prot · G80916 · 1984-12-31 00:00:00 — Den försiktighet som regeringen visat gentemot kapitaletoch den oförsik-tighef som den visat mot de arbetande kan slå fillbaka senare.För en arbetarregering borde def vara mer av sociaUstiska lösningar än avkapitalistiska. Därför borde också def sista steget i "den underbaranattens" skatteuppgörelse inte sättas i sjön i vad mån uppgörelsen avsermarginalskaftesänkningen. Det är, , inte de med höga löner sombehöver stora skattesänkningar, Def är inte de högavlönade som tvingas fillsocialbyråerna landet runt för aff få bidrag, så atf de och deras familjer kanöverleva, Def är inte de högavlönade som behövt göra stora ekonomiskauppoffringar. De kan se fram mot en ytterligare väsentlig höjning avlevnadsstandarden, Def är samma grupper som alltid har lyckats atf förse sigsjälva med god ekonomisk standard. Slutligen kan jag infe låta bli atf reageralitet på yttrande atf han ogillar aff regeringen valt vpk somregeringspart. Jag försfår atf har blivit trampad på de ömmatärna, för spelar ju inte längre den roll som def helstskulle vilja göra, nämligen den roll som def spelade 1978-1979, då "dansade en sommar". Däremot tycker vi från vpk;s sida atf def är braaft socialdemokraterna kommit underfund med aft det är bättre för den breda massani det här landet atf arbetarrörelsens partier samarbetar än aff man lutar sigåt höger. Högerpolitiken har aldrig tjänat folket i det här landet. är det för socialistiskt prägladeåtgärder och atf äter börja arbeta för jämlikhet och rättvisa. AnL 55 () replik; Jag är rörd av omtanke omfolkpartiet och dess regeringsansvar. Jag tycker faktiskt aff ni inom vpktotalt uppgeff er själva. Ni ställer upp i fråga efter fräga -fastighetsskatten eller vad det vara må - och deklarerar en åsikf. Här ikammaren finns det fakfiskt i bänken tre knappar - en för nej, en för ja och enför avstår. Den mittersta, nej-knappen, begagnar ni er aldrig av, AnL 56 (vpk) replik; Det är klart atf ochfolkpartiet infe trivs i det vatten som de nu tvingas aft simma i, för det ärkanske en aning unket. Sedan de borgerliga val fick släppa ifrånsig regeringsmakten har arbetarrörelsens partier vid olika fillfällen kunnatförenas. Jag tänker på exempelvis momsuppgörelsen 1982, Folkparfiet verkar infekunna vara det statsmannaparti som man hade tänkt sig, i alla fall enligt vadsom framgick i ett program i TV , Folkparfiet trodde aftdef skulle kunna göra en sfor gärning genom aff införa en form av borgerligbarnbidragspolif ik. Men det gick om intet. Detsamma är förhållandet när detgäller de frågor som debatterats rätt mycket, men som def infe finns anledningaff gå in på djupare. Det gäller här att skapa arbete för fiotusentalsmänniskor. Jag har förståelse för aff känner siglitet öm i tårna när, han inte får medverka i polifiken och när polifiken integår åt höger utan i stället har vridits något åt vänster, AnL 57 () replik: Den fråga som TommyFranzén nämnde, momsuppgörelsen, var ytterligare ett exempel på en fråga därvpk gått uf med stora basuner och sagt eft och sedan vikit. Man har tydligeninfe upptäckt atf def finns en nej-knapp här. Men def är i och för sig bra, förvi fick en utredning som visar aff vpk;s mångåriga krav på differenfierad momsoch borttagande av moms på maten var ett mycket orättvist förslag med tanke pådem som egentligen skulle behöva hjälp, nämligen barnfamiljerna. Säga vad man vill om de borgerligaoppositionspartierna, men de är ganska bra på vad man skulle kunna kalla förrörlig krigföring. densocialdemokratiska regeringen tillträdde var de borgerligas första attackmålatt vi skulle bli till ruin för det svenska näringslivet. Sedan visade def sigaft industrin blomstrar som den aldrig någonsin gjorde . Då flyttade de pjäsen och sade att socialdemokraterna kommeratf skapa katastrofala ökningar av ett redan katastrofalf budgetunderskott.Sedan visade def sig atf budgetunderskottet minskar, och så var också den dagenförstörd. Då lade de om eldriktningen en gäng fill. Under den gångnavintern