prot · G80914 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:14 Förhandlingarna leddes fill en början av andre vicetalmannen, 1 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetef underfiden den 22 november-den 21 december 1984, Skälet fill min framställning är,aff jag under den fiden kommer aff ingå i den svenska delegafionen till , Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbefet fr, o, m, till höstsessionens slut förfullgörande av FN-uppdrag, Kammaren biföll dessa ansökningar. vice falmannen anmälde aftBror () och () skulle tjänstgöra som ersättareför resp, , 2 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:24 fill socialförsäkringsutskoftet Om anslagen tid skogliga beredskapsarbeten 3 § Föredrogs och hänvisades 1984/85:51och 52 till skatfeufskoffet 1984/85:53-55till bostadsutskottet 1984/85:56till trafikutskottet 4 § Meddelande om svar på interpellation 1984/85:18 AnL 1 Arbetsmarknadsminister : Jag fär meddela aft om arbetsmarknadssituationen i inte kommer affbesvaras , då jag hade för avsikt aft besvara interpellafionen,pä grund av att interpellanten inte kan närvara. Jag har kommit överens medinterpellanten om atf svaret skall lämnas . 5 §Svar på fråga 1984/85:67 om anslagen till skogliga beredskapsarbeten AnL 2 Arbetsmarknadsminister ; har frågat mig om regeringenär beredd atf anslå medel för att skogUga beredskapsarbeten skall kunnafortsätta utan avskedanden. Behovet av beredskapsarbeten varierar med konjunkturen, konjunkturuppgång är def rimligt atf minska på medlen tillberedskapsarbeten. För atf underlätta placeringen av arbetslösa fillnäringslivet har regeringen infört eft rekryteringsstöd. Vidare infördes den 1januari i är bidrag fill arbete i ungdomslag, I enlighet med beslutkan arbeten i ungdomslag också bedrivas i form av skogligf arbete. Jag har förståelse för de problem som kan uppstå när detblir en kraftig neddragning av beredskapsmedlen då def just på den skogligasidan finns många som haft beredskapsarbete . har i skrivelse den 31 augusfi1984 hemställt om ytterligare medel till beredskapsarbeten. Regeringen kommersenare att offentliggöra förslag fill ytterligare insatser inomarbetsmarknadspolitiken. Förutsättningar borde då finnas för aft viss del avde föreslagna medlen även kommer skogsvårdande beredskapsarbeten fill del. AnL 3 (vpk); Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret på minfråga. Jag noterar aff arbetsmarknadsministern har förståelse för de problemsom kan uppstå när def blir en kraffig neddragning av beredskapsmedlen då detgäller de skogliga åtgärderna. När ministern säger aft behovet av beredskapsarbetenvarierar med konjunkturen, så vill jag påstå atf detta infe är giltigti fråga om de människor som är sysselsatta i skogliga beredskapsarbeten. Som stöd för detta påstående vill jag återge densammanfattning som länsarbetsnämnden i har gjort. Mansäger aff de arbetsmarknadspolifiska åtgärderna i ökad utsträckning inriktasmot att fa vara på konjunkturuppgången inom industrin. Konsekvensen blir enklar förbättring pä orter med positiv industriutveckling och för personer medindustriell utbildning eller erfarenhet. Däremot är situationen i flertaletkommuner i med låg andel industrisysselsatta och för övrigasökande mycket besvärande, och arbetslösheten vänfas ligga på minst samma nivåsom föregående vinter. Arbetslösheten inom skogsarbefarkåren vänfas öka med 200personer om inte ytterligare åtgärder sätts in. Det här gäller ju människor som är mycket hårt lokaltbundna, I regel är def äldre, utslitna skogsarbetare som sysselsätts i sådanaskogliga beredskapsarbeten, Dessa beredskapsarbeten är dessutom mycket billiga, Defhandlar om skillnaden mellan den ersättning som skogsägarna betalar plus deeventuella bidrag som åtgår och den lön som arbetstagarna får. Därtill är deten mycket bra investering för framfiden, Def är ju stora samhällsekonomiskavinster man skapar genom dessa skogsvårdsarbeten. säger arbetsmarknadsministern att def borde finnasförutsättningar för atf