prot · G809123 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:123 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollen förden 11 innevarande månad. 2 § Föredrogs bostadsutskottetsbetänkanden 1984/85:13 om anslagtill bostadsförsörjning m.m. (prop. delvis),1984/85:14 om anslag till bostads- och planadministrationen m.m. (prop. 1984/85:100delvis och 1984/85:101 delvis), 1984/85:15 om anslag till bostadsdepartementetm.m. delvis)samt 1984/85:16 om anslag till byggnadsforskning och experimentbyggande m.m. 1984/85:100delvis). Anf.1 TREDJE VICE TALMANNEN: Bostadsutskottetsbetänkanden 13, 14,15 och 16 kommer att debatteras i tur och ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså bostadsutskottets betänkande 13 om anslag fill bostadsförsörjningm.m. Anf.2 (): Målet för vår bostadspolitik är att alla människor skall ha möjlighetatt få en bra bostad. Detta är av gmndläggande betydelse för att vi skall kunnafungera som positiva medborgare i samhället. Därför har vi under lång tidsatsat stora resurser på att förbättra bostadsbeståndet i vårt land. Debatten är densista bostadspolitiska debatten under denna Bostadsförsörjningen m. m. Detta ger oss anledning att något setillbaka på vad som hänt . Vi bytte regering , och före valet förde vi enbostadspolitisk debatt där socialdemokraternas tema var att den socialabostadspolitiken raserats under de borgerliga regeringsåren och att byggandetvar för litet. För attvisa vad som hänt kan jag nämna några siffror. det sista hela verksamhetsåret under denborgerliga regeringsperioden, igångsattes byggandet av 44 500 lägenheter. För1984 beräknas antalet igångsatta lägenheter till 32 500, och siffran för 1985är kanske ännu lägre. Enligt statistik, som vi just fått, har priset perkvadratmeter för att bygga ett flerfamiljshus stigit från . till 6 165kr. Investeringarna har hållits på en någorlunda hög nivå, men de harändå gått ned från 23,3 miljarder till ungefär 22 miljarder . Attnågon större förändring inte har skett sammanhänger uteslutande med att manfortsatt med den kraftiga ombyggnad av bostäder som drogs i gång redan underden förra regeringen. I de bostadspolitiska debatterna fick vi, som jag nyssnämnde, från socialdemokraternas sida - inte minst från ett par personer som är statsråd - ofta kritik för att vi raserade den sociala bostadspolitiken.Man kan nu fråga sig vilka åtgärder socialdemokraterna har vidtagit som så radikalt skulle avvika från den politik vi förde. Under den första delen av regeringsperioden infördesocialdemokraterna hyresrabatter och hyresförlustgarantier för att få i gångbyggandet. Kritiken mot att vi ändrat reglerna för räntebidragen följdes av attsocialdemokraterna föreslog att de retroaktiva räntebidragen skulle slopas förflerfamiljshusen. Den stora förändring som skett ligger väl egentligen på detskattepolitiska området, nämligen att man från socialdemokraternas sida har,sin vana trogen, måst ta till skattehöjningar för att finansiera en del avkostnaderna för bostadssektorn. Detta har skett genom införandet avhyreshusavgiften, som senare har ersatts av fastighetsskatten. Man kan fråga sig vad den socialdemokratiska krifikeninnehöll. Jag kan inte finna att de socialdemokratiska förslagen innebär attden nu förda bostadspolitiken skulle ha ett större socialt inslag. Årets budgetproposition, som vi behandlar , är mycketfärglös. Den innehåller bara ett förslag som är av någon betydelse, nämligenförslaget om att bostadsbidragen till hushåll utan barn skall slopas. I övrigtär det egentligen bara så, att man fortsätter med en del av de åtgärder somfunnits tidigare. Bostadspolitiken påverkas naturligtvis i mycket storutsträckning av vad som händer på det ekonomisk-politiska området. Dendiskussion som förs om vad subventionerna till boendet uppgår till är heltstyrd av ett par tre saker på den ekonomiska politikens område. Det ena är inflationen. Här kan vi konstatera attregeringens mål att uppnå en 4-procentig inflation 1984 misslyckades - den blevnågot . Årets mål kommer heller inte att kunna uppfyllas, utan mankommer kanske att ävennu få dubbelt - eller mer. Detta påverkar naturligtvis kostnadsutvecklingen.Priserna kommer att fortsätta stiga. Det andra är räntenivån. Vi kan konstatera att vi ävenfortsättningsvis har en hög ränta, vilket är besvärande för bostadsbyggandetsomfattning och för bostadskostnaderna. Det tredje är statens budgetunderskott, som tvingar tillåtgärder. I och för sig talar nu alla om att det är nödvändigt att dra ner pådetta underskott. Om man lägger ihop de tre formerna av statligt stöd,bostadsbidrag, räntebidrag och underskottsavdragens effekter, blir det faktisktett belopp i storleksordningen av det totala budgetunderskottet istatens verksamhet. Från sida har vi därför föreslagit en radåtgärder för att nedbringa budgetunderskottet. Vi har valt att ta borthyresrabatter och hyresförlustgarantier. Vi föreslår en femårig avveckling avde insatser som har gjorts under med bidrag för att förbättraboendemiljön - vi menar att det måste bli ett starkare ansvar förfastigheternas ägare och för kommunerna att vidta dessa åtgärder ifortsättningen. skall alltså inte behöva vara inblandat i detta.Vidare föreslår vi att man snabbare tar bort räntebidragen för de fastighetersom är uppförda med stöd av äldre låneförfattningar och i ett kostnadsläge somär helt annorlunda än dagens. På det sättet får vi fram en väsentligförbättring av statens finanser. Vi tycker att de förändringar som vi föreslårär sådana att de är möjliga att bära för bostadssektorn. Enligt vår uppfattning måste människor engageras i störreutsträckning vid en omläggning av bostadspolitiken, både genom att de kan ägasin bostad, genom att antalet bostadsrätter ökar och genom att de får ettinflytande även över den ekonomiska verksamheten i hyresfastigheter. Jag skalldock inte gå vidare in på detta, eftersom vi alldeles här i kammarenhar haft en debatt om inflytandefrågorna i anledning av bostadsutskottetsbetänkande 12. Vi tycker också att det är nödvändigt att inrikta sig påen avreglering av bostadsmarknaden och att effektivisera den statligabefattningen med bostadspolitiken. På detta område har vi föreslagit en radåtgärder. Om man genomför de förändringar i lånesystemet som vi har föreslagitså skall det också vara möjligt att göra väsentliga förändringar ilånebestämmelserna. Därefter blir det också möjligt att decentralisera beslut. Vi upprepar , även om vi tycker att det egentligenborde vara onödigt, att bostadsverket borde ha kommit i gång med avvecklingenav de mindre bostadslånen genom att försöka få till stånd en förtida inlösen.Riksdagen har ju fidigare ställt sig bakom detta, men trots att det har gåttsnart har man ännu inte kommit i gång. Vi har gått emot att man skulle ha ett särskilt statligt kreditbolagför bostadskreditfinansiering. Här borde ha skett en överenskommelse med dekreditinstitut som redan är verksamma på området. Vi föreslår också att vissa bestämmelser tas bort, t. ex.att markvillkoret upphävs. För att man skall kunna komma fram till en förändring avstatens insatser på det ekonomiska området krävs, menar vi, två åtgärder. Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. stimulera sparandet till bostadssektorn, både till egenbostad och till bostadsfinansieringskapitalet i stort. Den andra är attförändra lånesystemet. Jag skall inte vidareutveckla våra synpunkterspeciellt beträffande sparandet, eftersom det är något som har behandlats ellerkommer att behandlas i samband med att skatteutskottet redovisar sinaställningstaganden till våra motionsyrkanden. Men jag vill beträffande lånesystemet säga: Vi menar att iden situation som vi har , har haft under och också beräknaskomma att ha under framåt, nämligen ett förhållandevis högtränteläge, är det nödvändigt att försöka gå över till ett lånesystem somfördelar kostnaderna över fiden. Det är en uppgift som bostadskommittén har,och vi har för vår del sagt att den teknik som ligger under rubriken räntelånborde vara en som är