prot · G809153 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag hoppas atf den överläggning somkommunikationsdepartementet inbjudit till med representanter från departement,, kommuner och näringsliv skall finna på lösningar, hur manefter närmare förstudie och förprojektering kan starta med en förstaetapp. Jag har inget yrkande utöver utskottets, men jag vill än en gångunderstryka det jag känner som värdefullt, att trafikutskottet har redovisat enpositiv inställning till det här projektet. 37 (vpk): Jag skall fala litet om i , om den smalspåriga järnvägenVäxjö-Hultsfred-Västervik och slutligen om ochÄlmhult-Sölvesborg, Låt mig börja med vår motion 1155, yrkande 3, som begäratt berörda kommuner längs den smalspåriga järnvägen Växjö-Hultsfred-Väsfervikskall få överta denna bandel för en symbolisk summa för att på den bedrivaturisttrafik. Det finns ju infe många smalspåriga järnvägar kvar i vårt land,och den här nämnda smalspåriga järnvägen slingrar sig igenom en väldigt vackerdel aiV , Om man på denna järnväg skulle kunna bedriva turisttrafik,skulle det också betyda mycket för kommunerna i denna del av , Utskottsmajoriteten svarar inte på motionen, utan manhänvisar till aft där järnvägstrafik har lagts ned har trafiken ersatts medbuss. Men det var infe detta mofionen handlade om, utan den gällde omutskoftsmajoritefen har någon uppfattning om att kommunerna skulle kunna fåöverta den här järnvägssträckan. Tydligen har utskoftsmajoritefen inte någon uppfattning.Jag vill därför yrka bifall fill reservafion 29 i aktuell del. När det sedan gäller AGEVE - AB Vagnverksfad - villjag börja med att säga att tidningen nr 3 , som utkomden , hade en artikel om situationen vid AGEVE i , Ekonomichefenvid detta dotterföretag inom fick frågan: Hur är def - deanställda är oroliga för aft det skall bli nedskärningar av personalstyrkan? Dåsvarade denne ekonomichef: får stå för de anställda, jag ser inte atf detbehöver finnas någon sådan oro - men det är klart atf det blir några kärva årframöver, - alltså efteråt - lades det ett varsel omatt 100 anställda skulle få avsked från AGEVE i , Så får en företagsledning i ett statligt företag infeagera - det är oansvarigt. En företagsledning inom ett statligt företag bör juföregå med gott exempel. Detta är dålig företagsdemokrati, må man säga. Ungefär 100 människor kommer alltså atf plockas bort frånAGEVE i , Det motiveras med dålig lönsamhet. finns def en mycket starkoro vid AGEVE i för aft detta är början antingen fill aft lägga nedföretaget i eller till atf förbereda att privata kapitalägare tar öververksamheten. Jag hoppas aft det inte blir något av de två alternativen, Deffinns över huvud taget ingen anledning aft privatisera vagn- och lokfillverk-ning,som sker bl, a, vid AGEVE i , Det finns ingenting som visar på att detskulle bli billigare, och det finns heller ingen anledning atf överlåta sådanaväsenfliga verksamheter inom trafikpolitiken till privata intressenter. De förluster som AGEVE redovisat berorinte på dålig tillverkning eller brist på beställningar. Förlusterna berorsnarare - ja i allra högsta grad - på atf företagsledningen är inkompetent. Jagtror aft det är viktigt aft slå fast def från denna talarstol. Då bordeåtgärden infe ha varit den aft man avskedar ungefär 100 anställda utan att manavskedar företagsledningen och sätter den i omskolning. Man kunde låta deanställda ta över mer och få större bestämmanderätt. Det finns bevis på atf denna företagsledning skrivitsådana avtal med utlandet som innebär att man tvingats köpa delar för vagn- ochloktillverkningen från utlandet till ett pris som vida översfiger vad defskulle ha kostat om mantillverkade dem själv vid AGEVE i , Att man gör sådana affärer och atf