prot · G80912 · 1984-12-31 00:00:00 — Därvidlag beslöt som bekant den socialdemokratiska partikongressenatt censur borde införas för all videoproduktion. Jag tolkar justitieministerns svar så atf han inte anseratt partikongressens beslut kan ligga fill grund för en proposition. Jag harfull förståelse för en sådan bedömning. Jag menar dessutom att ytfrandefrihetsutredningens förslagpå denna punkt är väl värt aft pröva. Jag hälsar också med fillfredsställelse den skärpning avvideovåldslagen som justitieministern nu aviserar, Def förslaget skall prövas ipositiv anda. Låt mig där få påpeka att det skulle vara en styrka omprövning av åtal enligt videovåldslagen kunde ske vid en och samma domstol, t,ex, vid i stället för i ett stort antal tingsrätter somkan komma till olika bedömning av samma filmer. Om arbetet med proposition om den offentliga yttrandefriheten,m. AnL 24OLLE (); Jag vill till jusfitieministern framföra etttack för svaret på min interpellafion. Min första fräga gällde hur tidsplanen för arbetet på enproposition med anledning av yttrandefrihetsutredningens förslag såg ut. Vi har fått veta att siktet i ärinställt pä att ett förslag fill lagstiftning bör kunna remitteras filllagrådet , Självfallet är den första reaktionen besvikelse över attett första beslut inte kan fattas under innevarande . Om så hade varitfallet skulle förhoppningsvis den utbyggda ytfrandefrihetslagstiftningen hakunnat definitivt fastsfällas efter valet och ha trätt i kraft kanskeredan den 1 januari 1986, blir det ytterligare dröjsmål, Å andra sidan vill jag gärna bekräfta att def varit etttidsödande uppdrag för de utredningar som arbetat med frågan att så långtmöjligt ge andra uttrycksformer samma grundlagsskydd somtryckfrihetsförordningen ger det tryckta ordet. Den som i likhet med mig deltagit i utredningsarbetet omde här frågorna kan kanske anklagas för att kasta sten i glashus omhan kräver en forcering av lagstiftningsarbetet just i finishen. Det ärpositivt att regeringen har en klart tillkännagiven tidtabell för arbetet medden nya yttrandefrihets-lagstiftningen. Min uppfattning är attremissinstanserna i huvudsak har ställt sig bakom huvudprinciperna ibetänkandet. Två risker fanns då man ställdes inför att ge andrauttrycksformer så långt möjligt samma starka, detaljerade grundlagsskydd somdet tryckta ordet redan har. Dessa följer med för hårt drivna krav påenhetlighet. Man kunde tunna ut det tryckta ordets villkor för aftkunna tillgodose andra uttrycksformer. Det var den ena risken. Den andra varatt man kunde frångå föresatsen att ge andra uttrycksformer bästa möjligavillkor, bara därför att man inte i alla avseenden kunde ge dem samma villkorsom det tryckta ordet. Den politiska enighet som uppnåddes under medverkan av Om arbetet med proposition om den offentliga yttrandefriheten,m. fempartier i yttrandefrihetsutredningen och remissinstansernas bedömningar talarför aft båda riskerna har avvärjts. Därmed har enligt min mening en godutgångspunkt skapats för propositionsarbetet, även om flera knäckfrågor kanåterstå att lösa. Jag delar justitieministerns uppfattning att det är enfördel atf man kan samordna behandlingen av förslaget tillyttrandefrihetsgrundlag med det kommande förslaget till följdlagstiftning. Detunderlättar också det arbete som vi står inför i konsfitufionsutskottet. Jagvill fråga jusfitieministern om inte arbetet i medmassmedieutredningens förslag också bör göras under hänsynstagande fill behovetav en samordning med kommande yttrandefrihefslagstiftning. Min andra fräga till justitieministern gällde om han avsägatt ge förfursbehandling ät någon av de i utredningen aktualiserade frågorna. Svaret pä denna fråga tolkar jag som atf utredningenssjunde kapitel om filmcensur, pornografi och våldsskildringar fär ensärbehandling och kommer att tas upp i tvä etapper. Det är riktigt att dettaär en hett diskuterad fråga bland allmänheten och atf man inte har nått framtill några bestående resultat trots omfattande utredningar . Justitieministern säger aft en proposition är