prot · G80934 · 1984-12-31 00:00:00 — a. de här nämnda sjukdomarna.Utskottet hänvisar till en utvärdering som pågår inom ochsocialstyrelsen om hur förskrivningen av kostnadsfria läkemedel har påverkatsav högkostnadsskyddet. Men utgångspunkten för denna utvärdering är inte iöverensstämmelse med min motions syfte. Det finns också skäl att tro att dennautvärdering kommer att pågå , varför det dröjer innan någonförändring kommer att ske i synen på läkemedel. Det är väldigtotillfredsställande att vi har så inkonsekventa regler. Därför, herr talman,yrkar jag bifall till vår reservation i betänkandet som skulle innebära enbättre konsekvens och rättvisa. 81MARGARETA (): Som Margö sade finns det ingenanledning att förlänga den här debatten. Jag hade egentligen bara tänkt attsäga detsamma jag sade i den diskussion som vi förde i detta ärende ,nämligen att det ställningstagande - Margö nämnde ocksådetta - som utskottet har gjort i frågan är att avvakta och se vad utredningenkommer fram till. Det sade vi också i våra betänkanden under föregåenderiksmöte, nämligen betänkande 1983/84:10 och betänkande 1983/84:31. Margö tar upp frågan om gränsdragningen mellanolika sjukdomar. Denna fråga har bl. a. belysts av den socialpolifiska samordningsutredningen,som i sitt betänkande 1979:1 pekar på detta problem med gränsdragningen mellanolika sjukdomar, som också Margö nu tar upp. Det finns skäl attanta att den utredning som arbetar inom ochsocialstyrelsen kommer att beakta de synpunkter som framlagts avsamordningsutredningen. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande 1. 82 MARGÖ (vpk) replik: Jag vill fråga vad hontycker att man skall ge för förklaring till de människor som påpekar attförordningen är inkonsekvent. Hur skall man på ett begripligt sätt kunnaförklara varför t. ex. gikt berättigar till fria läkemedel, medan reumatoidartrit inte gör det? Om man inte kan ändra förordningen vore det bättre attändra så att säga anvisningarna till förordningen och i stället säga att vislumpmässigt valt ut ett antal sjukdomar som berättigar till kostnadsfrialäkemedel, för det är ju detta det handlar om. När säger attvi skall avvakta den utvärdering som pågår inom ochsocialstyrelsen för att senare ta ställning blir jag faktiskt oerhört misstänksamnär det gäller vad man egentligen utreder och vilka direktiv det finns. helt och hållet avskaffa den här förmånen, så att man därför inte är villigatt göra någon ändring, då tycker jag att det vore bra om vi kundefå besked om det så att vi vet vad vi har att rätta oss efter. 83MARGARETA () replik; Margö överskattar min förmåga attsia om framtiden. Jag vet faktiskt inte vad utredningen kommer att lägga framför förslag när den är färdig med arbetet. Tyvärr kan jag inte ge något svar påden punkten. Margö beskriver hur svårt det kan vara attsäga till en människa som lider av en sjukdom att här går gränsen för om manfår kostnadsfria läkemedel eller inte. Men det problemet försvinner inte om mansäger att också vederbörandes sjukdom kotnmer att berättiga till kostnadsfrialäkemedel. Då har vi genast en ny gräns, som är lika svår att sätta.Detta var en av de saker som den socialpolitiska samordningsutredningen pekadepå. Sådana här gränser är mycket svåra att dra, och skall vi dra sådana gränserså skall vi göra det på ett klart sätt. Därförsägs i förarbetena till lagtexten att kostnadsfrihet skall ges för ett fätal kvalificerade och specificerade sjukdomar, somenligt vetenskap och beprövad erfarenhet kan behandlas med vissa livsviktigaläkemedel. Jag kan bara instämma i att det kan vara svårt att dragränser. Eftersom vpk i sin reservation önskar en utvärdering, kan man intesamfidigt kräva att vi här skall säga si eller sä. Vi avvaktarnaturligtvis utredningen och utvärderingen och ser vad man kommer fram till. 84MARGO (vpk) replik: I den förordningen har man redan angett vilkagränser som skall gälla. Det talas om "allvarlig sjukdom som medförtlivslångt användande av läkemedel". Jag menar att man skall följaanvisningarna och ta upp de sjukdomar som fyller kriterierna på denna lista -vilket inte sker . Det behövs inga länga utredningar för att komma framtill detta, utan det är ganska enkelt. De tre sjukdomar som jag har nämnt härär exempel på sädana sjukdomar. Sedan finns det andra, som också kommer att bliaktuella, men det rör sig absolut inte om några svåra gränsdragningsproblem. 