prot · G809151 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagavvaktar alltså först deras bedömning av de risker som skulle kunna varaförknippade också med apatiten, Anf.37 (vpk): Vårt svenska jordbruk har delvis till uppgift att göra oss mindresårbara. Det finns alltså starka beredskapssynpunkfer. En handelsgödselfabriki skulle göra oss starkare på den punkten, Deffinns naturligtvis också miljöskäl och det finns handelspolitiska skäl. Det ärmöjHgt att de risker som jordbruksministern i sitt andra inlägg åberopar ocksåfinns. Men det här svaret har inte tillfört debatten om en handelsgödselfabriksärskilt mycket. Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1984/85:559 om åtgärder för att hjälpa jordbrukare med högskuldsättning har frågat mig vad det är som hindrat mig från aftfidigare ha vidtagit åtgärder för att hjälpa lantbrukare med hög skuldsättning, Idirektiven till livsmedelskommitté angav jag bl, a, att den situationsom nyetablerade hamnar i, liksom den som gjort eller gör stora investeringar,skulle uppmärksammas. För att åstadkomma en nödvändig förbättring för dessakategorier jordbrukare föreslog livsmedelskommiftén aft def borde övervägas ommöjligheterna tiH finansiell rekonstruktion av företagen kan ökas ytterligare.Därutöver ansåg kommittén det angeläget atf det görs en särskildöversyn av de utsatta jordbrukarnas situation. Jagvill i detta sammanhang erinra om att jag i eft svar på enfråga , som rörde de högt skuldsatta jordbrukarnas problem iNorrbotten, konstaterade atf de särskilda svårigheter som vissa av dessajordbrukare drabbats av bör kunna mötas med åtgärder som lantbruksstyrelsenkan vidta inom ramen för sina bemyndiganden. Jag har fortlöpande kontakter medlantbruksstyrelsen, som har att vidta lämpliga åtgärder i de akuta fallen. När def gäller frågan om att lösa detgenerella problemet med högt skuldsatta jordbrukare kommer jag, som redanaviserats i den livsmedelspolitiska propositionen, att föreslå regeringen attlåta genomföra en skyndsam översyn. 39 (): Till atf börja med ber jag att få täcka jordbruksministern för svaretpå min fråga. Men jag måste, fru talman, konstatera aft jordbruksministernegentligen infe har svarat på min fråga om vad som har hindrat honom från attvidta åtgärder som har förflutit . skall tolka svaret så, attjordbruksministern hänvisar till den ena utredningen som föder den andra ochaft det är det ständiga utredandet som blockerar jordbruksministernsmöjligheter att vidta åtgärder. Anledningentill att jag har ställt frågan är att jag vid upprepade tillfällen, i mitt egethemlän, men även i andra sammanhang, har kunnat följa jordbruksministernsuttalanden, särskilt då def gäller svårt skuldsatta lantbrukare. Jag villerinra om att 1982 klargjorde jordbruksministern, som då var riksdagsman, att ihändelse av ett regimskifte 1982 skulle han med förtur ägna stort intresse åtde hårt skuldsatta jordbrukarnas problem. Sammasvar fick lantbrukare och LRF när de 1983 uppvaktade jordbruksministern videff besök i . Då skulle jordbruksministern med förtur vidtaåtgärder för högt skuldsafta jordbrukare. Nukan vi konstatera att ingenting av betydelse har gjorts . och nya utredningar löser ju inte problemet. Jagkonstaterar i alla fall atf jordbruksministern har ändrat ordval. talar hanom att göra en skyndsam översyn, nu är det inte längre "med förtur".Uttrycket förtur kanske infe är så lämpligt atf använda. Def har ju gått någraår och inte särskilt mycket har hänt. Jagvill fråga jordbruksministern när han bedömer att den skyndsamma översynenkomrrier att vara klar. När kan vi förvänta oss att få ett besked frånregeringen och jordbruksministern då det gäller att hjälpa lantbrukare, ochsärskilt då de nyetablerade med mycket hög skuldbörda? Ju längre fid som gårdesto större blir problemen. Och den senaste tidens räntehöjning har inteunderlättat situationen. Omåtgärder för att hjälpa jordbrukare med hög skuldsättning Jag är naturHgtvis starkt medveten om att under de borgerliga åren, närden