manhandskas med skattebetalarnas medel på def här sättet borde resultera i aftföretagsledningen fick packa kappsäcken och ge sig därifrån. Vi menar - och jaghoppas att vi kan vara överens med socialdemokraterna om detta - att AGEVEmåste bevaras som ett statligt ägt företag och atf man också måste ansträngasig för atf utveckla detta företag. Jag tror atf def finns möjligheter att göradet. Jag skall ta ett exempel, SJ hyr många godsvagnar frånVästtyskland, Man har nämligen just nu en viss överkapacitet när def gällergodsvagnar i , pekar alla internafionella undersökningarsom gjorts på att järnvägstrafiken kommer att öka framöver - inteminst godstransporterna. Vad hamnar vi i för situation den dag västtyskarnasäger aft de behöver alla sina godsvagnar själva? Med detta menar jag atf detfinns eft stort behov av att tillverka godsvagnar i vårt eget land, och här harvi AGEVE, Vi vet också att AGEVE har utvecklat ett rangerlok, somalltså skall användas på bangårdarna för aft dra fram vagnar osv. Det är ettlok som både kostnadsmässigt och när det gäller effektivitet är mycketförmånligare än SJ:s traditionella växellok - inte minst ur bemanningssynpunkt.Här finns alltså, såvitt jag förstår, en icke obetydlig marknad för just ensådan typ av lok. Det har också sagts att man på 1990-taletkommer aft ha s, k, godspendlare, som skall köra i , Def är alltsåfråga om godsvagnar. Såvitt jag förstår finns det inga godsvagnar som kanklara den hastigheten, Här finns alltså en marknad, och varför då inf e låtaAGEVE vara det företag som redan nu kan få börja utveckla de här vagnarna? AGEVE har även utvecklat och producerar en specielltrailergodsvagn. Man kan med denna ta långtradarsläp på järnväg, I stället föratf de skall gå landsvägen ifrån norra och ner fill kanman nu alltså sätta dem på en järnvägsvagn och dra dem den sträckan. Dettabetyder väldigt mycket ur miljösynpunkt, ekonomiskt osv. Här finns, såvitt jagförstår, ytterligare en marknad för AGEVE, Jag tror också att det finns större möjligheter för AGEVEnär det gäller exporten. Man borde betydligt kunna öka och bredda denna, om manverkligen gick in för aft satsa på att bearbeta exportmarknaden. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation36, som just berör AGEVE, När det sedan gäller bandelen finns deten centerpar-timofion av och i som ingencenterpartist har yrkat bifall till, vilket är Htet förvånande. Ingencenterpartist ifrån länet tänker säga ett ord om den, men jag skall göra def.Vi har också tagit upp detta i reservafion 29 av , och jagbörjar med aff yrka bifall. Vad man föreslår i centermofionen är aft den nedlagdapersontrafiken på bandelen skall återupptas. Detta föreslåsske genom att bandelen görs fill ett försöksobjekt, så aft man kan se om denkan bli lönsam , I motionen har man givit förslag om vad ett sådantförsöksprojekt skulle kunna innehålla: upprustning av banan, nya eldrivnamotorvagnar, anpassning av tidtabellen till skoltider, arbetstider ochaffärstider, m. m. Jag tycker aft det här är en mycket god idé, som utskottetborde ha sagt något mera om. Låt mig också helt kortfattat och fill slut nämnajärnvägssträckan . Också på den sträckan har man lagt nerpersontrafiken, vilket vi tycker är olyckligt och vilket vi också har motsattoss. Vi har stöd i vår uppfattning av en folkopinion. Enligt vår mening bordeman ompröva beslutet och införa persontrafiken på bandelen på nytt. Jag yrkarbifall till reservafion 29 också i denna del. 38HUGO (): Mitt inlägg i denna debatt utgår ifrån motion1052 angående dels ett system med snabbtåg runt , dels dubbelspårigjärnväg på sträckan mellan och . Def finns en allvarlig bakgrund till vårt krav på bättrekommunikationer inom . Aktuella siffror från