85 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande1984/85:1 behandlas bl. a. motion 1200 (yrkande 2) av ochmig, i vilken vi begär att regeringen prövar förutsättningarna för att utökalistan över kostnadsfria läkemedel och hjälpmedel till att omfatta även depsoriasissjuka. Dessa frågor behandlades i så sent som i maj1983. Vi motionärer hade hoppats att den uppföljning och utvärdering avläkemedelsförmånerna som och har iuppdrag att göra skulle vara slutförda när vår motion nu behandlas. Tyvärr ärdet inte sä, men vi förväntar oss att utvärderingen påskyndas. Det kan ju intevara riktigt att psoriatikerna, som har så stora kostnader, inte skall omfattasav förmånen att få kostnadsfria läkemedel och hjälpmedel. När det gäller högkostnadsskyddet handlar det faktiskt omunder vilken tid detta kan utnyttjas. I avvaktan på utvärderingen har jag nu ingetannat yrkande än utskottets. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (kostnadsfria läkemedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /85:2 om vissa handikappfrågor och 1984/85:3 omrehabiliteringsfrågor, betänkanden 2 och 3 kommer attbehandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande2 om vissa handikappfrågor. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 1984/85:2 om vissa handikappfrågor. 87GULLAN (): I föreliggande utskottsbetänkande behandlasflera motioner i handikappfrågor. Till betänkandet är fogat en reservation, nr,1, i anledning av en motion av och mig, som - om den bifalls -också tillgodoser förslag i ett par andra motioner, där man uppmärksammat attvissa handikappade "hamnar mellan stolarna" vad gäller rätten tillhandikappersättning. Vi har i vår motion särskilt uppmärksammat svårigheten förpsoriasissjuka att kunna få handikappersättning. Genom egen flerårig erfarenhetvid en fösäkringskassa av bedömningar rörande handikappersättning har jag kunnatkonstatera att det är nästan omöjligt för en psoriatiker att fä handikapp- .,ersättning, trots att merkostnaderna för dessa människor ofta är betydande. Föratt över huvud taget kunna fungera i samhället måste många psoriafiker smörjain sin kropp med olika slags salvor - som kan innehålla salicylsyra, tjäraeller cortisonpreparat - tvä till . Ofta behövs hjälp avannan person vid insmörjningen, och svårt angripna kroppsdelar måstebandageras. Ett stort problem är att både sängkläder och gångkläder blirkladdiga och måste tvättas efter varje användning. En del preparat medför attkläderna blir färgade och helt förstörda. Detta orsakar naturligtvis högatvättkostnader. Dessutom är utslagen ofta fjällande, varför det uppstår ettstort merarbete med dammsugning och städning, Merutgifterna varierar naturligtvis med hänsyn tillsjukdomens utbredning, men enligt exempelvis i Blekingeförekommer kostnader mellan , och , per är. Möjligheterna att ta hänsyn till merkostnader föranleddaav ett handikapp infördes fr. o. m. . Till en början beviljadeförsäkringskassorna ett antal handikappersättningar till psoriasissjuka, mennär ärendena efter hand överklagats och slutligt avgjorts iförsäkringsöverdomstolen har det visat sigatt domstolen i de flesta fall har funnit att förutsättningarna för rätt tillhandikappersättning inte är uppfyllda. Vi som arbetar med ärenden rörande handikappersättningeller på annat sätt kommit i nära kontakt med psoriasissjukas problem finnerdet anmärkningsvärt att en grupp handikappade har oerhört svårt att få del avsamhällets hjälp till merkostnader föranledda av ett handikapp. Vi har därföransett det