ekonomiska utvecklingen gick snett i landet, drabbades alldeles särskiltvåra jordbrukare med hög skuldbörda, och ofta då de nyetablerade, hårt. Manskulle också inom parentes kunna säga aff det allra bästa hade varit om centernhade medverkat till atf hindra den utvecklingen. , var ju på den tidenmed i regeringsställning. Problemenuppstod på grund av den utveckling vi fick under dessa år. När jag lämnadejordbruksdepartementet 1976 förelåg inte den situation som aft vi hade . Det är riktigt som säger atf detförsta jag gjorde som jordbruksminister var aff be om en överblick över hurolika kategorier jordbrukare hade drabbats. Jag var i och badsärskilt lantbrukssfyrelsen att inventera vad som hänt. där uppe så att mankunde få ett begrepp om i vilken omfattning det fanns folk som praktiskt tagetlöpte risken att försättas i konkurs. Jag sade också, att i den mån det ärfråga om företagare som sköter sitt företag väl och som skall vara morgondagensjordbrukare, är def självfallet inte rimligt att de på grund av omständigheterde själva inte har kunnat råda över skall få lämna gård och grund och ställasig i arbetslöshetskön. Jagfann sedan att detta icke gällde enbart utan större delar av landet.Det fanns då skäl att låta livsmedelskommiftén också ägna sig åt Om åtgärder för att hjälpa jordbrukare med hög skuldsättning problemet.Livsmedelskommiftén har begärt en översyn som skall komma till stånd, men påkort sikt har lanfbruksmyndighefen nu att pröva varje särskilt fall för atf sevad som kan och bör göras. Jag har ansett def angeläget att särskilda medelställs fill förfogande för en lösning i de akuta fallen. 41 (): Jag tycker inte jordbruksministern skallanvända den korta fiden i en frågedebatt till att falla in i den gamla tjatigavisan om vad som varit i def förgångna och gå fillbaka i historien. Det kan viskjuta upp till valdebatterna längre fram. Jag har ställt frågan vad som har hindratjordbruksministern från aft vidta åtgärder då löftena att med förturgöra något för högt skuldsatta lantbrukare gavs. Den frågan besvarades inte ijordbruksministerns första anförande öch inte heller i det senaste anförandet.Och jordbruksministern svarade inte på min följdfråga när den nya översyn somhan nu talar om skall bli klar. Jag tror def är viktigt att vi får ett sådantbesked. Vi är många som levt med de ständiga löftenafrån jordbruksministern aff med förtur gripa sig an de problem som högtskuldsatta lantbrukare har. En och annan kanske t. o. m. har trott pä dem. Jagtror atf de är ganska besvikna. Jag vill därför fråga jordbruksministernrakt på sak: När tror jordbruksministern att han kan komma med eff posifivtbesked i enlighet med de löften som han med en enorm envishetupprepat? Jag tycker trots allt att def hör fill bildenvad def är för effekter som man vill försöka göra någonfing åt och vad som ärorsakerna till dem, och ville följaktligen också säga några ord om det. Frånborgerligt håll är man dels medveten om atf det gick snett under de borgerligaåren, dels anklagar man oss för att vi 1982 inte kunde lösa allaproblem som man åstadkommit under den tiden, och det blir litet konstigt.Därför har jag tagit mig friheten aft markera detta. Lantbrukssfyrelsen har på min uppmaning följtde individuella fallen, infe minst i , för atf pröva dem var för sigoch göra vad som är möjligt i enlighet med de principer som jag skisseradefrån talarstolen. När vi nu så att säga fått den samlade bilden av hur mångasom löper den här risken i form av antalet akuta fall ställer vi dessutomsärskilda medel fill förfogande. Utredningen kommer vi att tillsätta så snart harfattat sitt beslut. Jag är övertygad om att den skall kunna komma till resultatganska snabbt. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1984/85:584 om räntehöjningens och lånerestriktionernasbetydelse för skogsbruket har frågat vad jag tänker göraför atf möta den kapital- och sysselsättningskris inom skogsbruket som blirföljden av räntehöjningen och lånespärren. De ekonomisk-polifiska åtgärder regeringen har vidtagit,tillsammans med den penningpolitiska åtstramning som riksbanksfullmäktige harbeslutat om, syftar till aft begränsa den privata konsumtionsökningen, ökasparandet, förstärka bytesbalansen och motverka valutautflödef. Genom dessaåtgärder kan regeringen fullfölja sin ekonomiska polifik, som syftar till aftytterligare reducera obalanserna i den svenska ekonomin, förstärkasysselsättningen och stimulera en fortsatt tillväxt. Detta är till gagn ävenför skogsnäringen. De grundläggande krav som samhället enligtskogsvårdslagstiftningen ställer i fråga om skogsvården gäller oberoende avvariationer i ränte- och lånevillkor. De medel som behövs för aft fullgörakraven på en god skogsvård får skogsägarna tillgång till i samband medavverkningen av skogen. Någon negativ utveckling av def slag som behöver därför inte bli aktuell. Om räntehöjningens och lånerestriktionernas betydelseför skogsbruket 44PAUL LESTANDER (vpk): Jag får först tacka jordbruksministern för svaret. När de här lånerestriktionerna kommer, tar mannaturligtvis inte någon hänsyn till om vederbörande skogsägare har någotkapital kvar från den tidigare skogsförsäljningen. De planteringar, röjningaroch andra skogs-vårdsåtgärder som skall företas är ofta till för att avhjälpagamla försummelser, 1983 konstaterade man atf ungefär hälften av allaplanteringar gav otillräckliga resultat och inte nådde upp ens tillskogsvårdslagens målsättningar, än mindre till den högre ambitionsnivå somborde gälla för skogsbruket , skogsufredning konstaterades enröjningseftersläpning på sju årsytor, och de sju årsyforna har man infe hunniti fatt, och naturligtvis finns det inget rotnetto som kan betala mycket omfattandeskogsvårdsåtgärder där. Jag tycker att vi borde kunna vara överens om aftlånerestrikfionerna måste få konsekvenser. Hur stora de blir är def emellerfidsvårt aff uttala sig om. När jordbruksministern i sitt svar talar omreduceringen av obalanserna i den svenska ekonomin undrar jag om det äröverlikviditeten i företagen och sådant som han åsyftar. Menarjordbruksministern att den överlikviditeten skall stärkas ytterligare? Vilkagrundläggande obalanser finns def egentligen? Bland de normala arbetande människornafinns def ju inget överskott atf minska. Jag återgår fill resonemanget om skogsvården. Om man villfå en ambifionshöjning, en ökning av utdikningen av försumpade marker, störreplantantal och över huvud taget en bättre skogsvård i vårt land, behövskapital. Om tillgången på kapital reduceras eller möjligheterna aft låna Omräntehöjningens och lånerestriktionernas betydelse för skogsbruket beskärs, måste detta fåkonsekvenser i näringen. De människor som äger skogen äger inte allfidfabrikerna. Vad tänker egentligen jordbruksministern göra? Skall,man baratrosvisst säga aft det här inte kommer aft vara något som helst problem? Som mycket väl känner till får skogsinkomsfer sättas inpå skogskonto. Härigenom underlätfas bl, a, finansieringen avskogsvårdskostnaderna. Den samlade behållningen på skogskonton den 31 december1984 uppgick fill . Avsättning får också göras tillallmän investeringsreserv. Reserven får senare fas i anspråk för kostnader föratt främja skogsbruket. Inkomster för att vidta de skogsåtgärder som PaulLestander talar om får man ju i samband med avverkning. Förmodligen är detockså bekant för att vi har skogsfillgångar som skulletåla betydligt större avverkning än den som sker. DessaskogstUlgångar finns på de privata skogsegendomarna. Vi har inte den situationeni dag aft vi kan rusa fram och säga atf vi med anledning av räntehöjningen - defluktuationer i räntenivåerna som vi då och då får räkna med - plötsligt måstevidta speciella åtgärder för att få fill stånd de skogsvårdsinsatser somnaturligtvis är nödvändiga till följd av den skogsavverkning som vi också villfrämja. Det är ju genom avverkningen som man får kapital till skogsvården. Anf.46 (vpk): Jag har inte haft möjlighet attkontrollera jordbruksministerns siffror beträffande de här skogskontona, varförjag