industridepartementetvisar nämligen atf håller pä aft bli en avfolkningsbygd, den mestutsatta i hela landet. Inget annat län förlorar heller så mångaarbetsfillfällen som . kommer Västmanlandenligt industridepartementets rapport atf förlora ca 8 000 invånare. Under 1984minskade invånarantalet i samtliga av elva kommuner. Det är enallvarlig situation som mest industrialiserade län hamnat i. Därförmåste snabba och effektiva åtgärder tillgripas för atf få en vändning tillstånd. Kommunikationer i vid bemärkelse är en mycket viktig delav samhällets infrastruktur. Tillgången till goda kommunikationer är en vikfigfaktor för konkurrensförmågan och effektiviteten hos existerande företag ochför lokaliseringen av ny verksamhet. En väl utbyggd transportapparat påverkarsamhällets regionala utveckling, och goda kommunikafioner är en avförutsättningarna för industrins utveckling. Arbetsmarknaden i är, som jag redan sagt,mycket kärv och kommer aft så förbli under resten av 1980-talet, Detta kräverett flertal särskilda åtgärder, bl, a, inom kommunikationssektorn. Järnvägstrafiken bör i högre grad komma i blickpunkten.Snabb teknisk utveckling på järnvägsområdet har gjort det möjligt atf i mångaländer sätta in snabbtåg mellan oHka regioner och större tätorter. Även iSverige finns en sådan utveckling, och olika idéer och uppslag bearbetas.Spårbunden trafik är energisnål och därför ur inhemsk energiprodukfionssynpunktmycket väl lämpad för våra förhåflanden. Ökad användning av spårbunden trafikmedverkar också till mindre trängsel på vägarna, färre olycksfall, mindrebuller och avgaser, I området runt bor närmare 2 miljoner människor,de flesta i stora industricentra med ett väl utvecklat näringsliv och enalltmer differentierad arbetsmarknad. Detta i sin tur kräver en allt rörligarestab av medarbetare på olika nivåer. En väl fungerande kollektivtrafik skulleockså bidra till bättre balansi befolkningsutvecklingen inom , Utvecklingen nu innebär enöverhettad och en alltmer krympande arbetsmarknad inomMälardalsregionen i övrigt, inte minst i , Järnvägsnätetrunt har mycket låg standard, och därför borde en satsning påsnabbtåg i ringlinje runt komma fiH stånd enligt våruppfattning. Snabbtåg, kalla det gärna "Mälarpendel",Stockholm-Enköping-Västerås-Eskilsfuna-Södertälje-Stockholm och omvänt bordekunna bli ett lockande alternafiv fill andra trafikmedel. En förlängning, t,ex, sträckan , borde prövas, I båda fallen bördessa tåg ha snabba förbindelser med Köping-Arboga-Örebro, alternativtArboga-Örebro, Dennamålsättning överensstämmer i många delar med de synpunkter som förs fram imotion 2883, som här har talat för. Det som skiljeross åt är atf vi folkparfimotionärer mera målmedvetet hävdar i en framtida Mälarpendel, Dåden geografiska rörligheten när det gäller arbetskraft minskat i ,är det nödvändigt atf underlätta ufpendlingen över länsgränserna samtinpendling av för länet värdefull arbetskraft, Def är också viktigt aft verkaför förbättrade mellanregionala förbindelser med i första handStockholmsregionen och i andra hand övriga angränsande län. Ett stort antalvästmanlänningar färdas med tåg till sina arbetsuppgifter inomStockholmsregionen, En av förutsättningarna för att denna pendling skall kunnafortsätta, och helst byggas ut, är att restiden och omväntnedbringas avsevärt. Om detta skall vara möjligt måste kravet på dubbelspårmellan och förverkligas, Atfkunna erbjuda snabba förbindelser med järnväg mellan den överhettadeStockholmsregionen och är också ett sätt att utveckla Västmanlandfill en mer attraktiv region när det gäller både näringslivets utbyggnad ocharbetstillfällen - och som bostadsort. Trafikutskoftets behandling och utlåtande när det gäller vår motion1052 känner jag tillfredsställelse