att väntaunder innevarande om förhandsgranskning av videogram som är avseddaatt visas offentligt, på samma sätt som gäller för offentligt visad film.Synkroniseringen av bestämmelserna för offentligt visad video och film är enriktig åtgärd, som också ytfrandefrihetsutredningen förordade. Beträffande förhandsgranskningen är för migöverklagandemöjligheterna en central fråga. Tvä syften skall tillgodoses.Skyddet för främst barnen - mot en cynisk exploatering - skall stärkas.Garantier skall sökas för att seriösa våldsskildringar- medverklighetsbeskrivningar och konstnärlig gestaltning - inte stoppas. F. n. är regeringen överklagandeinstans. Jag har ett minneav hur hela regeringen sökte sig till biografbyrånför atf se filmsekvenser ur filmen 491 som censuren ville förbjuda. Det är enganska opraktisk ordning. För mig har det tett sig bättre med en prövning iytfrandefrihetsprocess, om def gäller sädana fall där def kan uppstå olikauppfattningar om huruvida delar av en film skall förbjudas eller ej. Kan ocksåden frågan komma upp i arbetet på propositionen om vem som skall bliöverklagandeinstans? Jag anser vidare atf def vore värdefullt - med tanke påden systematik som fillämpas i den föreslagna yttrandefrihetsgrundlagen - omTF;s system med en utgivare som ensam bär ansvaret för vad som trycks fördesöver på så sätt atf ansvaret för ett videogram eller en film vilar på ensärskild utgivare. Slufligen är det, herr talman, mycket viktigt att debeslut som skall fattas i om de nya medierna och denutvidgade förhandsgranskningen inte blir stötestenar underjustitiedepartementets arbete på den proposition omytfrandefrihetsgrundlagstiftningen som justitieministern har ställt iutsikt skall kunna komma . Med dessareflexioner vill jag än en gång tacka för svaret. AnL 25Justitieminister : Nr 12 Jag vill till säga att i övervägandena i det Fredaeen den arbete påkortare sikt som vi har inlett på en översyn av videovåldslagen ingår q frågan omforum i mål enligt lagen. På direkta fråga om samordningen mellanarbetet på en Om arbetet med proposition om yttrandefrihetslag och utredningens fortsatta arbete med proposition om den följdlagstiffningen, vill jag svara aft en sådan samordning självfallet skall offentliga yttrande- åstadkommas. Jag är övertygad om atf vi i ett resonemang mellan departe- friheten m m mentet och utredningen kommer att finna ändamålsenliga sådana samarbets former. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:32till justifieutskottet 11 § Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1984/85:2-14tiU kulturutskottet /85:15-26 fill lagutskottet /85:27-31 filljusfitieutskotfet /85:32-35 fill bostadsutskottet /85:36-39 filltrafikutskottet /85:40 och 41 till lagutskottet /85:42-45 fillskatteutskottet /85:46-48 till jordbruksutskottet /85:49 tillbostadsutskottet /85:50 till 12 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1984/85:17Inrättande av en statsrådslönenämnd 1984/85:27Ändring i konvenfionen mellan och om renbetning, m.m. 1984/85:39 Utformningen av detökade stödet till barnfamiljerna 33 3 protokoU 1984/85:12-14 13 § Meddelande om interpellation Meddelades atf följande interpellafion framställts 1984/85:51 av (s) till statsrådet om flyktingpolitiken; Den mycket allvarligaflyktingsituationen i världen förpliktar oss att fullfölja vär traditionelltgenerösa och humana flyktingpolitik med kraft och konsekvens. Avsteg från dennalinje skulle få negafiva verkningar för flyktingarna. Det skulle också försämravåra möjligheter att vara pådrivande i internationella sammanhang, främst inomFN och , för atf förbättra flyktingarnas ställning och för attförstärka andra länders insatser och ansvar därvidlag. har under defta är fastställt atf skallarbeta internationellt för att verka mot uppkomsten av flyktingsituationer ochatt prioritera flyktinghjälp i tredje land samt att då flykfingar överförs hit,ge förtur åt dem som är i akut behov av skydd. En generös asyllagstiftning ochasylpraxis skall utgöra en viktig del av den samlade flyktingpolitiken. Från finns