inte skall bestrida dem, SannoHkt är de helt riktiga. Menjordbruksministern känner naturligtvis väl till atf det är en mycket ojämnfördelning när def gäller skogskontona. Det är inte de som har 3 miljarder påskogskonto som har svårigheter att klara kapitalkostnaden för en förbättring avskogsvården, Def är infe den kategorin som jag talar om, utan jag talar omvilka åtgärder jordbruksministern är villig att vidta för atf lösa ett meragenerellt problem. På den punkten står jordbruksministern anfingen tomhänteller också vill han infe göra någonting. Jordbruksministern sade ju i sittinlägg att han inte avser att vidta några speciella åtgärder, eftersom enHgthans mening kapitaltillgångarna mycket väl räcker till. Det är säkerligen enbra beskrivning på en del fastigheter, men def är en dålig beskrivning på andrafastigheter. Det är emellertid mer ett nationellt problem om vifortsättningsvis skall ha en för dålig skogsvård och en för låg sysselsättningi skogen. Det är ur den aspekfen jag vill att problemet skall tacklas. För att ge stöd åt dem som har en sådan situation atf det på grund avde skyldigheter som föreligger enHgt skogsvårdslagen kanske inte är så lönsamtaff dra i gång en skogsavverkning, gör staten generellt, som känner till, över budgeten insatser. Dessutom stöder staten. också generellt överbudgeten, åtgärder som syftar fill aft förbättra förutsättningarna aft bedrivaskogsbruk och skogsvård i dessa sammanhang. Vadjag vill slå fast är aft denna fluktuation i räntenivån inte plötsligt kanmotivera att vi störtar ut med ytterliga generella åtgärder för aft skogsbruketskall kunna finansiera de åtaganden som man har enligt skogsvårdslagen. Vadbeträffar sysselsätfningsfrämjande åtgärder är trots allt intresset av aft fåupp avverkningen i privatskogsbruket sådant att vi kan räkna med att def skallge den sysselsättning som vi i detta sammanhang är ute efter. Densysselsättningen kommer då också aft avsätta pengar till skogsvården. Anf.48 (vpk): Jordbruksministerns ord om aft "störta ut" syftar väl tillatt ge lyssnaren den föreställningen att detta är någonting som skulle varailla genomtänkt och aft man över huvud taget inte behöver göra så här. Mentillståndet i de svenska skogsfastigheterna är oerhört ojämnt, Def finnsfastigheter som knappast har ett enda träd som är avverkningsmoget, medan detfinns andra fastigheter som har enorma gammelskogsförråd. Det är dessaskillnader som gör aft behoven av kapitalförsörjning för nödvändigaskogsvårdsåtgärder, bl, a, för atf fa igen eftersläpningen, är så oerhört oHka, Jagförstår av jordbruksministerns svar aff man på departementet över huvud tagetinte försökt att beräkna dessa olikheter och skaffa sig en strategi förbehandlingen av dessa frågor. Detta framgår väldigt klart av svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1984/85:604 om koncessionsnämndens beslut beträffande Umeverken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta medanledning av koncessionsnämndens beslut aft tillåta Umeverken att delsöka utsläppen av lösningsmedel från fabriken i (), dels tillåta engräns för nattligt buller på , vilket är övernaturvårdsverkets riktlinjer. Detav åsyftade beslutet är ett fillstånd enligt miljöskyddslagenför till nuvarande och utökad verksamhet vid bolagetsanläggningar i , Tillståndet är förknippat med ett flertal villkor för attså långt möjligt minska störningarna från verksamheten. Koncessionsnämndensbeslut är ett resultat av den prövning nämnden gjort i egenskap avtiHståndsmyndighet enligt miljöskyddslagen. Vid denna prövning skall alltidhänsyn tas till förhållandena i det enskilda fallet. Detta innebär bl, a, attomfattningen av de skyddsåtgärder som skall åläggas den som bedrivermiljöfariig verksamhet skall bedömas med utgångspunkt i vad som är teknisktmöjligt vid verksamhet av det slag som är i fråga och med beaktande av såvälallmänna som enskilda intressen. Om koncessionsnämndens beslut beträffande Umeverken Regeringen kan endast genom besvärsprövning