över. Det är nu min förhoppning attinifiativ i fråga om Mälarpendelns fortsatta planering kommer tillstånd från de myndigheter som har det yttersta ansvaret på detta område. Avslutningsvis,fru talman, yrkar jag bifall till de reservationer som har undertecknats avOlle , 39 (vpk): Ett framgångsrikt opinionsarbete av befolkningen i görmed all säkerhet aft persontrafiken på bandelen kan fortsättasom hitfills - och eventuellt utökas. Det är ett engagemang hos människorna iden här bygden, ett engagemang mot ett övermäktigt motstånd från halsstarrigapolifiker och en SJ-byråkrati, ett engagemang som ser ut att röna framgång. Detär nödvändigt för denna region - Västerdalarna - aft man fortsätter medpersontrafik och godstrafik för atf kommunerna och människorna skall ha etthopp för framfiden. Def är en avancerad regionalpolifisk satsning. 5Riksdagens protokoll 1984/85:153-154 När nu persontrafiken på Västerdalsbanan troligenkommer att gå in i riksnätet har alltså första etappen vunnits. gäller detatt utvidga opinionsbildningen för att ha järnvägstrafiken som eft offensivtinstrument i Västerdalarna. IMalungs kommuns norra delar ligger landets södra fjällområde. Detta fjällområdeligger på nära avstånd från södra och . Det är attraktivt, ochman satsar i stor omfattning på rekreation och fritidsaktiviteter. Vad somborde göras i detta område är att satsa på en fritids- och rekreafion.spolitikför de vanliga människorna. Det kräver naturiigtvis goda förbindelser med densödra fjällvärlden, som är attraktiv både och , kommermänniskor till området i huvudsak med bil eller kollektiv busstrafik. Efterdet nödvändiga beslut som skall fattas, att persontrafiken Borlänge-Malungskall ingå i riksnätet, bör bandelen återuppbyggas. FörSärnas del motiveras detta av regionalpoHtiska skäl. Det är dessutom lönsamtatt bygga ut järnvägen ända till , En utbyggnad till Salen i en förstaetapp är bra för turismen. Även ur trafiksynpunkt är def nödvändigt attjärnvägen har en direkfförbindelse till fjällvärlden. Som det är nu uppleverman ett totalt kaos dels i det södra fjällområdet, dels på vägarna till dettafjällområde. Det betraktas som en jättemiss att man över huvud taget ladened denna järnvägsdel. Det behövs alltså direktvagnar från södra och mellerstaSverige till det södra fjällområdet, Def är egentligen motiv nog för attåtemppbygga denna järnväg. När det har skett skall man naturligtvis se till attdet finns både person- och godsfrafik. Ettannat motiv för detta är naturligtvis arbetsmarknadssituationen i området. Påkort sikt bHr det tillgång till anläggningsarbeten, och på lång sikt skapasvarakfiga arbeten av en satsning på en järnväg. Ensatsnmg på Västerdalsbanan gör att man får, som det sades förr, en hela folketsjärnväg. Det är ju inte längre så att järnvägar är hela folkefsjärnvägar. Men om den politiken vore vägledande, skulle en satsning påVästerdalarna som en viktig järnvägsdel vara ett led i detta. Enhela folkets järnväg skulle betyda mycket. Vi som bor i och försökerupprätthålla kommunikationer med landets olika delar finner attjärnvägstraifiken tydhgen är insatt i ett helt nytt perspektiv. Tänk bara påden service som erbjuder. Vilka är det man satsar på? Ävenjag inser att det finns vissa ekonomiska ramar för järnvägstrafiken i landet,men det är viktigt att varje krona satsas på rätt sätt. Vilka är det då mankonkurrerar med? När jag åker Dalapendeln på morgnarna kan jag konstatera attdet är elegant service i första klass. Där bekostas resorna av myndigheter,bolag och organisationer. De resande får dessutom gratis frukost. De somdäremot själva betalar sin resa fill får bekosta sin frukost. MedSJ:s serviceinriktning räknas det inte som aft man konkurrerar medflygresandet. Om