en del av de medel regeringen kommer attoffentliggöra förslag om skall kunna gå fill skogsvårdande beredskapsarbeten.Jag får innerligt hoppas aff detta kommer att ske. Om fördelningen av resurserna för arbetshandikappade Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1984/85:93 om fördelningen av resurserna för arbetshandikappade harfrägat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för atf de resurser som arbetsmarknadsinstituten utgör skallbli mer likvärdigt fördelade och kunna sättas in där behoven är störst. Som ett exempel på ojämn resursfördelning nämner LarsErnestam atf det finns 33 arbetslag vid arbetsmarknadsinstituten i Stockholmslän, men bara 5 i län, I realiteten har dock aldrig haft mer än 30lag - vanligen 27-28, Om man ser fill befolkningsunderlaget är det infe orimligt aff har väsentligt större resurser än län. Som en jämförelse kan jag vidare nämna att har 16 arbetslag och 13,1 övriga län varierar antalet arbetslag mellan 10 och 2, . ger också vissa statistikuppgifter som skallbelysa att resurserna är ojämnt fördelade. Omfördelningen av resurserna för arbetshandikappade För kännedom kan jag meddela aff antaletkvarstående sökande med arbefshandikapp i , enligt AMSmånadssfafi-stik, brukar ligga omkring 2 500, Motsvarande siffra för länär ca 1 100, Fördelningen av Ami-resurser speglar fill sfor del lägetnär staten överfog de fidigare arbetsvårdsinstifuten frånkommunala huvudmän och inrättade arbetsmarknadsinstituten, I län där kommunernaeller hade byggt ut arbetsvårdsinstifuten finns också mer resurservid arbetsmarknadsinstituten. En viss utjämning har dock därefter ägt rum. Den regionala organisationen av arbetsmarknadsinstitutenfastställdes av den dåvarande regeringen , Jag har inhämtat affarbetsmarknadsstyrelsen nu överväger viss omfördelning och decentralisering avAmi-resurser, Styrelsen beräknar atf utredningsarbete som skall ge underlag förförslag om sådana omdisponeringar kommer aff slutföras under budgetåret. AnL 5 LARSERNESTAM (fp): Jag tackar för svaret, län har som varitarbetsmarknadsminister haft de högsta arbetslöshetssiffror som noterats sedannuvarande statisfik började föras, Def rinner f, n, fill en rännil medarbetsfillfällen från näringslivet, men förhållandena är klart otillfredsställande,län hör till de hårdast drabbade av de mellansvenska länen, I en sädansituation är def särskilt svårt för personer som har någon form av arbetshindereller handikapp. Som jag sagt i min fråga gör de arbetslag som finns iAmi-organisafionen stora insatser för atf genom eft omfattande konfakfarbete fåfram arbetsfillfällen. Arbetsmarknadsministern redovisar en statistik - jag harnägot annorlunda siffror, men i stort sett överensstämmer våra siffror; detberor litet grand på hur man räknar, 1983/84 var genomsnittligt ca 1 350 personer som har någonform av arbetshinder anmälda som arbetssökande . Arbetsmarknadsministernnämnde 1 100, och vi kan ju fa den siffran, def går lika bra aff diskutera medden som utgångspunkt. Men för dessa 1 100 personer finns def bara 5 arbetslag.Resurserna är alltså helt annorlunda i län än i andra delar av landet, Idetta läge är det mycket förvånande att arbetsmarknadsministern säger:"Om man ser fill befolkningsunderlaget är det inte orimligt aff Stockholmslän har väsentligt större resurser än län," Längre fram i svaretredovisar hon atf det är 2 500 sökande i . För dem finns det27-28 arbetslag. För de 1 100 i län finns det bara 5 arbetslag. Det är enbetydande skillnad när det gäller antalet per arbetslag, Def här förhållandet, arbetsmarknadsministern, måste sesmot bakgrund av att det i finns så många döva och hörselskadadearbetssökande. Detta hänger samman med den utbildning som förekommer i ,Familjerna flyttar med och får arbete, och sedan vill naturUgtvis ungdomarna hajobb. Allt defhär visar, arbetsmarknadsministern, aff def behöver komma till minst eft arbetslag iÖrebro län. Jag är infe nöjd med svaret, och jag vill fråga: År infearbetsmarknadsministern beredd aff medverka