möjlig att använda sig av. I våra reservationer yrkar vi naturligtvis också avslagbeträffande de kostnader som uppstår för statsverket för att kompenseraeffekterna av fastighetsskatten. Jag skall inte här gå in på någon diskussionom den skatten som sådan, eftersom även den frågan har behandlats avskatteutskottet, men vi yrkar alltså avslag beträffande kostnaderna för att kompenserafastighetsägare för fastighetsskatten som är inräknad i räntebidragsanslaget. Jag vill, herr talman, avsluta mitt inlägg med någrakommentarer och frågor beträffande förslag. Jag utgår frånmoderaternas reservation beträffande räntebidragets avveckling och skulle viljaställa en fråga till företrädare. Jag läser reservationen på detsättet att om det föreslagna systemet fungerar under , kommer vi omca att ha avvecklat subventionerna för hyresbostäder och bostadsrättsfastigheter.Moderaterna säger själva i sin reservation, på s. 90 i vårt betänkande 13, attdet system som man har utformat leder till ett subventionsfritt system.Men vidtar man inte några förändringar beträffande villkoren för ägdasmåhus. Låt oss tänka oss att vi skulle genomföra moderaternasförslag och ha en situation av ungefärligen den karaktär som vi har , medett ränteläge på för den långa räntan. Menar ni då genom er reservationatt man för bostadsrättsfastigheter och hyresfastigheter skall betala iränta, medan man för andra fastigheter, såsom ägda småhus, skulle ha enräntesats motsvarande dagens, dvs. - eftersom ni inte föreslårnågra förändringar beträffande småhus? Vi har inte kunnat ansluta oss till metod föratt åstadkomma en minskning av statsutgifterna. Vi anser att den metod sommoderaterna väljer, om den används , får fullständigtfelaktiga effekter. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till dereservationer som står för i betänkande 13. 3KNUT (): Ingen annan sektor av svensk politik har såstarkt präglats av socialistisk regleringsfilosofi som just bostadspolitiken.Subventioner, regleringar, beskattning, lagstiftning, bidrag, förordningar,råd, gradvis urholk- ning aväganderätten, favorisering av bostadsprodukfion och bostadsförvaltning i s. k.allmännyttig regi är några av de metoder som socialdemokraterna utnyttjat.Resultaten av denna politik ser vi alltför väl : Få byggherrar och ensidig produktion. Den genomsnittliga produktionskostnaden för nya hus harnu passerat /m - i ännu högre. Kraftiga ökningar avantalet exekutiva aukfioner på ägda småhus. Skyhöga, generella subventioner,vilket resulterat i mycket stora skattehöjningar. Småpraktiska möjligheter för den enskilde att skaffa just den bostad han eller honvill ha. Krångeloch byråkrati när man skall bygga nytt eller bygga om. Omyndigförklaradehyresgäster genom Hyresgästernas riksförbunds monopol via bl. Exemplen skulle kunna bli många,många fler, och den gemensamma nämnaren är att enskilda initiativ och lösningar begränsas och den enskildes valfrihet minskas. Det är mot denna bakgrund naturligt att tillbostadsutskottets betänkande 1984/85:13 om anslag till bostadsförsörjning m.m.fogats inte mindre än 47 borgerliga reservafioner. Vi moderater harundertecknat 37, och jag vill yrka bifall till samtliga dessa. Jag vill inledningsvis slå fast några utgångspunkter förhur bostadspolitiken enligt vår uppfattning bör utformas. Den skall möjliggöra för den enskilde konsumenten atttillgodose sina önskemål och sin efterfrågan. Det kan endast ske genom enomläggning där det ges större utrymme för prisbildning och marknadskrafter, däräganderätten stärks, där avreglering och avbyråkratisering ges högstaprioritet och där låne- och skatteregler bygger på fullständig neutralitetmellan olika upplåtelseformer och ägare. Mot bakgrund av nyproduktionens ringa andel av det totalabostadsbeståndet är det nödvändigt att åtgärder vidtas för att öka rörlighetenpå bostadsmarknaden. Människor skulle säkert flytta oftare om vi hade enfungerande bostadsmarknad. Exempelvis borde det vara möjligt att kunna flytta frånden hyreslägenhet man skaffade sig till ett eget småhus när manfått barn och till en bostadsrättslägenhet när antalet familjemedlemmar återminskar, för att kanske fill slut återvända till en hyreslägenhet med desshögre servicenivå. En fungerande bostadsmarknad kan endast åstadkommas genomatt större utrymme ges för prisbildning och marknadskrafter. Det är därför viförordar ett marknadsorienterat hyressättningssystem. Vi vill avskaffa mark- och konkurrensvillkoren. Dåförstärks konkurrensen mellan olika bostadsproducenter och förvaltare, vilketförbättrar konsumenternas valmöjligheter. förhandlingsmonopol skall avskaffas. Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. enskilda hyresgästerna skall myndigförklaras och fåovillkorlig rätt att själva förhandla i alla frågor med sin hyresvärd. Bostadsfinansieringssystemet måste reformeras. Det är avsamhällsekonomiska skäl helt nödvändigt att de omfattande generellasubvenfionerna reduceras och avvecklas. Bostadsfinansiering ochräntebidrag är en central fråga i.utskottets betänkande, och det är kanske inteså märkligt med tanke på att kostnaderna för räntebidrag uppgår tillmiljardbelopp. Dessa kostnader har ökat lavinartat. Från 1,8miljarder till 10,4 miljarder (10 400 000 000) 1985. En orsak till dessavåldsamma ökningar är nuvarande höga ränteläge. En annan är den kraftigakostnadsökningen inom byggsektorn. Den beror bl. a. på att subventionssystemetdriver upp priserna. När staten subventionerar bort kostnader är det ingen somförsöker få fram ett billigare byggande. En internationell jämförelse visar att hyrorna perkvadratmeter är lägre i än i större delen av västvärlden trots att bådebygg- och uppvärmningskostnaderna är lägre i dessa länder. Förklaringen är destora subventionerna i . Trots detta tycker nästan alla hyresgäster atthyrorna är höga i vårt land. Hur är detta möjligt? Jo, vi uppfattar hyrorna som höga därför att de utgör enså stor andel av den inkomst vi får ut när skatten är betald. Det är med andraord inte hyrorna utan skatterna som är för höga. Och skatterna fortsätter att stiga. Sedansocialdemokraterna kom fill makten val har mer än 75 olikaskatter höjts eller införts. Av dessa drabbar exempelvis fastighetsskatten ochenergiskatterna hyresgästerna särskilt hårt. De många bidragen och de stora subventionerna måstebetalas på något sätt. Det är därför skatterna är så många och så höga iSverige. Ju mer bidrag och subventioner ökar, desto mer måste skatterna höjas.Och vi människor blir alltmer beroende - beroende av bidrag och s. k. stöd ochdärmed utsatta för byråkraters och politikers beslut. Vi moderater vill bryta denna spiral av ständigt stigandeskatter och avgifter, subventioner och bidrag, krångel och byråkrati. Vi villminska rundgången. Vi vill att människorna själva skall bestämma mer över sinainkomster. Därför måste marginalskatterna, liksom det totala skattetrycket,sänkas. Fastighetsskatten, som de boende betalar via hyran, skall avskaffas.Sänkta skatter gör det möjligt att minska'subventioner och bidrag utan atthushållens ekonomiska situation försämras. Den av staten garanterade räntan för nybyggdahus är för flerfamiljshus och för ägda småhus. Skillnadenmellan dessa räntor och bostadslåneräntan, som uppgår till11,, utgörs av räntebidrag som belastar statsbudgeten. Den garanteraderäntan höjs allt eftersom husen blir äldre - förflerfamiljshus och för ägda småhus. Vissa extra upptrappningar hardessutom beslutats av . Det betyder att flerfamiljshus erhållersubventioner och småhus . Eftersomsubventionerna i ägda småhus avvecklas snabbt och ägare till dessafastigheter drabbats av en rad kostnadsökningar genom avdragsbegränsning,höjda taxeringsvärden, högt ränteläge m.m., föreslår vi inga förändringar fördessa fastigheter vad gäller räntebidragssystemet. I fråga om flerfamiljshus föreslår vi att den garanteraderäntan höjs snabbare än . Höjningen blir en tiondel av närmastföregående års ränta. Vi utgår därvid från det år huset blev färdigt. Etthus som byggts exempelvis 1980 och som 1986 