eller i vissafall efter underställning behandla ett enskilt ärende enligt miljöskyddslagen,I detta fall har besvär anförts mot koncessionsnämndens beslut. Ärendet beredsför närvarande i . Regeringen kommer senare atf taställning till besvären, 50 (vpk): Jag ber atf få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Utgångspunkten för denna är atf regeringen av och tillsäger att man bör driva en kraftfull miljöpolitik, och i denna kraftfullamiljöpolitik skall det bl, a, ingå atf olika utsläpp skall minskas. har detta hänt, atf Umeverken har fått tillståndfrån koncessionsnämnden atf öka sina utsläpp av lösningsmedel från nuvarande230 ton fill . Vidare har koncessionsnämnden tillåtit engräns för nattligt buller på , vilket är utövernaturvårdsverkets rikflinjer. Dessutom vill ha en skyddszon norr om defområde där man har sin anläggning, där kommunen infe skall kunna ställabullerkrav i fortsättningen. Detta gör att man ställer sig undrande över vadden kraftfulla miljöpolitiken innebär. har def här beslutet överklagats, och regeringen kommersenare atf ta ställning fill besvären. Jag vet atf det då är ganska meningslöstaft fråga vad ställningstagandet kommer aft bli, och jag respekterar attregeringen i lugn och ro behöver tänka efter, vad dess kraftfulla miljöpolitikinnebär. Men jag vill ändå ställa en följdfråga av principiell natur: Enkraftfull miljöpolitik kan väl i alla fall inte få innebära att man ökarutsläppen och tillåter buller som överstiger de riktlinjer som är fastslagna? Vi avser att föra en kraftfull miljöpolitik.Jag har ändå tyckt att det fanns skial att svara på den fråga som JohnAndersson har rest innan avslutar sin vårsession, men jag nödgas naturligtviskonstatera aft jag infe kan föregripa den handläggning av frågan som jag ärskyldig att göra i departementet, innan regeringen fattar sitt beslut. Eftersomden handläggningen pågår kan jag inte i avge ett besked, och därförhar fått nöja sig med det svar som jag på det här sättet harkunnat lämna. 52 (vpk): Vi kan väl släppa frågan om Umeverken,Jag tvingar inte av jordbruksministern något besked om hur regeringensställningstagande kan bli i det här specieHa avseendet. Men rent principielltställde jag frågan: Det kan väl infe ingå i en kraftfull miljöpolitik att manbörjar tillåta ökade utsläpp och överskridande av vissa fastlagda normer då detgäller buller? Jordbruksministernhar ändå full frihet att behandla den här speciella frågan, men rentprincipiellt kan det väl inte betraktas som en kraftfull miljöpolitik, om manskall börja tillåta ökade utsläpp, Självfallet eftersträvar regeringen varje gång vi prövar en fråga avden här karaktären atf man skall efterleva de normer som i sådana härsammanhang har satts upp. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1984/85:608 om ytterligare åtgärder för att hjälpa skuldsatta jordbrukare har med hänvisning till bl, a, den genomfördaräntehöjningen frågat mig om jag är beredd aff, om så erfordras, vidtaytterligare åtgärder för atf hjälpa hårt skuldsatta jordbrukare. Svaret på frågan är ja, Anf.55 (vpk): Jag får tacka jordbruksministern för svaret på min fråga, I det härfallet behöver jag inte uppta kammarens tid med att ytterligare beskrivabakgrunden till den ställda frågan. Jag tycker att det verkligen är positivtaff jag fått ett klart ja från jordbruksministern beträffande frågan omytterligare åtgärder för de skuldsatta jordbrukarna. Räntehöjningen har jugjort atf ytterligare jordbrukare kommer i farozonen. Jag tycker det är mycketposifivt aft även dessa skall kunna komma i åtnjutande av hjälp. Överläggningenvar härmed avslutad, 15 §Föredrogs men bordlades åter Utrikesutskotfets betänkande 1984/85:20 betänkanden /85:22-24 Omytterligare åtgärder för att hjälpa skuldsatta jordbrukare betänkande 1984/85:30 om kemikaliekon-froH (prop,1984/85:118), 56 iLjung (m): Regeringen föreslår i den proposition som behandlas en ny lag omkemiska produkter liksom att en ny myndighet för kemikaliekontroll skallinrättas. Den nya lagen