prot · G80928 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:28 Omåtgärder för att stärka den enskildes rätt gentemot , m. m. Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen, 1 § Justerades protokollet för den 7 innevarande månad, 2 § Förste vice talmannen anmälde att var förhindrad att tjänstgörasom ersättare för statsrådet den 19 november-den 20december och att () skulle inträda som ersättare för MatsHellström . 3§ Svar på frågorna 1984/85:84, 102 och 160 om åtgärder för att stärka denenskildes rätt gentemot , m. m. Per Stenmarck har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta föratt stärka den enskildes rätt gentemot samt om jag är beredd att medverkatill att monopol begränsas, har frågat mig om någon åtgärd kan förväntas i syfte att garantera attmätare för telefonsamtal är fillförlitliga och för att underlätta ochförbilliga handläggningen för abonnenten när denne söker rättelse, MargotWallström har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att garanteraföretag och enskilda personer bättre möjligheter att kontrollera sinateleräkningar. Eftersomalla frågorna rör relafioner till sina kunder, besvarar jag dem iett sammanhang. Televerketskickar ut ca 20 miljoner vanliga telefonräkningar. Enligt enundersökning som gjorts vid ett av de 20 teleområdena föranledde knappt två pertusen räkningar förfrågningar. Ca hälften av förfrågningarna klarades upp viden första kontakt med verket. Av dem som fullföljde sina klagomål fick flerasina räkningar nedsatta sedan verket närmare undersökt saken, Nedsättningarnamotiverades av tekniska fel som skulle kunna ha påverkat samtalsmätningen, utanatt detta direkt kunnat visas. Om åtgärder för att stärka den enskildes rätt gentemotteleverket, m. m. Den som inte är nöjd med ett beslut om samtalsdebiteringkan överklaga beslutet. Det räcker med att kunderna framför klagomålen muntligtför att skall ta upp dem till behandling. Handläggningstiden ärnormalt en fill för vanliga ärenden och förärenden som prövas av generaldirektören. arbetar med att minimeraklagomålen bl, a, genom att hålla högsta möjliga kvalitet på mätarna. Självfallet förekommer det ibland fel och brister iteleverkets agerande. Som serviceföretag ligger det i eget intresseatt kunderna bemöts på ett vänligt och korrekt sätt. Verket kommer attutreda hur kundkontakterna och handläggningen av dessa frågor skall kunnaförbättras. Mot den här bakgrunden anser jag inte att några åtgärderfrån min sida f, n, behövs. Frågan om monopol, som Per Stenmarcktar upp, anser jag inte ha någon betydelse för verkets handläggning av klagomålpå teleräkningar. beslut om reglerna för monopol liggerfast. Då det gäller frågan om möjligheten att kontrollerateleräkningarna vill jag säga att man inom är medveten om de problemsom företagen kan ha genom att räkningarna inte är tillräckligt specificerade.Därför har ett nytt faktureringssystem utvecklats som kommer att innebärabetydligt bättre möjligheter för kunderna att kontrollera sina räkningar. sida kommer man nu att ta upp dessa frågor direkt med företagen viaNäringslivets telekommitté. Det nya systemet kommer att börja tillämpas undernäst; 2 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern. Min fråga angående lämnades in ,dvs, för litet mer än en månad sedan. Frågan gällde den då gångna veckanshändelser och vilka åtgärder regeringen kunde tänka sig att vidta för attstärka den enskildes rätt gentemot . Mycket har hänt . Kritiken mot hartilltagit. Enskilda människor skriver brev med klagomål,har uttalat kritik, kunder är missnöjda ochkonkurrenter, på de områden där sådana finns, talar om maktmissbruk. självt anser sig vara utsatt för en kampanj,Reakfionen är symtomatisk. Ledningen för är naturligtvis välmedveten om att just en kampanj är ett av de få uttrycksmedel enskildamänniskor har gentemot ett företag med ställning. Huruvida någonkampanj verkligen existerar uridandrar sig min bedömning. Som jag ser det är det just monopolställningen som harskapat grunden för de