och våren har attacken gällt aft vi misslyckats i kampen motarbetslösheten. minskar arbetslösheten, oeh kulorna slinter också mot detmålet. Vad gör de borgerliga då? Jo, ytterligare en förflyttningav artilleriet. gäller def inflationen, vet de borgerliga aff vikommer aft misslyckas i kampen mot inflationen. Liksom de visste aft vi skullemisslyckas med atf få fart på industrin, med att få ned budgetunderskottet ochmed atf minska arbetslösheten, vet de nu aft vi kommer aft misslyckas medinflationen. Dessutom bara höjer vi skatterna. Hur skulle def vara, herr falman, om de borgerUgaföreträdarna slutade skjuta och i stället började tänka. Det skulle möjligengöra debatten något mera nyttig för svenska folket. Hur uppstår inflation? Jo, def uppstår genom aff mandriver en alltför expansionistisk ekonomisk politik. Om man ökarbudgetunderskottet, driver upp penningmängden och skapar överhettade marknader,då har man inflation. Sker något av detta nu? Nej, det gör det faktiskt inte. Likviditeten har inte sedan deförra socialdemokrafiska regeringsåren minskat så kraftigt som den nu gör,mätt i oförändrat penningvärde. Vi har infe heller skapat några överhettademarknader. Tvärtom är def allmänt omvittnat atf den strama ekonomiska poUtikenpå de flesta områden har skapat en stenhård konkurrens, som håller prisernanere. Vi har ett undantag, och det är skogspriserna, som -beklagligtvis - har gått upp för mycket. Men def är eft uttryck för affskogsindustrin har det så bra atf den anser sig ha råd aff betala skogsägarnabättre för timmer och ved. Det har jag fakfiskt infe hört någon frän borgerligthåll klaga över. Tvärtom är det väl en och annan av dem som gär hem och räknarinkomsterna från dessa prishöjningar. Varför sfiger då priserna i är? EnUgt pris- ochkartellnämndens senaste prognos, som presenterades , kommer prisstegringenunder loppet av 1984 - 1984 - af t bU . Jagvill betona aft defta betyder aff vi sänker inflationstakten i , Sammaindex var 1982 och , blir det alltså 7%>, Höjningen av de indirekta skatterna svarar för ,Höjda importpriser svarar för , enligt vad vi nu kan beräkna.Höjda Uvsmedelspriser svarar för 0,och ökade bostadskostnader för 1,,Sedan har vi den s, k, restposten, som framför allt består av ökade löner ochökade marginaler i näringslivet. Den svarar för , 1 vilketav dessa avseenden har vi misslyckats? Vad är ett uttryck för en misslyckad, alltför expansionistisk eller inflafionisfiskpolitik? En sfor del av prisökningen beror på aft vi i somrastvingades höja räntan, därför atf den amerikanska regeringens budgetunderskottdriver upp den internationella räntenivån. Jag tror inte atf någon borgerlig representant här skullevilja hävda att man hade kunnat göra på annat sätt. Under den borgerligaregeringsperioden steg räntan från fill - om nu nägon infe kommer ihägdetta. Har vi misslyckats genom atf vi enligt av den borgerligariksdagsmajoriteten fattade beslut nu avvecklar räntesubventionerna förbosfäder och därmed ökar hyrorna? Def har ni allihop varit med om atf beslutaom, och sedan har räntehöjningen också spelat in. Är def eft inflafionistiskt misslyckande atf landefsjordbrukare faktiskt också måste få en inkomstökning? Sedan har vi konstaterat att det i ett avseende inte hargått som regeringen önskade, nämligen aft lönekosfnadsökningen blev något förstor. konstaterade vi atf vi inte skulle klara inflationsmålet på4%, Efter sommarens räntehöjning deklarerade vi klart aff inflafionen skullebli , Där är vi , och om antar def förslag vi har lagt fram läggsdet pä till, och så kommer vi , Vad som har hänt är alltså aff vi för aff fortsätta hållaekonomin i balans tvingas aft höja vissa punktskatter. De driver upp prisindexmed ytterligare en procentenhet. År detta detsamma som en inflafionisfisk ekonomiskpolitik? I alla sammanhang - utom möjligen i denna kammare - skulle man hävdaatf def är motsatsen. Vi får eft lägre budgetunderskott än vi annars skulle hahaft och en lägre ökning av likviditeten, vi har chansen att sänka