarna omfattar , medan de enskilda vägarna omfattar 7 . Och närman bedömer vilka resurser som bör satsas på olika vägar, bör man ta hänsyntill inte bara antalet bilar som trafikerar vägarna utan också vilken typ avtransporter det handlar om. Då skall man veta att en stor del av de verkligttunga transporterna, som är viktiga för svensk industri, går på såväl länsvägarsom det enskilda vägnätet. Det är denna verklighet som man rimligtvis bör tahänsyn till. Nr 101 Det känns inte riktigt bra attutskottets värderade ordförande saknar det Onsdagenden '''' intresset för problemet attlänsvägarna på många håll har dålig 20 mars1985 standard. Han tycks inte förstå attdet t. ex. för löntagare som pendlar till jobbet med bil flera mil på dåliga grusvägar innebär en stor påfrestning. Anslåstill väg- Socialdemokraterna tycks hellerinte se det som något stort och avgörande väsendet problem när skogsindustrin ochskogsbruket får svårighet med sina ekono- misktmycket värdefulla transporter. Regeringspartiet vill heller inte riktigt förståvad det innebär för människor att sakna tillgång till kollektivtrafik. Det ärju för dessa människor helt avgörande hur vägnätet ser ut. Utskottets ordförande ser det heller inte som någotavgörande rättviseproblem att löntagare eller företagare som är bosattautefter vissa enskilda vägar kan tvingas att ur egen plånbok betala en storandel av underhållet av dessa vägar. Jag tycker att socialdemokraterna, somibland säger sig ha känsla för rättvisa, borde ta hänsyn till att vissa människorkan få betala av underhållet medan andra kommer helt undan. Jag tror att det inte skulle varaså dumt om man litet mer ägnade sig åt att studera verkligheten ute i landet.Det skulle kanske underlätta det politiska beslutsfattandet. 13KURT () replik: Jag vet infe riktigt vad det är som GörelBohlin menar har spruckit. Det som har hänt under denna debatt är väl ändå attvi har spräckt en ballong genom att visa att har fel när de går utoch försöker göra gällande att de är bilisternas förespråkare.Utskottsbetänkandet dokumenterar klart att - trots att de tyckeratt vi har en överbeskattning - är beredda att minska anslaget till ,vilket drabbar bilisterna. Jag ställde tre frågor. har inte kunnat svarapå dem, vilket jag kanske inte hade väntat mig att hon skulle kunna göra. Detär ganska avslöjande för s. k. besparingspolitik. För att nu anknyta till en ekonomisk-politisk debattupptäcker man tyvärr, , när man börjar peta på s. k.besparingsförslag att det i realiteten icke är fråga om besparingar, utan omett kostnadsöver-vältrande på kommuner och enskilda människor - oftast från demsom har det hyggligt ställt till dem som har det svårt. Det är moderat politiki sin prydno. Moderata samlingspartiets trafikutskottsgrupp följer upp dennapolitik - det har vi fått klart dokumenterat. Det är bra att det har blivit såtydligt uttalat här . Jag vill med anledning av replik berörafrågan om enskilda vägar och länsvägar. Det som förordas i årets budgetförslagär en kraftig ökning av anslaget till enskilda vägar och till grusvägnätet. Det vi från socialdemokrafisk sida har svårt att förstå närvi diskuterar med företrädare är er inställning till reglernaför statsbidrag till det enskilda vägnätet. Ni står på den punkten heltensamma. Ingen annan kan finna att ert system är rättvist. Vi tycker tvärtomatt förslag är orättvist för den fasta befolkning som bor iglesbygden. Genom det statsbidragssystem som vi nu har byggt upp föratt fördela anslag till drift av det enskilda vägnätet prioriterar vi de vägardär det går trafik årets och kring vilka det finns fast befolkning.Det anser jag är det viktigaste. Skall vi kunna ha en levandelandsbygd och glesbygd måste vi se till att den befolkning som bor året