bestämmelser iutlänningslagen som ger skydd åt asylsökande som inte är flykfingar men ändåanför vägande skäl av politisk och humanitär art mot atf återvända tillhemlandet. Bestämmelserna som innebär att tidigare praxis på området lagfästsåterfinns i 5 och 6§§ i utlänningslagen, I 5 § stadgas att en uflänning som harövergett krigsskådeplats eller som har flytt från hemlandet för atf undgåkrigsfjänstgöring inte utan särskilda skäl skall vägras rätt aft visfas iSverige om han behöver skydd här, Samma skydd skall enligt 6 § erbjudas den sompå grund av de politiska förhållandena i sitt hemland inte vill återvända ditoch som kan åberopa tungt vägande omständigheter fill stöd för detta, har fidigare än andra länder gett de aktuellagrupperna ett lagstadgat skydd. Den nya danska uflänningslagen har infört enbestämmelse av motsvarande innehåll som den svenska. Även i vissa andra länderfinns, dock utan lagreglering, eft motsvarande skydd. Det har rapporterats aftdiskussioner och överväganden om en utvidgning av skyddet för hithörandekategori asylsökande pågår inom flykfingkommiffé (CA-HAR). Genomriksdagsbeslutet underströks betydelsen av att just i dennafråga skall vara pådrivande i internationella sammanhang för atf ge de aktuellagrupperna ett skydd mot återsändande fill hemlandet. I den rådande situationen är det angeläget att det finnsen god planering och beredskap för aff fullfölja vär generösa flyktingpolitik,samt aft de ekonomiska resurserna för denna finns. Redan vid tillkomsten av 6§ utlänningslagen klargjordesemellertid att rätten aff stanna kan vägras om det föreligger synnerliga skälframför allt med hänsyn till landets resurser, exempelvis på grund avorganiserad eller mycket stor invandring. Undantagsregeln kan tillgripas vid en extraordinärsituation genom beslut av regeringen men infe urskillningslöst. I denproposition som godkändes av sägs uttryckligen aff de sombedöms ha särskilt stort behov av skydd bör kunna räkna med aft fä stanna ävenom undantagsklausulen i 6 § skulle komma aft fillämpas. Def behövs en fortlöpande och noggrann uppföljning såvälav flyktingpolifiken i stort som av invandringen av politiskf-humanifära skäl.Def är viktigt atf undvika återkommande ändringar av praxis då det skulle ledatill rättsosäkerhet. Det finns politiska och andra krafter som utnyttjar ellerspekulerar i invandrar- och flykfingfienflighef även om de söker dölja detta.Det behövs en förstärkt upplysningsverksamhet om den svenska flykfing- ochinvandrarpolitiken liksom om de lagbestämmelser och den praxis som gäller påområdet. Detta behov föreUgger både inom och utom vårt lands gränser. Det finns också en tendens aff angripa flyktingpolitiken,då den inte gagnar def egna politiska intresset. Man är tyst dä def rör sig omstora flykfingströmmar och flyktinginvandring av åsiktsfränder men kräverbegränsningar eller invandrarsfopp då def är fråga om grupper man ogillar.Svensk flyktingpolifik är en humanitär angelägenhet och fär infe vägledas avpolitiska sympatier eller antipatier. Med hänvisning till vad som ovan anförts får jag tillstatsrådet ställa följande frågor: 1, Vilka åtgärdervidtar regeringen på def internationella planet, särskilt inom FN;s ochEuroparådets ram, för aff söka förbättra flyktingsituationen och för affförstärka def internationella ansvaret? 2, Hur bedömerregeringen våra nuvarande handläggnings- och motfag-ningsresurser och vårberedskap för aff möta nya icke förutsedda behov på flykfingområdet? 3, Avserregeringen aff inom och utom landet ytterligare förstärka informationsinsatsernaom vår flyktingpolifik och gällande uflänningsbesfäm-melser? 14 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:109av () till finansministern om en balansräkning för staten; Alla företag i vårt land utom ettgör upp både en vinst- och förlusfräkning och en balansräkning.Undantaget är det viktigaste företaget av alla - "AB ". Anser finansministern def motiverat aff göra upp en ärligbalansräkning Rättelse: S. 45 Tillkommer: 2§ Föredrogs socialförsäkringsutskottet även förstaten och presentera den i samband med budgetförslagets avlämnande? 