räntorna, vifår ett lägre efterfrågetryck, vi får ett mindre underskott i bytesbalansen ochvi får ett ökat svängrum för den ekonomiska politiken att bekämpa inflafionen. Vi hävdaraff är på rätt väg. Det är klart atf folk då frågar sig varför vi måste gå utmed skattehöjningar denna höst, Def är nödvändigt för oss aft göra alldelesklart atf huvudorsaken till aff den socialdemokratiska regeringen måste föradenna mycket strama finanspolitik är följande: De borgerliga regeringsårenkosfar oss i ökade ränteutgifter. Det är räntornapå de 400 miljarder som man lånade upp under de år när man skröt med atf manskulle sänka skatter och öka utgifter. Det är de 8 miljarderna vi har atttampas med. Jag ser inte så många här just nu som är ansvariga fördessa 8 miljarder, men de borde egenfligen avkrävas defta ansvar . Eftersom så många i de replikskiften jag har kunnat lyssnafill har upprepat påståendet aff skattetrycket i nu stiger, vill jagpåpeka atf defta är fel. Skattetrycket stiger infe i , Nästa är sänksinkomstskatterna i sädan utsträckning aff skattetrycket torde förblioförändrat. sade en sak som kanske var humoristisktmenad. Han sade aft det drivs en kolossalt bilfientlig politik när man höjerbensinskatten med . Jag visste inte atf var bilisfparfief framförandra. Jag måste fråga ; Hur kunde Sfig Josefson ställa upp förden bilfientliga polifik som höjdebensinskatten med under de är han stödde regeringen? Var inte det likabilfientligf eller, om vi skall räkna noga, mer bilfientligf? Vi döljer infe att detta är en åtstramning, som vi ansernödvändig för aft klara samhällsekonomin och sysselsättningen. Såvitt jagförsfår instämmer alla borgerliga falare i denna debatt i atf det måste görasåtstramningar och aft budgetunderskottet är för stort. När de hävdar att viväljer fel väg, mäste man fråga: Vilken är då den rätta vägen? Vi får jämt höraaff det skall ske genom besparingar. Jag har lyssnat till de borgerliga partiledarnai radio, i TV och överallt där de har fått framträda. De säger att vi skallklara detta genom besparingar. Då är def tvä frågor man ställer sig: Har då dessa parfierdet recept som de inte hade under de år de saft vid makten? Och framför allt,nu när man vänfar sig beskrivningar av de umbäranden som föresfår för detsvenska folket: Har de borgerliga parfierna eft recept på åtstramning som intedrabbar de enskilda medborgarna, som infe känns i människors plånböcker? Har nidet magiska trollspöet i era händer, så att ni kan dra in pengar från människorutan atf de upptäcker def? skall ju bli det stafsbäranderegeringspartiet, om de borgerliga vinner valet, och Adelsohn skall blistatsminister - det har han så aff säga fått intyg från pä. Därför kandef vara intressant att se på vad som är budgetpolitik. Hur skallde spara pengar och dessutom sänka skatterna? Ja, har varit dummanog aft precisera en rad förslag. Ett förslag innebär en sänkning av denstatliga inkomstskaften genom fullt indexerade skatteskalor och lägremarginalskatter. Man skall slopa avdragsbegränsningen vid inkomstbeskattningen- det gäller framför allt dem som tjänar mer än , per är. Sedan i och för sig höja skatter också - man vill sänka schablonavdraget vidinkomstbeskattningen med ,, och man vill avskaffa skattereduktionen förfackföreningsavgifter. Men def medför ju skaftehöjningar som bara drabbarmedlemmar i fackföreningar och vanliga inkomsttagare, oeh dessa räknas kanskeinfe när skryter med att de bara sänker skatter och inte höjernågra. Vidare vill minska kompensationen isjukförsäkringen fill de första fio dagarna. De vill göra våldsammauppfrappningar av den garanterade statliga räntan, något som kommer att påverkaboendekostnaderna i hyres- och bostadsräffsfastighefer. De viU också dra inmängder av statsbidrag till kommunerna. Vi har gjort en mycket försiktig kalkyl på vad deftainnebär när man ser totalifefen av den moderata budgetpolitiken på dessaområden. Vi har valt uf fre typer av hushåll. Den ena är en familjdär en av makarna tjänar , och den andra , per år-vad