runtgynnas. De regler som gäller för fördelning av driftsanslag till de enskildavägarna är ett uttryck för detta synsätt. Det är rättvist förglesbygdsbefolkningen. Talmannen anmälde att och att fill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 14OLLE ÖSTRAND (s): Min uppgift i denna debatt är närmast attnågot kommentera reservationerna 14 och 15, som har att göra med vissaväginvesteringar i samband med överflyttning av persontrafik från järnväg tilllandsväg och med den planeringsordning som vi har när det gäller flerårs- ochfördelningsplanerna. Reservation 3 av vpk, där man ställer krav på en ökningav anslaget Byggande av statliga vägar med 15 miljoner för att rusta mellan och , har en direkt koppling till reservafion15, som också berör . När det gäller kraven på upprustning av vägnätet i sambandmed överföring av trafik från järnväg till landsväg på de sträckor som vitidigare fattat beslut om har regeringen anvisat tre alternativ för attfinansiera de nödvändiga väguppmstningarna. Ett sätt är att man gör enomprioritering i flerårsplanerna. Det andra sättet är att man finansierar denödvändiga väguppmstningarna på så sätt att regeringen anslår särskilda medelför sysselsättningsfrämjande väginvesteringar. Om dessa två finansieringssättav någon anledning inte går att tillämpa kan anslaget som gäller tjänster tillutomstående användas för dessa vägupprustningar. Behovet av speciellavägupprustningar prövas också mycket ingående i samband med att persontrafikenföreslås bli överflyttad från järnväg till landsväg. Om man tittar litet närmare på de vägsträckor som äromnämnda i reservation 14, ser man beträffande sträckan attersättningstrafiken med landsvägsbuss till största delen kommer att gå påvägar med hög standard där busstrafik bedrivs . Enligt vägförvaltningeni har det aktuella vägnätet sådan standard att en ökning avbusstrafiken med ytterligare två tre dubbelturer per dag inte skall medföranågra som helst problem ur belastningssynpunkt. Av den anledningen behandlasinte heller några vägfrågor i regeringsbeslutet om en överflyttning avpersontrafiken från järnväg till landsväg. Så är förhållandet, . När det gäller sträckan har transportrådeti fullt samförstånd med vid sin prövning ansett vissa väginvesteringarerforderliga. Därför föreslår man en upprustning av för 4 miljoneri och för 6 miljoner i . Till detta kommer en mindreupprustning av väg 1221 mellan och Tisselskog för 5 miljoner. Man anser alltså att det sammanlagterfordras omkring 15 miljoner till väginvesteringar på denna sträcka utöverflerårsplanerna. I avvaktan på länshuvudmannens i nyastmkturplan för länstrafiken, som kommer att klarlägga behovet avväginvesteringar för ersättningstrafiken söder om , hartransportrådet föreslagit att beslutet om nedläggning av persontrafiken påsträckan uppskjuts fill . utgårgivetvis också från att regeringen ansluter sig till dessa förslag. Beträffande sträckan har regeringen genombeslut anvisat sammanlagt 12,5 miljoner för vissaväguppmstningsåt-gärder i län. Dessa medel är i första hand avsedda förupprustning av de vägar som berörs av en överföring av persontrafiken frånjärnväg till landsväg. När det gäller sträckan hartransportrådet vid förhandlingar med vägförvaltningarna kommit överens om enomprioritering så att objekten Falköping-Luttra på och Torstad-Gällstadpå kan tidigareläggas. Regeringen förutsätter att en sådan prioriteringskall *ske. Dessutomföreslås omfattande extra vägmedel bl. a. till väg 46. Sammanlagt föreslås att extra vägmedel på 28 miljonerutgår till väginvesteringar för ersättningstrafiken. Regeringen har ocksåuppmanat att vidta nödvändiga åtgärder så att dessa förbättringar kanpåbörjas med kort varsel. På det mest kritiska vägavsnittet föreslås detdessutom att