klagomål som riktas mot . Det är ocksåenbart i en monopolsituation som ett företag kan reagera på det sätt somteleverket gör. Man ruskar på axlarna och söker skaka av sig krifiken medhänvisning fill att de allra flesta tycks vara nöjda - de har åtminstone intesagt något annat. De som framhärdar i sin kritik visar bara illvilja, menarman. Om hade levat i en annan situation, hade manvarit tvingad att tillgodose allas krav, inte bara de flestas. De som kände sigmissnöjda hade nämligen kunnat välja ett annat företag. Gentemot ett monopolföretag har allmänheten ingen annanmaktmöjlighet än just att kritisera. Man kan skriva insändare, man kan skrivadirekt till företaget och man kan, som skett här, vända sig fill NO. Men mankan inte avstå från att utnyttja företagets tjänster. Man kan inte vända sigtill ett anriat företag. Den möjligheten har man inte i en monopolsituation,den finns endast där fri konkurrens föreligger. Mot bakgrund av den kritik som framförts frånallmänheten och från många andra håll, och inte minst mot bakgrund avkommunikationsministerns egna synpunkter, framförda i massmedia, vill jagfråga: På vilket sätt tänker kommunikafionsministern ta sådana initiativ attteleverkets monopolställning kan begränsas? Om åtgärder för att stärka den enskUdes rätt gentemotteleverket, m. m. 3 (): Att få rätt mot är sombekant inte lätt. Verkets grundinställning är att man aldrig gör fel. Den kundsom vill hävda sin rätt måste vara osedvanligt ihärdig. Det här läser jag i en tidning . Tidningen ifråga tar sedan upp det förhållandet att räkningar tillföretagskunderna bara tar upp en klumpsumma. Vill man ha specifikation, får manbetala extra - man vållar ju extra arbete. Detta visar att monopolföretag skiljer sig från andraföretag. Jag har fått vissa arbeten utförda i min fastighet, och jag förvånarmig över hur oerhört detaljerat jag har fått reda på kostnaderna påräkningarna. Jag tycker att så skall det vara. Ett telefonnummer som man bör lägga på minnet är0764-66775, Det numret går till en abonnent som fått orimliga räkningar, somkopplats bort utan vidare och som begärt och fått kontrollmätare.Kontrollmätaren, som levererade, visade att abonnenten troligen haderätt - det var en skillnad mellan antalet markeringar. Men det ofelbara verketförklarade då frankt att det var kontrollmätaren som mätte galet - och sände enny. Vad kostade det? Också den nu insatta mätaren visade 400 färre markeringarän första uppgift till kunden, I svaret från kommunikationsministern står det attteleverket häller "högsta möjliga kvalitet på mätarna". Verket kanskemåste byta leverantör. Tänk vilken ordning! Runt hela landet finns det kunder somfår orimliga räkningar, vilka som regel är omöjliga att rätta, I svaret står det att bara två av tusen har fört klagomålvidare. Det kan troligen förklaras med att abonnenterna vet att det i praktikenär hopplöst att få rätt mot . Därför tror jag att det som har hänt nui höst är mycket hälsosamt. Den tidigare omnämnda abonnenten, som jag talade med , tycker att man skall få både rättelse och skadestånd, vilket låterrimligt. Det är välinte som verk som skall klandras, men nog borde man Omåtgärder för att stärka den enskildes räU gentemot , m. m. I ett berömt dagblad förnovember kan man under rubriken läsa: "Englädjande vinstökning visar , meddelar hr teledir.Gottwald Ringnér. -Är det roligt att se, att våra små affärsknep löna sig, säger . till GV;framför allt vill jag kanske peka å metoden att utsända räkningar fill alla,oavsett om de hava telefon eller ej, som ett verkhgt lyckokast. -Hurusom helst, tillägger hr dir. R., ha vi nu bevisat, att statlig företagsamhetkan vara väl så lönsam som privat, åtm. om tillräcklig monopolställningföreligger." Anf.4 (): Tack försvaret, kommunikafionsministern! Tidningsarfiklarnaom räkningar gjorde inte bara mig upprörd. ochprivatpersoner hörde av sig och berättade om felaktigheter och tråkigtbemötande. Jaganser mig inte vara del av någon smutskastningskampanj mot , och minfråga handlar inte