nödvändigt med en betydligt mindre restriktiv bedömning av dessaärenden, så att inte en grupp sjuka skall anse sig vara diskriminerad. Vår motion har varit föremål för en allsidigremissomgång. Härvid har försäkringsdomstolen hävdat att en motivering föravslag inte varit att den försäkrades funktionsförmåga inte varit nedsatt itillräcklig omfattning. Man har grundat sin rättstillämpning på ensammanvägning av nedsättningen av funktionsförmågan och förekomsten avhjälpbehov och/ eller merutgifter. pekar på nödvändigheten avindividuella bedömningar i varje särskilt ärende och avvisar någon form avschablonbedömning, vilket i och för sig skulle vara en framkomlig väg. Ett flertal försäkringskassor har yttrat sig. Kassorna iSödermanland, , , , , , Kopparbergoch delar i stort sett vår uppfattning att den praxis som under handhar utbildats i dessa ärenden i anledning av försäkringsöverdomstolens domarhar blivit alltför restriktiv och att psoriatikerna blivit styvmoderligtbehandlade jämfört med andra handikappade. i länsäger exempelvis att nuvarande praxis, och jag citerar ur yttrandet, "intesvarar mot de intentioner som låg till grund för införande av reformen ellersom kommit till uttryck genom senare utredningar". Kanske är det så, herr talman, att man har störreförståelse för dessa handikappades problem när man lever närmare verklighetenän försäkringsöverdomstolen och synes göra. , , som inhämtatyttrande från delar vår uppfattning attpsoriatikerna f. n. diskrimineras vid ansökningar om handikappersättning.Psoriasisförbundet har tidigare i en skrift, utgiven , uttalat attförvånansvärt många psoriatiker uppgivit att de inte sökt handikappersättningoch att man vid en närmare undersökning av orsaken till detta funnit att vissaförsäkringskassor avrått dem från att söka handikappersättning med motiveringenatt det ändå inte fanns någon chans att ansökan skulle beviljas. Dettapåstående har tillbakavisats av remissinstanserna, som menar att var och ennaturligtvis har rätt att söka en förmån. Det må förhålla sig hur som helst meddetta. Faktum kvarstår: De psoriasissjuka har knappast någon chans att fähandikappersättning. har ställt sig positivt till enmer generös bedömning av rätten till handikappersättning men anser att enlagändring krävs för att uppnå detta syfte. Man skulle kunna införa enytterligare, lägre ersättningsnivå. Denna ersättningsnivå skulle även gällaandra grupper av handikappade, t.ex. diabetiker. Vi har tagit fasta på detta förslag, som vianser positivt, då handikappersättningen egentligen inte skall vara enlytesersättning utan baseras på hjälpbehov och merkostnader, oavsett sjukdomenseller handikappets art. Att vi särskilt lyft fram de psoriasissjuka beror på attde i praktiken missgynnas inom försäkringen. De sjuka hjälps sannerligen inteav att vissa remissinstanser ansett att bedömningen teoretiskt sker enligtsamma grunder som för andra grupper handikappade. Vi föreslår alltså en ny, lägre ersättningsnivå inomförsäkringen och anser att detta bör ges regeringen till känna. Därmedtillgodoses även kraven i motionerna 1983/84:1200 av och Maj-LisLandberg samt i motion 1983/84:1599 av . Därmed,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. några ord om bilstödet till de handikappade. Dethar gått läng tid sedan bilstödskommittén framlade sitt betänkande SOU 1982:84,där man föreslog ett enhetligt och samordnat system för att ekonomiskt stödjahandikappades innehav av egen bil. Bilstödet skulle dels täcka de merkostnaderför förflyttning som är en följd av handikappet, dels ge ett ekonomiskt StödtiU sådana handikappade som annars inte har möjlighet att skaffa egen bil. Vi har inom utskottsmajoriteten förutsatt att regeringeninom en snar framtid lägger fram ett förslag om förbättrat bilstöd till de handikappade.Jag vill i detta sammanhang betona angelägenheten av att detta sker . Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till hemställan iutskottets betänkande i övrigt. 