fill aff det blir ytterligare ettarbetslag? sätt aft behandla statistik fyller inte precis de kravsom man vanligtvis brukar kunna ställa här i , och jag var i mitt svarganska vänlig mot honom på denna punkt, fråga är nämligenbaserad på helt felakfiga uppgifter, Def står: "Antalet kvarståendesökande med arbefshandikapp i genomsnitt 1983/84 i dessa län uppgårför till 78 personer oeh för län fill 222 personer,"Detta är siffror som infe har någon som helst motsvarighet i verkligheten. Somjag redovisat i svaret hänger den regionala fördelningen av olika antalarbetslag i sfor utsträckning samman med hur kommunerna och landstingen hadebyggt upp dessa resurser innan staten tog hand om verksamheten, Def var LarsErnestams partikollega som fastställde aff skulle ha33 lag och 5 lag, Def finns ingen anledning aff krifisera def beslutet,Samfidigt finns det, precis som jag redovisade i svaret, nu anledning aftförsöka göra en omdisponering regionalf. Den omdisponeringen är på gång inomarbetsmarknadsstyrelsen. Men har man sagt aft detta infe går aft görapå en gång, def måste ske successivt. Planerna för en sådan omdisponeringinnebär också, såvitt jag vet, aft man från AMS sida försöker se om det finnsförutsättningar atf även i län göra ytterligare insatser på dettaområde. Mengrunden för den här verksamheten var den situation som rådde, nämUgen atf maninom kommuner och landsfing hade byggt uppinsfitutioner. Def fanns inga som helst förutsättningar för - ochsenare inte heller för mig - att snabbt rycka undan de instrumenten. Dessutomär, som sagt, stafisfik inte med verkligheten överensstämmande. Omfördelningenav resurserna för arbetshandikappade AnL7 (); Det har gått var arbetsmarknadsminister,och är def faktiskt som har ansvaret. Man kan inte gåtillbaka fyra, fem, sex eller kanske i tiden i varje fråga. Det är deförhållanden som gäller som vi diskuterar. Jag är något förvånad över attarbetsmarknadsministern inte försfår min frågeställning. Det finns - låt oss taarbetsmarknadsministerns siffror - 2 500 sökande med arbefshandikapp iStockholms län, och def finns 1 100 i län. Detta är vi överens om. Om vidividerar detta antal med antalet arbetslag, blir resultatet atf def ärbetydligt fler arbetssökande på varje arbetslag i län. Def är deftafrågan gäller. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 protokoU 1984/85:12-14 Om arbetsmarknadsläget i mellersta 7 §Svar på frågorna 1984/85:64 och 95 om arbetsmarknadsläget i mellersta AnL 8 Arbetsmarknadsminister : har mot bakgrund avarbetsmarknadssituationen i frågat industriministern vilken akfivroll regeringen har spelat och kommer aft spela när det gällersysselsättningsläget i , Frågan haröverlämnats till mig, har frågat mig om jag mot bakgrund avförsämringar på arbetsmarknaden i stora delar av kommer aft föreslååtgärder för atf förbättra sysselsättningsläget i mellersta , Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Lät migförst beröra situafionen vid Uddevallavarvet, I samband med beslut aff minskavarvskapacifefen vid bl, a. Uddevallavarvet avsattes särskilda medel förarbetsmarknadspolifiska insatser. Detta innebar för del fem extraarbetsförmedlare, förstärkning av verksamheten med iGöteborgs och län samt särskilda medel för aft på olika sätt hjälpaenskilda varvsarbefare aft erhålla ett nytt arbete. hade anvisat medel försysselsättningsätgärder inom varvsregionerna. Av dessa medel återstår ca 30milj, kr. Enligt beslut skall ocksä dessa medel användasför att motverka sysselsättningsproblemen för dem som blir övertaliga fillföljd av de då beslutade kapacifefsminskningarna, Def är självklart att vi utöver dessa särskilda insatserkommer aff använda sedvanliga arbetsmarknadspolifiska åtgärder om sä erfordras.Jag vill i def här sammanhanget meddela atf regeringen kommer aftpresentera eft förslag om ytterligare insatser till arbetsmarknadspolifiskaåtgärder. Arbetsmarknadsläget i är betydligt ljusare äni , I , som ligger från , finns en storefterfrågan på arbetskraft fill verkstadsindustrin. Jag