om monopolsituationen. Det kan mycket väl hända - ja, det ärrent av troligt - att somliga problem har överdrivits i pressen. Men vi harändå både rätt och skyldighet att reagera mot låt oss kalla det tendenser tillmaktfullkomlighet. Vissa uttalanden från televerkschefer kan uppfattas somtecken på det. Dethar t. ex. hävdats att det bara är si och så många tusen kunder som klagar.Siffrorna kan vara riktiga, men det uppfattas som att verket tycker att dettaär ganska ovikfigt. Det har även sagts att de flesta nöjer sig med enklumpsumma på räkningen och att de htar på att den är rätt. Men det kan ocksåvara så att de inte anser det lönt att klaga. Detgläder mig att har kommit överens med företagen om ett nytt ochförhoppningsvis bättre system för fakturering. Debatten har kanske också letttill att servicen till privatpersoner uppmärksammats och att vikten av ettkundvänligt sätt betonats. På det viset var kommunikationsministerns svar bra.Att man skall vara litet ödmjuk och förekommande mot sina kunder måste vi välkunna begära också av ett monopolföretag- inte sant, ministern? Jag skall försöka utnyttja mina så effekfivt som det överhuvud taget är möjligt. Jaghar i mitt svar sagt att självfallet kan begå fel - och det hållerjag fast vid. Liksom ni som har deltagit i denna debatt har jag denuppfattningen att företaget - även om det har en monopolsituation - skalluppträda korrekt gentemot sin kundkrets och ge kunderna möjlighet att få sinsak prövad på ett riktigt sätt, debatt som förs har enligt min mening , genom sin generaldirektöroch sin marknadsdirektör, visat att verket tagit åt sig den kritik somframförts. Inom har man nu satt i gång ett arbete för att undersökapå vilket sätt man kan förbättra den uppkomna situationen. Nimå förstå att när man från nu går ut och beskriver sin apparatur ochsina mätinstrument, så vill man därmed visa att det finns en säkerhet. Vid enundersökning av 5 000 mätare för just samtalsräkningen på telestationerna harman konstaterat att fyra av mätarna var ur funktion. Det är ett exempel på hurman kunnat visa att det finns en mycket stor säkerhet i det här sammanhanget. Såtill frågan om monopolet: monopol har diskuterats så sent som ivåras här i . Jag konstaterar också att jag framhöll i regeringensbudgetproposition att det är angeläget att man vid en eventuell diskussion ommonopolavgränsning för gör en noggrann prövning av de sociala ochregionalpolitiska effekterna av ändrade monopolgränser. Detta står fast. Jaghar inte vare sig i utskottsbetänkande eller i riksdagsdebatt kunnatkonstatera annat än att det finns en majoritet för den ståndpunkten här ikammaren. Och jag tror, , att det är ytterst angeläget att vivärnar om ett monopol för , inte minst med tanke på den glesbygd sombåde och jag ändå representerar. Omåtgärder för att stärka den enskildes rätt gentemot , m. m. Anf.6 PER STENMARCK (m): I en motion till årets föreslog vi moderater ett antalåtgärder för att luckra upp nuvarande monopolställning. Detintressanta är att vi är långt ifrån ensamma om att reagera som vi gör.Många reagerar mot monopolställning, när det gäller modem,telefonapparater och mycket annat. Detär naturligtvis bra att kommunikafionsministern ryter till i massmedia närteleverket gör fel, och det är bra att han ryter fill även här i riksdagen.Givetvis är det också positivt att i ett antal fall nu har lovat botoch bättring. Därmed har ett antal kortsiktiga problem lösts. Men det gälleratt också lösa de långsiktiga problemen. Att kommer att reagera påsamma sätt inför liknande situationer har vi ingen som helstgaranti för, Jag hävdar med bestämdhet - jag vet att jag i detavseendet står i motsatsställning till kommunikationsministern - att varjemonopolställning, oavsett om den är offentlig eller om den är privat, innebärokänslighet inför konsumenternas krav. Vi har under den härhösten kunnat se exempel på det när det gäller . Det är för att rådabot på detta för framtiden som jag ställt ett antal frågor om vilka meralångsiktiga åtgärder kommunikationsministern är beredd att vidta. 