persontrafiken bibehålls mellan och i avvaktanpå erforderliga vägupprustningar. Den här redogörelsen visar med all tydlighetatt man anvisar extra vägmedel till de vägsträckor där det behövs speciellainsatser för upprustningsåtgärder i samband med att persontrafiken flyttas överfrån järnväg till landsväg. Detta berör just de vägsträckor som omnämns i dennareservation, vilken jag härmed yrkar avslag på. Det verkligt allvarliga, enligt min uppfattning, medreservationerna 14 och 15 är att och vpk nu vill riva upp dendecentraliserade planerings- och beslutsprocess som gäller för de olikavägobjekten över huvud taget i landet. Det här tycker jag är specielltanmärkningsvärt när det gäller , som i andra sammanhang talar sig varmjust för en decentralisering av besluten. vill man att skall gå inoch peta i enskilda vägobjekt och göra egna prioriteringar som helt strider motde prioriteringar som har gjorts ute i resp. län. Ett exempel på detta är jujust förslaget om . Sådant här måste riksdagennaturligtvis på det bestämdaste avvisa. Vad skall besluta om är juramarna. Sedan är det av mycket stor vikt att vägbyggnadsobjekten prioriteras iden ordning som de regionala och kommunala instanserna i de olika länen harbeslutat om i samverkan med . talade mycket varmt för . Därförkan jag, herr talman, inte underlåta att något kommentera agerande när denne är ute i ochpropagerar. står ju som första namn bakom motion 742,som berör just . Motionen har bl. a. föranlett reservationerna 3 och15. kunde man läsa följande: ",vpk, kommer att begära votering när motionen kommer upp i ." Jag har inte sett här , och jag har inte hellersett att har anmält sig på talarlistan. Kan detta, SvenHenricsson, kanske bero på att samme har suttit i och beslutat om att inte skall tas med i denflerårsplan som skall gälla ? Jag tyckte, herr talman, attdet fanns anledning att i den här vägdebatten avslöja detta dubbelspel. Med det sagda vill jag yrka avslag påreservationerna 3 och 15 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. 15 () replik: är kritisk mot oss, eftersom hanmenar att vi skulle rubba saneringsarbetet ute i länen, när vi säger attområden som förlorar järnvägen som kompensation behöver ett rejält tillskotttill sitt vägnät. Den kritiken förstår jag inte riktigt. I så fall måste OlleÖstrand också rikta en rejäl kritik mot regeringen, när regeringen går in dådet gäller . I den speciella situation som har uppstått därrubbas naturligtvis den långsiktiga planeringen beträffande vägnätet. Jag lästehelt ett pressmeddelande från rörande vägenFalköping-Luttra. Även där tar regeringen klar ställning för en ändring av dentidigare planeringen. Jag har erfarenheter frånlänsvägnämnden i län. Vi har för vår del naturligtvis ingenting emot attregeringen tar på sig ett särskilt ansvar efter nedläggandet av järnvägenVästervik-Växjö. Tvärtom tycker vi att det är självklart. I det här läget ärdet allvarligt att nedläggning skedde före upprustningen av vägnätet. Jag kaninte förstå att man vare sig i de bygder eller i de län där man ägnar sig åtvägplanering har någonting emot att få ett tillskott som man drabbasav ett sådant bakslag som att förlora järnvägen. Jag anser att det isådana lägen är självklart att regeringen går in med särskilda resurser. Då ärdet inte enbart fråga om de vägar som går parallellt med järnvägen. Ennedläggning av järnvägen är ett bakslag för en hel region. Det krävs alltsåstörre insatser än insatser begränsade till en viss väg, som går parallellt medjärnvägen. Jag tycker att det här borde vara självklart även försocialdemokrater som är angelägna om att bygder skall kunna leva vidare. 