utgår ifrån aftarbetsförmedlingen i kommer atf anstränga sig för aft passa ihop detutbud av arbetskraft som finns i med den efterfrågan som finns iTrollhättan, AnL 9 JÖRNSVENSSON (vpk): Jag får tacka för svaret. Jag är litet otillfredsställd med att det blev ett annatstatsråd än det statsråd jag riktat frågan fill som svarade. Detta får infe tolkassom någon sidvördnad mot , men jag hade en bestämd avsikt medatf ställa frågan fill industriministern. Jag ville gärna få den belyst i ettindustripolitiskt perspektiv, eftersom defta för och för regionensframfid är det kanske mest centrala - def var i varje fall detta jag hade velatdebattera. Det är möjligt att i sin position infe kan besvarafrågor som ställs ufifrån det perspektivet, men jag skall ändå framföra dem.Det är fre principiellafrågeställningar som jag gärna vill ha belysta, och jag hoppas aff Anna-GretaLeijon kan säga något om det hela. För det första: Hade krisen vid Uddevailavarvet kunnatundvikas genom något regeringsingripande, och vad var i så fall motivet för attinte göra något sådant? För def andra: Vad är regeringens långsiktiga avsikt medvarvsindustrin? Ser man eft sådant perspektiv aft ävenfortsättningsvis skall ha eft av storvarven? För det tredje, och den frågan har kanske anknytning merafill den rena arbefsmarknadssfären; Hur ser regeringen pä en ort som ,denna ganska stora och tunga industriort - är ingen liten utan ensfor industriort med eft avsevärt omland? Centralorten och dess indusfri harsfor betydelse för en litet större region. Hur skall man se på en ort av den här typen?.Har den ensjälvständig roll? Förutsätts den ha en självständig ekonomisk ocharbetsmarknadspolitisk bas på def sättet aft man är beredd aff pä sikt, när ensådan ort på ett allvarligt sätt vacklar, när stora delar av dess indusfrikommer i gungning, diskutera också renf industripolifiska satsningar via t, ex,den statliga företagssektorn, via de nya löntagarfonderna eller på annat sätt?Eller är def så aft man, när en kris i en sädan här sfor orts industriella baseventuellt kan vara på väg, bara reducerar den orten helt plötsligt, så aft denhamnar i nägon sorts B-kafegori, som bara skall bli eft fall för AMS ocharbetsmarknadsministern? Vilken syn har regeringen på den här typen av frågor? Jagtror aft det är viktigt för framtid att få defta belyst. Om arbetsmarknadsläget i mellersta AnL 10KENTH SKÅRVIK (fp): Också jag tackar för svaret. Jag skulle infetro aft de tjänstemän och arbetare som är arbetslösa i , ochUddevalla blir särskilt glada åt def sista som arbetsmarknadsministern sade isift svar. Mellersta , som omfattar medSotenäs, och , har åderlåtits på arbetstillfällen i mycket sforutsträckning . Enligt en undersökning som gjordes avBohusläningen för litet försvann drygt 2 500 industrijobb iUddevalla , Detta har också bekräftats av en rapportfrån , går def mycket snabbare. På baradrygt har närmare 1 000 industrijobb försvunnit, Def är företag som Uddevailavarvet,, , , m, fl,, som skurit ned eller lagt nedverksamheten. Det ser också oroande uf för-framtiden med osäkerhet förUddevallavarvet, Skandiaverken, , som hänger helt ihop med varvetsframtid, en eventuell nedläggning av i , som kanskekan vara ett resultat av regeringens misslyckade bosfadsbyggnadsprogram, samtytterligare permitteringar vid , Sedan måste vi lägga fill alla småföretag som görlegoarbefen för dessa stora företag och kommer att få färre arbetstillfällen isamband med inskränkning vid eller nedläggning av de stora företagen. Om arbetsmarknadsläget i mellersta Även om vi bohuslänningar gärnavill tro aff jordbruksministern inte kan, mot all opinion, föreslå flyttningtill av havsforskningslaborafo-rief i med 40 anställda, såfinns i alla fall den risken som en ytterligare börda för regionen. Från sida känner man sig oerhört illa behandlad av denstatliga företagsamheten. med landshövdingen i spetsen har lovatatt hjälpa till med alla medel. måste ocksä regeringen hjälpa till för afflösa problemen i denna drabbade del av , Tyvärr framkom det ingaposifiva tongångar från biträdande industriministern, , när hanförra veckan svarade på frågor angående Uddevallavarvet och Etri, Jag trodde i min enfald aff den slogan socialdemokraternaanvände sig av till valet, aft i ett socialdemokratiskt styrt finnsingen arbetslöshet, även skulle gälla efter valet. Men def är ju skillnad! Nustår vi emellertid åter inför ett valår, sä då kanske spenderbyxorna kommer påigen. Låt detta i sä fall, bästa arbetsmarknadsminister, genom olika åtgärderfå gälla och speciellt dess mellersta del. Jag vill ställa frågan: Kommer de pengar som finns, de 30miljoner som vi hörde talas om, atf utbetalas för sysselsätfningsfrämjandeåtgärder i ? Jag kan lova arbetsmarknadsministern atf deffinns många områden där vi skulle kunna skapa arbeten i , AnL 11 Arbetsmarknadsminister : ställde flera frågor. Varoch en av dem är väldigt omfattande. Det kanske inte riktigt framgick av hansursprungliga fråga atf def så att säga var def som debatten skulle handla om.Men def finns ju allfid en möjlighet aff återkomma även fill andra ministrar,om man tycker aft det behövs. Det är som sade, nämligen aff en del av defrågor som berör fakfiskt besvarades av RoineCarlsson. Denne redovisade då regeringens syn på bl, a, Uddevailavarvet, Vi vetockså att man ännu så länge infe har resonerat färdigt om Uddevallavarvefsmöjligheter . Självfallet önskar vi en självständig roll för Uddevallamed omnejd. Men kan ändå inte befraktas helt fristående frånden arbetsmarknad som finns runt omkring och som, paradoxaltnog, L n, är en av de bästa arbetsmarknaderna i , Vi måste dock kunnakonstatera, utan aft def skall uppfattas som någonfing negafivt gentemotUddevallaborna, aff def på tvä fill fre mils avstånd finns en arbetsmarknad medmånga lediga jobb, F, n, finns det 350 lediga arbeten i inomtillverkningsindustrin. Vi vet aft man på räknar med aff anställa väldigtmånga personer . Även vid Flygmotor räknar man medytterligare anställningar. Det här måste kunna utnyttjas i en besvärligsituation för , Detta påverkar naturligtvis inte ansträngningarna atfockså via arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik och andra delar av regeringenspolitik göra insatser, om problemen i skulle bli väldigt stora.Jag ber aff få återkomma i ytterligare en replik, AnL 12 (vpk); Även jag tycker aff def hade varit bättre ommin fråga hade kommit upp i det fidigare sammanhang där den här sakendiskuterades, Def är möjligt atf jag, när jag talade om regeringens akfivaroll, infe uttryckte mig tydligt nog. Jag förutsatte då en meraindusfripolifisk betoning, eftersom jag uppfattar den arbetsmarknadspolitik somnu förs som en i huvudsak passiv sfädningsåtgärd - om jag får uttrycka miglitet polemiskt. Trots atf min fråga hamnat litet vid sidan om i det härsammanhanget vill jag understryka något som jag tycker är en sfor svaghet. Manresonerar nämligen på följande sätt. När def är kris på en ort, letar man uppen ort längre bort. Man säger att där finns en rik och varieradarbetsmarknad och aff det där råder efterfrågan på en viss sorts arbetskraft. Men om man har en bild av aff def skall finnas fungeranderegioner, utan alltför stora pendlingsavsfånd, och aff relafivt stora tätorterskall ha en någorlunda egen näringslivsbas oeh aff de inte skall vara alltförberoende av andra orter, håller inte ett sådant resonemang. Vi vet ju attkonjunkturen kommer att svänga senast , Många av deverkstadsindustrier som haft en någorlunda hygglig konjunktur - ävenom den infe liknar 1960-falets högkonjunktur - kommer då inte längre aftefterfråga någon ny arbetskraft. Industri- och strukfurkriserna kommersannolikt atf göra sig påminda i Bergslagen, och i många andra bygder- på ort efter ort -och då har vi def läget aft def infe finns någon annan ort,någon annan arbetsmarknad, i närheten aft peka på. Det är detta problem somenligt min mening hotar att bli talrikare så atf säga. Det kommer aff upprepasig i oUka former. Vad har regeringen för perspekfiv på def