88MARGÖ (vpk): Bestämmelserna för bilbidrag tillhandikappade är genialt utformade. Det geniala med dem är att det praktiskttaget är omöjligt för någon handikappad att uppfylla de krav som ställsför att få fullt bilbidrag. Om man vill hitta någon till sin konstruktionliknande regel ligger Moment 22 av närmast fill hands. Där angespå vilka grunder en bombflygare kan slippa utföra sitt uppdrag. Det kan hanendast göra om han är tokig. Men om han ansöker om befrielse med dennahänvisning kan han inte vara tokig och därmed slippa uppdraget. Enligt Moment22 är nämligen den som själv inser att han är tokig den ende som är mentalt friskoch därmed lämpUg att utföra bombflygningar. Parallellen till bilbidraget ärföljande; Bilbidraget är inkomstprövat och avsett för handikappadesom yrkesarbe-tar eller studerar. Men inkomstgränsen är satt så att nästaningen yrkesarbetande är berättigad till bilbidrag. För att få 50 000 kr.måste man tjäna . får maninte ett öre. Detta har under en följd av är medfört att de anslag som avsattsför ändamålet inte har kunnat förbrukas. Krav på förändring av bilstödet till handikappade harställts . a. från handikapprörelsens sida har man ansett attbilen skall betraktas 6 protokoll 1984/85:34-37 som etttekniskt hjälpmedel. tillsattes bilstödskommittén, som arbetade inästan , men frågan om att betrakta bilen som ett tekniskt hjälpmedelbehandlades inte, trots att bilen för mänga rörelsehindrade är det absolutviktigaste tekniska hjälpmedlet. Kommittén och många andra också för den delenkan tydligen inte se någon principiell skillnad mellan handikappades och ickehandikappades bilinnehav. Man bortser från det faktum att den ickehandikappade kan göra en ekonomisk avvägning och välja att inte ha bil och ändåförflytta sig fritt, men att den som inte kan använda sig av allmännakommunikationsmedel på grund av sitt handikapp inte kan göra det valet. De bilar som tillhör färdtjänsten kan inte användas på sammasätt för den rörelsehindrade som en egen bil. Man kan inte beställa färdtjänstför att åka ut och köpa kvällsfidningen . Med färdtjänstkan man inte heller resa hur långt man vill eller vid den tid som man självbestämmer. måste man beställa bil långt i förväg och ange hur dags manvill avbryta en eventuell fest för hemresa. Att betrakta bilen som ett tekniskthjälpmedel handlar i förlängningen om frihet och oberoende i avseenden som ickehandikappade betraktar som fullkomligt självklara. Det finns flera allvarliga anmärkningar att rikta mot detförslag som har lagts fram av bilstödskommittén. Den kreditgaranti som föreslåsinnebär lån mot borgen på den allmänna kreditmarknaden. Lånebeloppetföreslås maximerat till 3,5 basbelopp. Årsvis skall man därefter beviljas ettkapitalkostnadsbidrag, som är inkomstprövat, till räntor och amorteringar avlänet. Vid en bruttoinkomst på . föreslås att bidraget skalltäcka hela kostnaden för att sedan trappas ner och försvinna helt vid enbruttoinkomst på ca . Det bör då påpekas att man med bruttoinkomstinte bara menar den handikappades egen inkomst utan hushållsinkomsten. Detbetyder att den som har förtidspension även utan ATP och som sammanbor mednågon som arbetar kommer att hamna över gränsen och inte kan fåkapitalkost-ffadsbidraget.' Systemet med kreditgaranfi och kapitalkostnadsbidrag göratt stödet blir orimligt dyrt i förhållande till vad man får ut av det. Detblir bara en del av det totala stödet som direkt kommer den handikappade tilldel. Resten, , kommer alltså att försvinna till finansinstitutoch annat i form av räntebidrag. I det system som vpk förordar, där bilen betraktas som etttekniskt hjälpmedel och ett direkt bidrag vid inköpet utgår, kommer varje öreden handikappade till godo. Vi påstår att vårt förslag inte blir nämnvärt dyrare ändet som bilstödskommittén lägger fram. För vårt förslag räknar vi med en årligkostnad på 172 milj, kr. Med ett bilpris på ca , i nyanskaffningsvärdeoch en omsättningstid på sju är och