16SVEN (vpk) replik: säger att länsmyndigheterna -i - har sagt att det inte förekommer några klagomål påvägnätet i det berörda området. Det kan jag inte begripa. Jag har ocksåfortlöpande kontakt med dessa myndigheter och med vägdirektören. På ett mötemed vägföreningen höll vägdirektören i ett föredrag därhan just tog upp de stora problemen med vägnätet i västra ,delvis betingade av den kraftiga volymen av den timmertransport som där sker. När det gäller decentralisering av besluten skulle jagvilja fråga : Vilka länsmyndigheter avstår från möjligheten att fåbidrag till reparation och upprustning när det nu visar sig att regeringen ärberedd att lämna sådant bidrag för att förbättra vägstandarden när man läggerned järnvägen? Beträffande väg 83 så är det inte fråga om . Han har här motionerat som riksdagsledamot. sägs det att den härvägen får man inte ta upp här i , för ärendet skall handläggas enligtden rutin som gäller för länsplaneringen. Men när socialdemokraterna var iminoritet här i kammaren presenterade man minsann på två hela sidor i ettbetänkande krav på nya väg- och broarbeten, som skulle göras ute i landet. Dåvill jag fråga : Är det riktigt att fatta riksdagsbeslut om olikavägobjekt när socialdemokraterna är i minoritet men helt uppåt väggarna närsocialdemokraterna har majoritet? Jag tycker för min personliga del att det ärfullt O.K. att man i som ledamot för en viss region tar upp sådanafall där det är aktuellt att reparera vägar, inte minst när det är fråga omvägar som utgör flaskhalsar och försämrar rikstrafiken. 17 () replik: Men det är ändå så, , att vi,när vi väckte den här mycket omfattande motionen om väg- och broupprustningar,dels anvisade särskilda medel, dels följde den prioriteringsordning man hadegjort upp ute i de olika länen. Det är stor skillnad. När det gäller järnvägen är det viktigt attpåpeka, , att järnvägen på den här sträckan går på södra sidanav . Trafik med buss på den sidan av har tvånackdelar. Befolkningskoncentrationerna i området finns på norra sidan avälven. Där är även vägnätet av mycket god standard. Busstrafiken kommer av denanledningen att gå på norra sidan av . I fråga om E 6 vid är det väl inte alldelesobekant för att det är är fråga om ett led i en mycket stornordisk satsning för att förbättra kommunikationerna. Jag kan väl aldrig tänkamig att har något emot denna stora gemensamma nordiskasatsning. Beträffande ersättningstrafiken har vägarna i allmänhetmycket god standard på de sträckor där man flyttar över järnvägstrafiken tilllandsväg. Men på de sträckor där det behövs vägupprustningar har det ocksåanvisats och kommer att anvisas pengar för sådana. På de sträckor där vägen harså dålig standard - jag nämnde detta i mitt inledningsanförande - kommer beslutom överföring av trafiken från järnväg att skjutas upp tills nödvändigavägupprustningar har utförts. 18GÖSTA () replik: Jag har inte kritiserat insatserna iUddevalla. Med exemplet ville jag enbart ha sagt att regeringen i detfallet, liksom i en del andra fall, har ändrat i de planer för vägbyggandet somhar gjorts upp ute i länen. måtte väl ändå erkänna att de regioner somförlorar sitt järnvägsnät rimligtvis bör kompenseras kraftigt med ettförbättrat vägnät. I verkligheten har dessa regioner inte fått dennakompensation. Det är inte svårt att finna åtskilliga exempel på detta. Jag trorinte att det finns någon socialdemokrat i län som vill säga att länethar blivit kompenserat med åtgärder i fråga om vägnätet för de avjärnvägsnätet som man där har förlorat. I många bygder har samhället bara giviten blygsam kompensa-fion till vägnätet när de har föriorat sina järnvägar. Jagtror att borde studera detta förhållande litet bättre . 