jagskulle vilja kalla en höginkomsftagarfamilj; de tjänar , tillsammans.De har två barn och bor i villa. Om de moderata förslagen genomförs nästa årfår denna familj en höjning av sin disponibla inkomst med ,, och def ärju fint -för den familjen. Vårt andra exempel gäller en familj där den ena makenarbetar helfid och tjänar , och den andra arbetar halvfid ochtjänar 45 000 om Den familjen har också två barn men bor i hyreshus.Där händer någonting helt annat. Den familjens disponibla inkomst minskar med ,, om förslag genomförs. En ensamstående som har ett barn och som är lågavlönad ochtjänar , får sin disponibla inkomst minskad med . Detta beloppskall, herr falman, tas från en bruttoinkomst på . Den familj somtjänade 320 000 fick , mer. Som fördelningspolitik är detta naturligtvis precis vadman väntar sig av eft parti som tror sig företräda de välsituerade, Def måsteväl också finnas ett parfi som driver den här polifiken. Men def som infe kanaccepteras ur moralisk eller poUtisk hederUghetssynpunkt är atf moderaternainfe vågar fala om vad deras politik innebär. Och vad som är ännu värre: Manhar här fimme efter fimme hävdat att med i och med i sfatsministerstolen kommer ingen attbehöva betala för budgetunderskotten. Jag har infe sett aff man pekat ut någonsom skulle drabbas av någonting. Men en minskning av den disponibla inkomstenmed 5 000 å , är faktiskt mycket kännbar. De skattehöjningar vinu har föreslagit kan för de här familjerna handla om . Eftersom de borgerUga säger atf de skall inte bara röstaemot fastighetsskatten utan också avskaffa den om de vinner valet ,har vi särskild anledning aft begrunda vad de i så fall skall göra i stället -de kommer då aff tappa ganska mycket pengar i inkomster. Jo, enligt vad jagförsfär skall de gå ut till folk och säga: skall vi spara pengar genom attminska räntebidragen. Det är nämligen fult aft ha räntebidrag, och det är fintatt avskaffa skatter. Men då kanske man ändå bör tala om - kräver infehederligheten det, ? - att någon skall betala också det. Vi har tittat på hur def skulle slå i - def råkarvara min hemkommun. Den som bor i en av "allmännyttans"hyreslägenheter, byggd i början av 1970-talef, får en hyreshöjning på ,- bara genom den enda åtgärden! Den som har en bostadsrätt, enHSB-lägenhef pä fyra rum och kök, byggd i slutet av 1960-falet, åker på enhyreshöjning på . År det inte siffror värda atf sprida av de moderataprofeterna, för aft tala om att även deras polifik kosfar någonfing för vanligtfolk? I stället ondgör de sig över atf regeringen faktiskt måste ta ansvar föraff klara de skulder de borgerliga lämnat efter sig. Ni kan invända aff def här är en skräckskildring avborgerlig fördelningspolifik och borgerlig budgetpolitik och säga; Så kommerdet aldrig atf bli om vi kommer fUlbaka till makten, Def är bara det atf så härvar det när ni hade makfen! Vi har räknat igenom hur det gick för barnfamiljerna iSverige under de sex borgerliga regeringsåren. Kombinerar man skattehöjningar,avgiftshöjningar, försämrade sociala villkor och reallönesänkningar förloradeen barnfamilj i de vanliga inkomstlägena mer än en månadslön under deåren. Levnadsstandarden sänktes med , . Därför får ni fala omhur ni tänker höja levnadsstandarden med er skatte-. ochutgiftspolitik, och def måste ni göra med stor tydlighet om ni skall blitrodda, Def har förts en debatt om de familjepolitiska förslag somframlagts för nästa är. Man säger atf def blir ingenfing över. Regeringen ochriksdagsmajoritefen har lurat folket, säger man, därför att vi inte talat omatt vi också finansierar förbättringen för barnfamiljerna. Man har släpat framen grupp som infe kommer aff få mer än . i förbättring - def är def storaparadnumret. Jag hörde någon familjerådgivare från sparbankerna kasta sig in iden politiska debatten med den uppgiften. För atf komma fram fill den siffran måste man välja ufpersoner som har mycket höga inkomster och som bara har eft barn. En meravanlig familj med två barn, där den ena maken helfidsarbetar inom