ett kvarstående värde på . skulle själva inköpen uppgå till en kostnad av totalt 98 miljoner. Tilldetta skall läggas en genomsnittlig handikappersättning eller ett driftbidragpå . , vilket gör 74 miljoner. räknar i sitt alternativ 1 med en ärligkostnad av 135,8 miljoner och i alternativ 2 med 180,8 miljoner. I detsammanhanget vill jag påpeka att man räknar med ett annat prisläge än vi gör.Man räknar med ett prisläge som ligger någonstans på 1980 eller nivå,medan vi har gjort en uppräkning till dagens prisnivå. Vpk anser att regeringen bör lägga bilstödskommitténsbetänkande åt sidan och att man bör utarbeta ett förslag som innebäratt bilen erkänns som tekniskt hjälpmedel för handikappade. Detta bör ske isamarbete med handikapporganisationerna. I det sammanhanget bör man ocksåöverväga möjligheterna att nedbringa kostnaderna och utveckla bättre anpassadefordon genom upphandlingsavtal med svenska biltillverkare. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Jagyrkar även bifall till reservation nr 1. Jag avstår dock från att argumenteraför den reservationen, eftersom vi i denna fråga - hur underligt det än kansynas - har samma uppfattning som . glömde att nämnaatt även jag undertecknat reservation nr 1. Men det kan vara ursäktligt,eftersom det inte är något vanligen förekommande. 89ELVER (): Dagens bilstöd för handikappade har mångabrister. Systemet är svårt att överblicka. Frågan handläggs i flera olikasammanhang och på olika prövningsgrunder. Flera statliga och kommunalamyndigheter är inblandade när det gäller olika delar av bilstödet. Detgäller , , ,landsting, länsstyrelser, länsarbetsnämnder, försäkringskassor ochtaxeringsnämnder, för att nämna några instanser som är aktuella i sammanhanget:Eftersom regelsystemen inte är samordnade, blir effekterna ibland mycketegendomliga. Bilstödet och färdtjänsten fungerar var för sig, trots attbåda har likartade utgångspunkter och ett gemensamt mål - dvs. att motverkaförflyttningssvårigheter för handikappade. Flerpartimotionen 1589 som vi väckte harbehandlats i detta betänkande. Frågan om själva anslaget, vilket är kopplattill nuvarande regler och villkor, behandlades dock här i kammaren ,eftersom ärendet hör hemma under huvudtitel ochsåledes bereds av arbetsmarknadsutskottet. har haftsynpunkter i den här frågan . för två ochett halvt är sedan, uttalade på arbetsmarknadsutskottets förslag attdet var angeläget att få en reformering beträffande bilstödet fillhandikappade. förutsatte att så borde ske redan vid det , alltså . Med tanke på det tidsperspektivet, herrtalman, är det närmast frustrerande - för att inte säga beklämmande - attbehöva ta till orda och konstatera att frågan fortfarande inte är löst.Regeringen har på ett nästintill oanständigt sätt sölat i det här avseendet.Det började med långhalningen med remissarbetet. Svar gavs för över ett årsedan, men fortfarande har inte förelagts något förslag. Under fidenhar bristerna i stödet förstärkts. På den punkten är vi tämligen överens. Den kraffiga inflationenhar ännu mer urholkat möjligheterna för handikappade att skaffa sig ettfordon. Även regeringens förslag om höjda skatter -det gäller framför alltskatten på bensin - kommer att slå hårt mot de handikappade. Det är märkligt,men det ser ut som om regeringen enbart har bråttom när det går de handikappadeemot. Dethar alltså gått en enhällig riksdag begärde ochförutsatte att det skulle komma ett förslag. Det finns nämligen så mångasvagheter i nuvarande system att förändringarna är brådskande. Fortfarandegäller att man inte kan ha ett heltidsarbete i lägsta statUga löneklass ochkomma i fråga för en enda krona i bilstöd med nuvarande regler. Nuvill socialförsäkringsutskottet att återigen skall förutsätta attregeringen inom en snar framfid lägger fram ett förslag om ett förbättratbilstöd till handikappade. Ja, det låter sig sägas, och det vore rimligt attacceptera det. Men när regeringen har slagit dövörat till när det gäller