har en ränta på enligtgällande regler får i stället 5,ränta. För att man skall kunnaavskaffa de generella subventionerna helt får hus färdiga 1986 starta med enränta på 3.3 %i stället för , hus färdiga 1987 med en ränta på osv. Med nuvarande ränteläge blir då de generella subventionerna avskaffade om systemet införs 1986. Jag vill i det här sammanhanget besvara den fråga jag fickav . Han frågade om meningen med vårt system var att bostadslåneräntai en framtid skulle gälla för hyres- och bostadsrätter medan den nuvaranderäntan, , skulle gälla för ägda småhus. Svaret är nej. Tanken bakomreservationen är att den ingående räntan i nyproduktionen skall räknas upp meden halv procentenhet . Det betyder att inte några statliga subventionerkommer att utgå sedan systemet är helt genomfört. Av reservationen framgårockså att vi vill genomföra detta system , i avvaktan på att bostadskommitténblir färdig med sitt arbete så att vi kan få ett helt reformeratbostadsfinansieringssystem. Vi är övertygade om att så måste ske, och det måsteske snabbt. Avsikten med det av oss föreslagna systemet är att vi skall kunnaråda bot på de omedelbara problemen. En omläggning av räntebidragssystemet så attsubventionerna minskar kan självfallet inte genomföras utan att hyrorna höjsmer än vad som annars blir fallet. Det är därför förslaget bl. a. förutsättersamtidiga marginalskattesänkningar, införande av barnavdrag påkommunalskatten, avskaffande av fastighetsskatten, m. m. Utskottsmajoriteten anför i betänkandet att den ränta för1985 som enligt vårt förslag skall beräknas för äldre årgångar skall ha somutgångspunkt Detta gör man trots att vi moderater i samband med att motion 2139 föredrogs i utskottet deklarerade att den rätta procentenheten är . Vi beklagar majoritetens ställningstagande. Bostadsfinansiering och räntebidrag är komplicerade delar av bostadspolitiken. Inte blir det lättare när man som majoriteten bygger sin argumentation mot vårt förslag på en annan siffra än den vi själva anför skall gälla. En snabbare avtrappning av räntebidragenleder, som jag sade, till att kapitalkostnaderna och därmed boendekostnadernaökar mer det år systemet ändras än vad som blir fallet om nuvarande reglerbibehåll. Även åren därefter blir det en viss, om än begränsad, kostnadsökning.För att kostnadsökningen skall hållas på en rimlig nivå föreslår vi att en särskildspärregel införs . Den innebär att fastighetsägarna, til! följd avförändringarna i räntebidragssystemet, får höja hyran med maximalt . Högsta möjliga hyreshöjning blir därmed . Bostadsförsörjningen m. m. Ökningen blir väsentligt lägre fördet stora flertalet bostäder. Många statligt belånade hus berörs inte alls,eftersom de uppnått bostadslåneränta. Hus byggda berörs ivarierande grad med . för en trea. Spärregeln utlöses ifyra årgångar. 1987 och senare uppgår ökningen till mellan O och . En medborgares ekonomiska situation påverkas av en långrad politiska beslut, exempelvis stats- och kommunalskattens höjd, avgifter,bidrag och subventioner samt transfereringar. För att belysa effekten avförslag inom ett område måste även konsekvenser av förslag inom andra tas med iberäkningarna. Vårt förslag till minskade räntesubventioner skall ses mot attvi föreslår exempelvis sänkta marginalskatter, införande av barnavdragmed gradvis höjning från nivån , på kommunalskatten, obeskattadvårdnadsersättning på . Dessutom kommer den avsocialdemokrater och kommunister införda fastighetsskatten att avskaffas, enskatt, som om den blev helt genomförd - o hemska tanke! -skulle kostamedborgarna 5 000 milj. kr. Den politik jag här redovisat betyder förvisso högreboendekostnader men - och det får inte förtigas - att medborgarna fårväsentligt mer i plånboken att betala dessa ökningar med. Socialdemokraterna har i sin beskrivning av vår politikägnat sig åt sedvanlig svartmålning och talat om hyreshöjningar på tusentalskronor. Detta är, som jag beskrivit, helt fel. har man underlåtit attta med våra övriga förslag, exempelvis sänkta