problemet, fördetta blir sannolikt ett stort problem i nästa konjunktursvacka - som infe äravlägsen? AnL 13 (); Även jag är glad över atf def finns arbetenså relativt nära som är fallet. Vi vet aff det också gäller enannan ort i närheten, i Stenungsundsområdet, Jag tror dock att en sådan regionsom bör kunna vara självförsörjande när det gäller sysselsättningen.Därför vädjar vi fill regeringen att resurser verkligen sätts in, så atfregionen kan räddas. Jag tror att många av de arbetare som skaffar sigarbete i är glada och nöjda. Men def är också dyrt atf pendla, affåka långa sträckor. Och enligt vad def ryktas blir def framöver ännu dyrare fördem som pendlar med bil, om ni får igenom vad ni vill. Jag hoppas att jag i nästa replik får svar beträffande de30 miljoner som jag frågade om. Om arbetsmarknadsläget i mellersta AnL 14Arbetsmarknadsminister : Herr talman! talade omkommande olyckor - def kan man naturUgtvis göra. måste vi konstateraatt vad vi kan se på Om rätt för enskild att ta del av uppgifter i polisensbelastningsregister arbetsmarknadenär en klar förbättring. Vi har fått en ökning av sysselsättningen, även om viräknar bort alla olika arbetsmarknadspolifiska åtgärder, jämfört medsituationen . Arbetsmarknadspolitiken har infe någon passivinriktning. Tvärtom försöker vi med en rad olika insatser göraarbetsmarknadspolitiken fill något mycket aktivt, som skall bygga under ocksåför en framfida sysselsättning. Där spelar infe minst utbildningen en mycketsfor roll, och i en region som kan den komma aff skapaförutsättningar för ett stabilare näringsliv i fortsättningen. Jag är glad över de båda frågesfällarnas posifivaställningstaganden beträffande pendling. Avstånden är som sagt inteoöversfigliga. AnL 15JÖRN (vpk): Avslutningsvis vill jag bara antyda atf deflesta debattörer när man diskuterar sysselsättningspolitik ocharbetslöshefsproblem har en ovana atf bara se fill de senaste siffrorna, medanalla ändå vet aff def kommer en annan verklighet under 1986- def förutses avalla bedömare som sysslar med konjunkfurpolifiska frågor, Def skadar infe om enregering har litet större framförhällning än till nästa val, för jag hoppas aftjag med delar förhoppningen atf def icke skall bU någotregeringsskifte genom def valet, AnL 16 (); Det står i svaret: "Av dessa medelåterstår ca 30 milj, kr, EnUgt beslut vären 1983 skall också dessamedel användas för aff motverka sysselsättningsproblemen för dem som blirövertaliga till följd av de då beslutade kapacitetsminskningarna," Vi har problem i , och jag vill veta om vi kommeraff fä del av dessa pengar. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1984/85:86 om rätt för enskild att tadel av uppgifter i polisens belastningsregister AnL 17 Jusfitieminister : i Röstänga har frågat mig omjag avser aft presentera ett förslag som gör det möjligt för den enskilde atffå fa del av de uppgifter i polisens belasfningsregisfer som berör honom själv. Som svar på fråga kan jag meddela atffrågan om den enskilde skall få rätt aft fa del av uppgifter om sig själv ipolisens person- och belasfningsregisfer kommer aft behandlas i det förslagtill broftsregisterlag-sf iff ning som f, n, förbereds i justitiedepartemenfet. AnL 18 HANS i Röstänga (fp): Def är viktigt med insyn. Politiska partierkräver insyn och öppenhet där vikfiga beslut fattas. Enskilda medborgare kräverinsyn i angelägenheter som berör dem själva, finns det väl i runda tal 50 000 register på data ivårt land. Där finns uppgifter om den enskilde, om hans inkomsfförhållandenosv. För den enskilde finns def möjlighet fill insyn genom aff få utdrag urregistren. Datalagen skäll vara en garant för denna insyn, med något undantagnär. Sä måste t, ex, säkerhetspolisens register vara stängt - def inser deflesta. Däremot har människor svårt aff förstå varför de infe fårfa del av polisens person- och belasfningsregisfer i frågor som rör dem själva.Ån märkligare blir det när samma människor får veta aft vissa myndigheter äroförhindrade aft fa del av dessa uppgifter,