1984/85:110 av (vpk) fill statsrådet om mofiven för visst oljeinköp; Överstyrelsen för ekonomisktförsvar (ÖEF) har av regeringen fått i uppdrag att inköpa och omsätta, en stor mängdolja från . Då ÖEF:s uppgift är aft svara för beredskapslagren ochomsättning av dem förefaller den tilldelade uppgiften egendomlig. Dettaalldeles särskilt mot bakgrund av def enhälliga beslut om minskning avberedskapslagren som fattade . Om infe beredskapsskäl varitavgörande är det svårt att förstå varför ÖEF:s administration och resurserskall belastas med oljeaffärer som infe har med ÖEF:s huvuduppgift aft göra. Omallmänt energipolifiska mål avgjort affären borde den handlagts av demyndigheter som regelmässigt har sådana uppgifter. Jag villdärför fråga energiministern: Vilka beredskapsmässiga skäl ligger bakom oljeaffären medIran? 1984/85:111 av (vpk) fillindustriministern om löntagarfondernas aktieplaceringar: Löntagarfonderna har börjatplacera de pengar som flutit in. offentliggjordes köp somMellansvenska fonden genomfört. Aktier för 137 milj. kr. har inhandlats, sågott som samtliga i stora välkända företag som AGA, ASEA, , ,, och . finns det i den region där fonden verkar mindreoch medelstora företag med framfidsinrikfad produkfion som behöver kapital föratf utvecklas. Så är fallet i Norduppland, en del av Bergslagen, som sedanlänge drabbats av indusfrinedläggningar och arbetslöshet. För dessa problemtycks def inte finnas något intresse i Mellansvenska fondens styrelse. Jag villdärför fråga industriministern: Vill stafsrädef medverka till afflöntagarfondernas pengar inte enbart placeras i storföretagen och höjerbörsvärdet pä dessa företags akfier, utan aft åtminstone en del av dem användsi den region där de skapats och då också i mindre företag? 1984/85:112 av (vpk) fill utrikesministern om stöd ät fängslade i ,m, m,: Situafionen för de breda folklagreni Lafinamerika har förvärrats. Den direkt och indirektaggressiva hållning som olika makt- och intressegrupper säväl ufifrån, främstUSA, som inifrån har visat sig allt starkare och ställt mänga av delatinamerikanska folken inför en situafion av misär och social stagnation somaldrig . Främst drabbas kvinnor och barn, Barnadödlighefen har vuxitalarmerande. Ett exempel på detta är , inovember kommer kvinnoorganisationer från hela aft ordna ettseminarium i för att särskilt belysa just kvinnornas och barnenssociala situation och verklighet. har CNT tillsammans med en radorganisationer bl, a, Frenfe Amplio i vädjat till den svenskaregeringen om tillsättandet av en parlamentarisk kommission som skall studerafångarnas och de orättfärdigt gripnas situafion i , Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frägatill utrikesministern: Kommer den atftillmötesgå kravet om en parlamentarisk kommission, och på vilket sätt kominerden att särskilt stödja kampen för ett demokratiskt ? 1984/85:113 av (vpk) fillarbetsmarknadsministern om hemarbete vid dataterminaler som medel att bekämpaarbetslösheten: En projektgrupp har enligttidningen föreslagit aft arbetslösheten i glesbygd skall bekämpasmed hjälp av datatekniken. Arbetslösa människor skall kunna sitta hemma ocharbeta för storföretag i . Försöksverksamhet föreslås äga rum iÖstersund och kommuner. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fräga tillarbetsmarknadsministern: Vilka överväganden görs inomregeringen inför en satsning på hemarbete vid dataterminaler som metod för affbekämpa arbetslösheten? 1984/85:114 av (c) fill jordbruksministernom en individuell skördeskadeprövning; Skördeskadorna i äromfattande, och situationen för jordbrukarna är på många håll katastrofal, infeminst för yngre oeh nyetablerade spannmålsodlare. Många jordbrukare måste nuförlita sig pä skördeskadeskyddef. En individuell prövning är därvid nödvändig. Mot denna bakgrund vill jag fråga jordbruksministern; År jordbruksministern beredd affmedverka fill en individuell prövning vid bedömning av skördeskadorna? 15 § Kammaren åtskildes kl, 10,50,