attengagera sig för de handikappade i den här frågan, då måste frågan riktasdirekt till regeringspartiets företrädare här i kammaren, och min fråga blir:Innebär utskottets skrivning att vi kan förvänta oss ett förslag senast ibudgetpropositionen som läggs fram ? Det finns en rad skäl för att förverkliga ett förbättrat bilstöd för dehandikappade. Ett bra bilstöd är ett viktigt socialt instrument, men det ärockså arbetsmarknadspolitiskt viktigt. Dessutom innebär bilstödskommitténsförslag en utvidgning till även dem som inte har ett förvärvsarbete. Det ärockså en angelägen grupp att stötta upp, även om inte de är lika högljudda somvi andra, som via våra starka fackliga organisationer kan kräva vår rätt. Detförslag som finns inom bilstödskommittén innebär förbättringar ochförenklingar. Det kan säkert finnas anledning att se över det materiellainnehållet i förslaget - med tanke på att har förflutit. Men deprincipiella delarna har god bärighet - det visar det positiva bemötandet frånremissinstanserna. Den parlamentariska kommitté som utredde var helt ense isitt förslag, och dessutom stöddes det av de sakkunniga och de medverkandehandikappföreträdarna i utredningen. Jagtror också, herr talman - och det är inte ovikfigt - att ett utbyggt bilstödtill handikappade skulle ge samhället ekonomiska vinster. Det skulle lätta pätrycket bl. a. när det gäller den allmänna färdtjänsten. Men det viktigaste äratt det mänskligt skulle ge så stora fördelar. Och därför är det tragiskt attkonstatera att en regering som åtminstone vid högtidliga tillfällen säger sigvilja värna om handikappgrupperna sä har nonchalerat just dessa människor genomatt man inte haft ork eller vilja - i värsta fall har bådadera saknats.Riksdagen har ju vid upprepade tillfällen krävt att regeringen handlar. I motion 1589 begärs att regeringen med förtur skall lägga fram förslagfill . Det kravet är mer angeläget . Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. 18 §Anmäldes och bordlades Nr 34 Skrivelse ochproposition den /85:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser fill , ._. 1984/85:89Företagshälsovård och arbetsanpassning M ,ld I d 19 §Anmäldes och bordlades 1984/85:201av m.fl. 1984/85:202 av och 1984/85:203av m.fl. 1984/85:204 av m.fl. 1984/85:205 av Per-OlaEriksson m.fl. 1984/85:206 av 1984/85:207 av . 1984/85:208 av m.fl. Förslag om tilläggsbudget I fillstatsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:25) 1984/85:209 av m.fl. 1984/85:210av Per m.fl. Ändring icivilförsvarslagen (1960:74), m. m. 1984/85:49) 1984/85:211 av m.fl. 1984/85:212 av IvarFranzén m.fl. 1984/85:213 av m.fl. 1984/85:214 av AlfWennerfors m.fl. Ändring i lagen (1979:1118) omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet (prop. 1984/85:60) 20 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1984/85:69 av () till statsrådet om åtgärder för att skydda den svenska fiskerinäringen: beslöt den 29september 1981 att den gällande suspensionen för sill den 16 juni- skulle avvecklas. Avvecklingen skulle ske under fyra är föratt dä hamna pä , som är GATT-bundna. Under innevarande period gäller en tullfri kvanfitet på , vilket innebär att svensk sillexport drabbas av tull under mer , Sverigehar ett exportbehov fill EG - huvudsakligen - på runt . Självfallet kommersilltullarna att drabba svenskt fiske hårt. Jaghar tidigare framställt både interpellation och fråga till utrikeshandelsministernom vad regeringen avser att göra, men har endast fått svaret attförhandlingarna fortsätter. Ävenom förhandlingarna fortsätter år , kostar silltullarna mer och merpengar , vilket blir mer och mer kännbart inte minst därför attmarknaden på sill samfidigt kärvar. Jaghar fidigare pekat på jordbruksministerns uttalande på fiskaresriksförbunds årskongress , och jag citerar:"kommer inom den allra att utarbetaen beredskapsplan för agerande på svensk sida för den händelse svensksillexport tullbeläggs i EG mot slutet av kvoteringsperioden.