marginalskatter. Det är också felmen möjligen förståeligt. För en socialist är det väl omöjligt att ens tänka itermer som sänkta och avskaffade skatter. Även och har i motionerföreslagit att räntebidragen skall minskas. anger attsubventionsminskning med ca 4-6 miljarder bör kunna genomföras inom några år.Något konkret förslag om hur detta skall genomföras finns dock inte. Även omcentern och inte velat ansluta sig till vårt förslag vill jag dockkonstatera att det finns en principiell enighet om nödvändigheten av minskadesubventioner och övergång till ett nytt finansieringssystem. Även i övrigt finns en betydande borgerligenighet dokumenterad i detta betänkande, och jag vill framhålla några av depunkter där vi är eniga. Vi vill avskaffa wörÄ:v/7//coref , eftersom detförsämrat möjligheterna för enskilt byggande och fördyrat bostadsproduktionenutan att några fördelar vunnits. Vi pekar på att en sådan åtgärd i kombinationmed avreglering av byggbestämmelser skulle skapa förutsättningar för fastighetsförvaltareoch byggherrar att tillgodose unga människors efterfrågan på bostäder. Vi är helt ense om att bostadslångivningen skall lyftas utur statsbudgeten och att ett kreditgarantisystem, administrerat avbottenlåneinstituten -stadshypotekskassan, och - skall införas.Detta betyder att det statliga kreditaktiebolag som socialdemokrater ochkommunister infört kan avskaffas. Vi vill begränsa lånebestämmelserna och skynda på arbetetmed förslag om förtida inlösen av mindre lån. Förslaget från regeringen omdispens från kravet på avsättning till konsolideringsfond inom de allmännyttigabostadsföretagen bör avslås. Vi säger nej till att tilläggslån skall utgå förändrad lägenhetssammansättning. Fastighetsskatten skall avskaffas, liksom dekompensationsåtgärder inom räntebidragssystemet som beslöts när skatteninfördes. Vidare vill vi att snabbt får ett förslag som leder tillbegränsning av marginaleffekterna i bostadsbidragssystemet. Till detta skallläggas ett flertal gemensamma reservationer från och . Det finns, mot denna bakgrund, anledning tilloptimism-för denna enighet betyder att en borgerlig valseger resulterar i enomläggning av svensk bostadspolitik. Minskade subventioner, färre regleringaroch mindre byråkrati, avskaffande av fastighetsskatten och bättre beaktande avde enskilda medborgarnas rättigheter är några av de resultat som medborgarnakan förvänta liksom - inte minst - ökade möjligheter för alla att själva avgörahur de skall bo. 4 () replik: Det är i och för sig ett riktigtkonstaterande som gör, att vi på många områden i bostadspolitikenhar gemensamma ståndpunkter av en viss principiell inriktning. Vi haremellertid en annan metod när det gäller att långsiktigt minska samhälletskostnader för subventionerna i boendet. Jag förstår uttalande så,att han hyser en förhoppning om att detta arbete skall lyckas, så att man intebehöver genomföra reservation fullt ut - alltså att denna ordningskulle vara gällande och subventionerna var avveckladeom ungefär . Ett genomförande skulle - om vi har ett fortsatt högtränteläge - ha förödande effekter på nyproduktionen och även på kostnaderna föratt ha en egen bostad. Ett annat fel vi kritiserarmoderaterna för i det här sammanhanget är att de bortser från skillnaderna ikostnad - vid ett fortsatt högt ränteläge - beroende på om man har möjlighetatt göra underskottsavdrag i sin deklaration eller om man måste betalakostnaden över hyran. Det är därför vi inte har ansett att den metod sommoderaterna nu väljer är användbar när det gäller att minska samhälletskostnader. Vi har valt att göra vissa punktinsatser för att minskaräntebidragskostnaderna, och vi inriktar oss på att få till stånd ett annatlånesystem. 5KNUT () replik: Vi har lagt fram ett förslag om minskningar avräntesubventionerna, precis som och har gjort. Skillnadenär att vi har konkretiserat förslaget, så att det kan genomföras ochfä effekt. Vår förhoppning är självfallet att bostadskommittén, somhar arbetat , skall komma med bra förslag.