industrin ochden andra halvfidsarbefar som kontorist, får ett tillskott pä . Harfamiljen fre barn fär man en förbättring med . Och man kan fortsäfta. Men vad man inte tar med är atf vi inte bara höjerbarnbidragen - vi förbättrar flerbarnstillägg, studiebidrag och bostadsbidrag,och garanfinivån i föräldraförsäkringen höjs med . Vidare gör viytterligare ett antal riktade förbättringar, så atf både bidragsförskott ochbostadsbidrag kommer atf omfatta också familjer med äldre tonåringar somstuderar, och def är ingen oviktig sak för dem. Säger man infe någonting meraän vad som har sagts hitfills har man speglat en mycket liten del avverkligheten för barnfamiljerna , och def kommer barnfamiljerna atfupptäcka, hoppas jag. Sammantaget innebär den familjepolifik vi står för atf detblir en allmän höjning av barnsfödet, det blir en omfördelning frånicke-barnfamiljer fill barnfamiljer, familjer med många bam och familjer medlåga inkomster gynnas särskilt, och familjer med äldre tonåringar som studerarfär eft ökat stöd. Jag skulle vilja säga till : Detta är riktigtbra socialdemokrafisk fördelningspolifik. Kanske får jag också fillägga, eftersom jag hörde TommyFranzén berömma , atf def var Wigforss som i alltid skällde för aft vara en kapitalistisklakej. Om ni skall använda honom som eft föredöme, gör det i så fall med omsorg- eller hämta föredömena från def egna parfiet. Slufligen, herr talman, vill jag kommentera KjellJohanssons inlägg. Han sade, eftersom han inte kan förneka att skatter ochavgifter höjdes under de borgerliga regeringsåren, att dessa höjningar varförsvarbara. De borgerliga skatte- och avgiftshöjningarna gick nämligen tillbra ändamål. De gick till folkpensioner, barnbidrag och barnomsorg, Varf går då de skattehöjningar vi nu föreslär? De går tillinsatser för aff ge folk arbete. De går fill höjda barnbidrag. De går fillökade utgifter för barnomsorgen. De går till ökade utgifter förfolkpensionerna. Uppriktigt sagt försfår jag infe alls varför KjellJohansson framför det argumentet. Höll det under de borgerliga åren, då hållerdet också under den socialdemokrafiska regeringstiden. Om skattehöjningar gårfill angelägna och braändamål kan kanske t. o. m. en folkpartist försvara dem - om han vägar förmoderaterna, som sitter runt omkring och bevakar honom. Men en fråga kvarstår: Varför höjde ni över huvud tagetnågra skatter? Ni säger ju nu aft skattehöjningar av alla slag är absolutförbjudna. Varför gjorde ni inte då som ni säger atf ni kan göra nu? Varförfinansierade ni infe era ökade utgifter med besparingar, def som ni nu säger ärså enkelt och lätt atf göra? Frågan är alltså: Varför är det en sådanskillnad mellan borgerliga partier i regeringsställning och borgerliga parfieri opposifion? År def den berömda skillnaden mellan en falsk och en äktaspanjor? Under era i regeringsställning hade ni inflation per år.Nu garanterar ni atf ni klarar aft få ned inflationen helt utan aff ansträngaer. åstadkom ni 400 miljarder i ökad statsskuld. vet ni precis hurni skall göra för atf i stort sett fa bort budgetunderskottet utan aft någonmärker def. Under era lyckades ni inte göra något annat än bibehålla deskatter som ni anser förtrycker människorna och landet. vet ni precis hurni skall göra för aft sänka skattetrycket hur enkelt som helst. Den rörliga krigföringen i den borgerligapropagandan har gått så långt aff de borgerliga riktar kanonröret mot sigsjälva. AnL 59KNUT () replik: Def är märkligt aft finansministern, när hannu går in i debatten, knappast alls nämner chockhöjningen med avbensinskaften eller elskattehöjningen, som skall dra in mer än 4 miljarder tillstatskassan. Han talar om andra saker. Finansministern talar exempelvis om inflationen.Målsättningen var aft den skulle bli , men säger finansministern att denblir , och def kan bli så aff de fördubblas till . Hadefinansministern varit med här i kammaren , skulle han ha hört atfUlf Adelsohn vid två fillfällen frågade vilka med oss jämförbaraländer, förutom , som hade en högre