7 (): Jag är inte säkerpå om jag i mitt förra inlägg tackade kommunikationsministern för svaret, ochjag vill därför göra det . Jag tycker att svaret var tydligt och bra. Det vardessutom värdefullt. Jagerinrar mig något som jag läste i skolan för länge sedan. Jag tror det var ettlatinskt ordspråk som sade, att om den goda viljan är för handen, bör denprisas även om krafterna saknas. Vi får väl hoppas att det verkligen kommer attske någonfing , att krafterna skall rinna fill. Om taxesättningen beträffande personbiljetter påGotlandsfärjorna Jag har i och för sig inte tagit upp frågan om monopolet,men jag vet att det finns länder i världen, t. ex. , där många olikaföretag sköter teletrafiken, och det går bra. Jag anser nog att det skulle varamöjligt att åtminstone lätta på monopolet i . Jag har, som sagt, intefört fram tanken att det är monopolställningen som är avgörande i det härsammanhanget, men jag vill understryka att det är dubbelt viktigt att manhandlar korrekt om man har en monopolställning - det framhöll ju också kommunikationsministern,så i den frågan är vi ense. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1984/85:101 om taxesättningenbeträffande personbiljetter på Gotlandsfärjorna i har frågat mig om jagavser att rätta till missförhållandet att persontaxorna på Gotlandsfärjornainte överensstämmer med beslut. stöder sin fråga på en utredning somlänsstyrelsen på gjort om resekostnader till och från Gotland.Enligt utredningen är färjebiljetten dyrare än en tågbiljettmotsvarande sträcka. I årets budgetproposition sägs att priset för en färjeresaär anpassat till priset för en andraklassbiljett på tåg för motsvarandefärdsträcka. När behandlade mofioner i samma ärende somBarbro fråga gäller uttalade trafikutskottet följande: "Vad först gäller trafiken mellan och enligt vad utskottet erfarit vägprincipen i all den utsträckning somomständigheterna medger. Utskottet utgår vidare från att transportrådetfortlöpande ser över taxornas utformning och dess effekter påstatsbidraget." Det är transportrådet somfastställer taxorna i Gotlandstrafiken. Jag är övertygad om att transportrådeti det sammanhanget försöker åstadkomma en taxa som så långt möjligtöverensstämmer med vägprincipen och med beslut. Jag villavslutningsvis nämna att transportrådet just kommer att diskutera medbl. a. på och om taxefrågorna iGotlandstrafiken. 9BARBRO i (m): Fru talman!Jag tackar för svaret på frågan. Frågan fill är ett eko från samtliga invånarepå . Varför är det så dyrt att resa från stad till stad inom närvattnet är en barriär? Varför gäller inte då rriålsättningen om en solidarisktrafikförsörjning? I proposifionen från talar manom alla invånare, även dem som bor på . Reser manmed tåg mellan exempelvis och eller mellan ettpar orter i glesbygd är priset detsamma oavsett beläggning. Det är solidarisktrafikförsörjning. Färjorna är broar. De är vårajärnvägar till övriga delar av landet. Staten har av regionalpolitiska skäl påtagitsig ett ansvar för våra förbindelser genom ett särskilt transportstöd. Det ärav denna anledning som lagen om koncessionstrafik har tillkommit. Är det inteså, ? Kommunikationsministern säger i propositionen, och jagupprepar det, att priset för en färjeresa är anpassat till priset för entågresa motsvarande färdsträcka. Det är ju logiskt, men transportrådet struntarblankt i vad säger. Det är därför jag ställt min fråga. Avtalet mellan Gotlandsbolaget och staten innebär bl. a.att taxor och turlistor fastställs av staten genom transportrådet.Transportrådet är i sanning vår överförmyndare, en överförmyndare som vi intetycker särskilt mycket om. Vi har gång på gång påpekat, och jag har i tidigaredebatter här framhållit det orimliga i taxesättningen utan att få något gehör.Det är därför jag nu vänder mig direkt till ansvarig minister. på har gjort en utredning,och det visade sig att priserna på båtbiljetter ligger i genomsnitt överpriserna på tågbiljetter. Kostnadsjämförelsen har gjorts på