skall ersätta den nuvarande lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor, Def råder naturligtvis inte delade meningar om vikfen av kontrollpå varor och produkter som kan misstänkas vara skadliga för människor ochmiljö. Dennuvarande lagen ger dock enligt moderata samlingspartiets mening redan nu godamöjligheter till en tillfredsställande kontroll. Den väsentliga skillnadenmellan den gamla och den nu föreslagna lagen är att den senare skall omfattaalla kemiska produkter. Vi har i en kommittémotiön yrkanden på tre punkter, nämligendels avslag på propositionen, dels upphävande av lagen om spridande avbekämpningsmedel över skogsmark och dels om atf ge regeringen fill känna vad vianfört om en anknytning till EG:s produktregister. Jag skall något närmaremotivera de tre olika yrkandena. Enligtvår mera grundläggande uppfattning skall lagen inte, som föreslås, omfattaalla kemiska produkter. Detta leder enligt vår mening enbart fill ökadmyndighetskontroll och förmynderi. De produkter som en lagstiftning rimligenbör omfatta är de som är eller misstänks vara skadliga för människor ellermiljö. Andra produkter skall liksom stå utanför. Den lagsfiftning somnu föreslås blir genom sin övergripande karaktär svår .eller kanske rent avomöjlig aft följa och alltså i hög grad ett slag i luften. Vi har i vår mofionsagt att lagstiftaren genom aft låta lagen omfatta alla kemikalier visar bristpå naturvetenskaplig kännedom, eftersom allfing är kemikalier, naturliga ellersyntetiserade. Motdenna bakgrund, fru talman, yrkar vi avslag på propositionen och anser att dennu gällande lagen väl fyller de krav som kan ställas på den. Genomavslag på propositionen avvisar vi också inrättandet av en ny myndighet. Sommofiv för den nya myndigheten anförs att den skall ha ansvaret för kemikaliekontrolleni landet. Den skall vidare ha ansvaret för skrifter inom ämnesområdet, dvs, iprincip samma uppgifter som produktkontrollnämnden vid statens naturvårdsverkredan nu har. Ämnesområdet föreslås dock vidgat. Således tillkommer nyauppgifter, såsom informationsservice till andra myndigheter liksom tillallmänheten. Denna sköts av enheten för toxikologisk informationsservicevid . De resurser som står fill såvälprodukfkontrollnämndens som förfogande föreslås bliöverförda till den nya myndigheten. Detta har naturligtvis inte varittillräckligt, Def föreslås aft den nya myndigheten utöver resurserna frånproduktkontrollnämnden och skall filiföras 15 nyatjänster. Vianser att någon ny, bättre fingens ordning inte nås med den nya myndigheten.Däremot kommer tiHskapandet av en ny myndighet att öka byråkratin. För dem somräknar den offentliga sektorns fillväxt som ett mått på välfärd och framsteg isamhället är detta naturligtvis eff tecken på framgång. För oss som arbetar föratt minska den offentliga sektorn är det emellertid en motgång. Vårt yrkande omavslag på proposifionen grundar vi på såväl sakliga som principiella skälbeträffande den nya myndigheten. Vårti sammanhanget framförda yrkande om att lagen om spridning av bekämpningsmedelöver skogsmark skall upphöra grundas inte enbart på vårt principiella motståndmot lagens utformning utan är baserat på aft vi anser att lagstiftning rörandelikartade frågor inom samma ämnesområde bör behandlasi samma lag. Likväl finns det anledning att nu erinra om vilken Nr 151 olycka denna lag i själva verket är för svenskt skogsbruk. Man kan intebortse - a a från atflagens ofillfredsställande utformning, med möjlighet för kommuner- _ ,. q, na att förbudsbeläggastora markområden, har skapat väldiga problem. Detta motiverar en ändringavlagen, som enligt min mening också borde ., >, föras tilllagen om hälso-och miljöfarliga varor. Inom moderata samlingspar-, b- t II tiet anser vi det olyckligt atf kemisk lövslybekämpning inte kan kommatill användning. Dessutom har lagen gett kommunerna möjlighet aft fatta såolika beslut aft skogsbrukens ekonomiska förutsättningar för lövslybekämpningkan variera med per hektar från en kommun till en annan.