inflationstakt. Statsministern blevhonom svaret skyldig. skyller finansministern den högre inflafionen på affUSA höjde räntan. Aff skylla defta på går bra, men man talar inte om affUSA har hjälpt fill aft skapa en högkonjunktur åt . Finansministern skyller också pä atf lönekostnaderna harblivit för höga. Han sade inte atf def var arbetsgivarnas fel, men han kansketänkte def. Sedan säger finansministern att vi för en annan politik iregering än i opposition, I eft avseende för socialdemokraterna samma poUfik,Under de borgerliga regeringsåren sade socialdemokraterna nej till allainbesparingar, och säger man också nej till sådana. Jag har med stort intresse tagit del av den bok, , som två socialdemokratiska chefredaktörer har skrivit och som härmedfår litet gratisreklam. Där säger finansministern om metoden att återvinnaekonomisk hälsa: "Det finns bara tvä metoder vi kan använda. Antingenskär vi ner de offenfliga utgifterna, eller också höjer vi skatterna," Idef här fallet har man alltsåinte vågat skära ner de offenfliga utgifterna, man har bara höjt skatterna. Finansministern krifiserar oss för aff vi vill minskavissa subvenfioner. Men finansministern säger ingenfing om aff vi i gengäldvill ha lägre skatter, så aff det är lättare för människor aff undvara dessasubvenfioner. Finansministern säger att vi var dumma nog atf tala om vilkainbesparingar vi ville göra, I säger finansministern attmoderaterna måste tala om var man skall fa sina inbesparingar, Def går inferiktigt ihop. Jag ser aff min talefid är ute, sä jag får väl utveckladefta mera i min nästa replik. AnL 60 () replik: När det gäller bensinskattehöjnihgarnaanvänder finansministern det räknesättet atf han jämför vad som skedde underen sexårsperiod med vad som skedde vid ett enda fillfälle. Finansministern och även en hel del andra falare fränsocialdemokraterna har talat om hur industrin blomstrar och hur lyckligutvecklingen har varit sedan den socialdemokrafiska regeringen tillträdde, Defgör aff jag ställer frågan: Anser finansministern att är helt oberoendeav vad som sker i den övriga delen av den industrialiserade västvärlden? Harfinansministern helt glömt bort den kris som drabbar hela industrivärlden? Harfinansministern glömt bort den stegring av oljepriserna som skedde under1970-talef? Var fanns egentligen alternativet fill den förda politikenunder den fid de borgerliga regeringarna fanns fill? Från talarstolen iriksdagen frågades i stället gång på gång varför man infe gjorde mer för afträdda den svenska industrin - det var def genomgående temat, är defprecis som om allt som gjordes under den fiden var otillräckligt. Finansministern frågar varför detär så stor skillnad mellan de borgerliga partierna i regeringsställning och iopposifion. När man har hört de krav som ställdes , kan denfrågan i minst lika hög grad rikfas fill socialdemokraterna, AnL 61KJELL () replik: Med undantag upplevdevästvärlden dä vi hade borgerliga regeringar den djupastedepressionen efter kriget, Def här jämför finansministern med när vi haren högkonjunktur och när världshandeln ökar , En sådan jämförelse ärmed förlov sagt naiv. Den ekonomiska aktiviteten avtog på ett fruktansvärt sättunder denna fid. Inom exempelvis stålindustrin sjönk världshandeln fillbråkdelar av vad den fidigare varit. Inom varvsområdet, där vi felakfigt hadesatsat på stora skrovbyggen, blev hela vår svenska världsindustri en enda ruin,I fråga om stålindustrin var det som sagt likadant. I vilket läge skedde det?Jo, i eft läge där vi åren hade höjt lönerna med perår. Med fulltanvändande av sin pedagogiska förmåga försöker finansminis- 10 protokoll 1984/85:15-16 tern nu atf förklara för svenska folket aff om vi skallupprätthålla vår internationella konkurrenskraft, kan vi infe höja lönerna medmer än . Detsamma är även fallet när def gäller aff hålla inflafionen ischack. Men fanns inte de här ekonomiska sambanden när vi tog vid 1976? Gälldeinte samma ekonomiska lagar ? Var det infe det här sommedförde den inflafion som blev fallet?