den längstasträckan, eftersom enhetspris råder. Jämförelsen haltar därför ännu mer på dekortare linjerna. Låt mig ta några exempel så att får klart försig hur det förhåller sig. För en familj, 2 vuxna och 2 barn, kostar en enkelresa med tåg , med båt . ordförande var på , ochhan sade faktiskt: Det hade jag ingen aning om! Förmodligen har inte hellerCurt en aning om dessa prisskillnader. Om familjen i exemplet tar med sig bilen kostar det 376kr. För bil och hytt kostar det . För en normalfamilj blir alltså dentillkommande kostnaden för resan över vattnet ca . Kan detta vara isamstämmighet med den trafikpolitiska målsättningen, ? Prisskillnaden är också stor när det gällerlågprisalternativet för samma familjetyp. Då är den . fastställer taxorna, och rådet skall besökaGotland . Man måste fråga sig: På vilka grunder sker prissättningen? Hur skall man på ett korrekt sätt bedöma om taxorna ärlikformiga? Vilka principer skall gälla? Om taxesättningen beträffande personbiljetter påGotlandsfärjorna Jag undrar om i verkligenhar läst mitt svar. Om hade gjort det, skulle hon ha haft detbesked som hon nu efterlyser i en ny fråga. Den utredning som på presenterat harjag tagit del av, och den finns f. n. hos transportrådet. Som jag sade i mittsvar kommer transportrådet tillsammans med på ochGotlands Omtaxesättningen beträffande personbiljetter på Gotlandsfärjorna kommun att diskutera denhär frågan. Vadskall då gälla i detta sammanhang? Jo, det beslut somriksdagen har fattat skall gälla i detta avseende. Anf.11 i (m): Praktiskt taget varenda människa, , som kommer till Gofiandpå sommaren frågar sig: Hur kan det komma sig att kostnaden för en resa övervattnet är så stor? Vi kan inte ge något besked. Vi säger bara attkommunikationsministern har sagt att det inte skall vara på det här sättet. struntar, som jag sade, blankt i detta. Och kom ihåg att ävenandra kostnader tillkommer för gotlänningarna. Om man åker fill ,kostar det faktiskt en femtiolapp extra. Om man sedan skall fortsätta med tåg,får man återigen så att säga utgå från en nolltaxa. Attjag nämnt dessa siffror beror på att det är just familjerna som inte kommertill och turistar. Det är ju familjerna som sprider sigrunt om på ön som vi är beroende av för att kunna upprätthålla servicen undervinterhalvåret. Det här är verkligen oroande. Gotlandsbolagethar inte ens möjlighet att självt försöka ordna med familjerabatt. Då måste manvördsamt vända sig till transportrådet och be om lov. Jag tycker att vi skullekunna ge Gofiandsbolaget htet större frihet, så att bolaget självt kunde jobbamed den här frågan. Man kan säkert tänka ordentligt också där. 12Kommunikationsminister : Fru talman! Det är möjligt att BarbroNilsson i inte var närvarande när röstade om vilkenprissättning som skall gälla för den här färjetrafiken. I varje fallföreställer jag mig att åtminstone har varitnärvarande när har beslutat i denna fråga och att hon även varit medom att fatta beslut. Det är alltså beslut som gäller, ,och det är transportrådet som, utifrån den utredriing som påGotland har presenterat, skall diskutera taxorna. Svårare än så ärdet faktiskt inte, . Anf.13 i (m): Jo det är det. Inte ens trafikutskottets ordförande vet ju hur detegentligen står till. Det talade han faktiskt själv om . Det tyckerjag är bekymmersamt med tanke på att man sitter i utskottet och diskuterarsådana här frågor. Dessutom talade vi för vår vara här i kammaren för en tidsedan. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1984/85:104 om riktnummerområdesindelning Anf.14 Kommunikafionsminister : Fru talman! harfrågat mig om jag avser vidta åtgärder syftande till att göra det möjligt förde kommuner som önskar att bilda ett riktnummerområde när AXE-systemet införs. Detär rikfigt att det blir enklare och billigare att ändra riktnummerområdena då telenätetmoderniseras. Enligt planer kommer moderniseringen aU vara fulltgenomförd först en bit in , kan det bli möjligtatt på ett rätt enkelt sätt förändra riktnummerområdena i de regioner där dets. k, AXE-systemet är genomfört och där förutsättningarna i övrigt ärgynnsamma. Därvid får tekniska och ekonomiska aspekter vägas samman medadministrafiva och servicemässiga synpunkter. Jag är nu inte beredd att uttalamig om vilka beslut dessa avvägningar då kan leda fill i fråga om indelningen iriktnummerområden. har dock ett intresse av att områden vars trafikhuvudsakligen är inriktad mot en centralort tillhör samma riktnummerområde somcentralorten. Sådana önskemål som framför finns med ibilden då moderniseringen av nätet planeras. Anf.15 Tredje vice talman (); Statsrådet känner lika väl som vi andra till att den här frågan hardiskuterats väldigt här i . Man har pekat på detoformliga i att kommuner har olika riktnummerområden. Vissa riktnummerområdensträcker sig t.o.m. över länsgränserna. Det har varit mycket besvärligt på detviset. Inte mindre än 244 av 277 kommuner har olika riktnummerområden.Det är alltså bara 33 kommuner i som har samma riktnummerområde i helakommunen. Jagvill tacka för svaret - det är ett bra och löftesrikt svar. Statsrådet sägeratt har ett intresse av att områden vars trafik huvudsakligen ärinriktad mot en centralort skall ha samma riktnummer som centralorten. Det ärbra, för det intresset sammanfaller med människornas intresse, och det betyderminst lika mycket för mig. Då finns det också hopp om att det kommer att bli ensamordning. Jagtolkar svaret så att man på är beredd att rätta fill de häroformligheterna i takt med att AXE-systemet byggs ut. Jag tackar för ett brasvar. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1984/85:164 om SJ:s prispolitik har, mot bakgrund av att det lägsta priset för kortaresor på SJ höjts till ,, frågat mig om jag anser att den genomfördahöjningen är förenlig med SJ:s uttalade strävan att övergå till en kundvänligtrafikpolitik. Det är riktigt att man på SJ strävar efter att bli merkundinriktad. För kortväga resor ligger dock ansvaret i första hand hoslänshuvudmännen. Huvudmännen har också tillsammans med SJ medverkat till attdet är just de lokala och regionala tågresorna som ökat mest hos SJ. Flertaletlänshuvudmän har t. ex. träffat avtal med SJ om att deras månadskort skallgälla också på tåg. För att få fler resenärer, ett jämnarekapacitetsutnyttjande och därmed ett bättre resultat har SJ en rad olikabiljetter och rabatter. Självfallet måste SJ som andra affärsverk och företagibland se över sina priser. Med hänvisning till bl. a. ökade trafikkostnader,kostnader vid biljettförsäljning och marknadens förutsättningar harregeringen, efter förslag från SJ,,höjt det lägsta priset för en järnvägsresa iandra klass till . Min bedömning är att höjningen . -även om den procentuellt sett är stor - inte kan betraktas som oskälig för enresa . SJ har vidare möjlighet att medge kommersiella rabatter påregeringens fastställda taxa. De månadskort SJ erbjuder ger också väsentligtbilligare resor för dem som använder tåget ofta. Med hänsyn till attutformningen av rabatter faller inom SJ:s beslutsområde har jag inte anledningatt närmare kommentera SJ;s rabattpolifik. Anf.17 Tredje vice talman (): SJ har bytt ansikte , man harblivit mer kundvänlig - det är vi överens om. Man har satt in snabbaexpresståg. Man har anordnat veckoslutståg och gett rabatter av olika slag. Ochman säger att med anledning av jubileet skall alla som fyller år fågratisresor. Allt detta är bra. Men då är det mycket förvånande att man vidtar en såöverraskande kundovänlig åtgärd som att chockhöja priserna för dessa kortaresor. Det drabbar pensionärerna, och det drabbar småbanorna. Och det drabbarde människor som bott vid småbanorna och varit solidariska med dem och -även omdet funnits andra resmöjligheter - stött dessa banor. Det gäller t. ex. en banasom vi känner väl fill båda två, herr statsråd, nämligen Fryksdalsba-nan. Detfinns också människor som bor i samhällen där det inte finns någon annanmöjlighet att åka. Jag har haft påringningar från folk i t. ex. Öjervik, därman säger: Vi har pendlat till för .