19 (vpk) replik: säger att när socialdemokratinpå sin tid här i kammaren bröt med den gängse rutinen och framförde förslag ombro- och vägbyggande så var det riktigt och O.K., eftersom de då följdeprioriteringsordningen. Men det gjorde de inte, utan socialdemokraterna kommed olika förslag till brobyggande som inte alls fanns i de aktuella planernaför byggande och ville att de skulle sättas i gång. Beträffande medelsanvisningen för väg 83 mellan Ljusdaloch Ange har vpk korrekt föreslagit att 15 miljoner anvisas för att byggandetav vägen skall kunna sättas i gång. säger att busstrafiken intealls skall följa järnvägslinjen. Men då blir det ju ingen ersättningstrafik.Tanken med ersättningstrafik är att den skall gå utmed järnvägen, för att pånågot sätt visa att bussen ersätter tåget. skall bussen gå en helt annanväg, som sägs vara mycket bättre. Detta låter inte bra. Det innebär ytterligareförsämringar för den resande allmänheten. Jag tycker å andra sidan att detsom sade sist i sin förra replik är bra, nämligen attnedläggningen av tågtrafik skall skjutas upp tills de vägar som berörs aversättningstrafik har rustats upp. Det är bra, ! Se fill att ocksånedläggningen av tågtrafiken mellan och skjuts upp till dess attvägen är reparerad! 20OLLE ÖSTRAND (s) replik: Det är så, , att densträckning som busslinjen mellan och nu har fått är densträckning som transportrådet tillsammans med regeringen och vederbörandelänsmyndigheter har kommit fram till är den bästa ur kommunikationssynpunkt.Jag tycker att både och jag skall respektera det. När det gäller ersättningstrafiken vill jag säga följandetill . På sträckan har de facto antaletresenärer ökat rätt avsevärt sedan trafiken överfördes från järnväg tilllandsväg. Det visar, tycker jag, att det beslut som vi har fattat när detgäller den här sträckningen var det rätta. Det har också anvisats medel avbetydande omfattning just till de vägavsnitt där vägen är av dålig standard. Nr 101 , ställs det pengar tillförfogande av ordinarie vägmedel enligt de Onsdagenden fördelningsplaner som har gjortsupp ute i länen. 20 mars1985 S '" '" annat än än engång fundera över och vpk:s ställningstagande när det gäller planeringsprocessen. Anslåstill väg- "' redovisar här i går tvärtemot era partivänners, bl.a. i väsendet - med undantag förBertil Måbrinks abrovinklar - när det gällerprioritering av vägbyggnadsobjekt. kommer långt ner på listan. Denfinns på en reservlista. Före i prioriteringsordningen finns detvägobjekt motsvarande över 100 miljoner som i , därdet ingår två centerpartister, tycker har högre angelägenhetsgrad än vad väg83 har. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 21BERTIL (): För att bidra till tidsbesparing skall jagansluta mig till de allmänna synpunkter som anfört och som harklargjort var vi i står när det gäller väganslagen. Men får jag ändåsäga fill att alla de här indragningarna av järnväg som skeraktualiserar vägbyggen på ett annat sätt. Men så länge som inte definitivabeslut är fattade i dessa avseenden hoppas väl de som sitter i vägnämnder ochannat, liksom övriga myndigheter i ett län, i det längsta att en järnväg skallfå bestå . Men det är viktigt när man tänker sig att göraindragningar av bandelar att man redan innan ser till att rusta upp vägarna idessa områden. Där vill jag speciellt peka på bandelen , för, somdet har sagts här, är en tvärgående järnväg och när den heltförsvinner blir det i hög grad nödvändigt att man får bra vägar till stånd itvärgående riktning. Alla vet vi att vi, med hänsyn till statens ekonomiskasituation, måste spara. Men då gäller det att använda pengarna som anslås påett sådant sätt att de ger största möjliga effekt. Det är för den skull som vii har gjort vissa omprioriteringar. I motion 1523 har och jag anfört behovet avökade anslag för ny- och ombyggnad av vägar i . Vi har pekat på behovetav en bro vid , som utgör en flaskhals för trafiken.