det här fillämpas fullt ut kan det komma att betyda atttågresandet för vanliga människor sätts på undantag. Konkurrensenfrån exempelvis bilismen gör att människor bör uppmuntras att åka tåg i andraklass. Vad som händer är emellertid att de många resenärerna, de som inteär så välbeställda, sätts in i någon form av tredje klass. Det finns de som hartalat om fattigmanståg. Själv vill jag inte använda det uttrycket, men detbetyder i alla fall att t, ex, studerande från får resa iandraklasståg. Samtidigtsatsar man på ett tåg med enbart förstaklassvagnar, ett tåg som skall vara ikungliga huvudstaden före kl, 9, Vad jag vill säga är att man satsar på en elitoch att denna satsning kostar oerhört mycket pengar - som jag ser det tillförfång för många av de vanliga resenärerna i fråga om komfort, service ochannat. Detta kommer också att drabba de anställda inom järnvägen. Service förfolket, för de breda folklagren, är kanske inte "inne" i dagensekonomiska politik och s. k, serviceinriktning. Desom är anställda vid protesterar mot denna inriktning, mott, ex, satsningen på snabbtåg. Det gör de inte därför att de är motståndaretill själva snabbtåget - det är infe jag heller - utan därför att frågan är:Vem får nytta och glädje av snabbtågen och på vems bekostnad sker satsningen påsnabbtåg? Det är denna serviceinriktning som jag skulle vilja vända mig mycketbestämt emot nu när vi ser tendensen i dagens ekonomiska politik och i den s,k, strategi som finns hos storfinansen, en strategi som växer in i de statligaföretagen och verken och som anammas inom järnvägspolitiken. Som SvenHenricsson mycket riktigt påpekade här lyser detta igenom, och man kan läsamellan raderna hur de stafliga verken anpassar sig till storfinansens strategi.En del av detta är att servicen är till för dem som redan är välbeställda. Devanliga resenärerna känner att de är satta på undantag. För oss som ärsocialister och vill se någon form av jämlikhet och människors lika värde ärdet oerhört stötande att man så här utmanande satsar på en elit. Attjag nämner serviceinriktningen i samband med frågan om bandelenMalungsfors-Sälen-Särna beror på att den dag då det skall skaffas fram medeltill denna bandel kanske pengarna redan är ianspråktagna för en sådan häravancerad satsning på annat håll, och då finns def inga pengar till dennabandel. Meddetta, fru falman, vill jag yrka bifall fiH reservationen 29 och i synnerhetfill p, 19 j, dvs, bifall till mofionen 1055, 40 ()replik: Påståendet att SJ bara satsar på en elit får inte stå oemotsagt. Jag ärmedveten om aft en del tror att snabbtågssatsningen just har den innebörden,och eftersom jag var sakkunnig i under den perioddå denna fråga utreddes, vill jag klart säga ifrån att snabbtågen är avseddaatt tjäna alla. De är inte reserverade enbart för sträckornaStockholm-Göteborg, och , Snabbtågenhar en sådan konstruktion atf de kan gå fort genom kurvor utan aft passagerarnafar illa. Det är just den tekniken som gör att de är värdefulla på det svenskajärnvägsnätet, som är mycket kurvrikt. Vi har inte råd att räta ut alla dessakurvor, utan vi vill i stället med användning av ny teknikoch moderna vagnar, som kommer alla resenärer till del, satsa på en nygeneration vagnar. Snabbtågen är ingalunda avsedda bara för en elit, för någrafå. Snabbtågen är fill för alla, och i stort sett kan de användas påhela det svenska järnvägsnätet. Närdet gäller den satsning som skett på intercitytågen, Cityexpressfågen, såinnebär ju den atf vi vidgat möjligheterna. Meningen är att sådana satsningarskall gå ihop ekonomiskt. Det är - det tycker i varje fall jag-inte negativtatt vi försöker få fler förstaklasspassagerare till järnvägen i stället för attde tar flyget. De har valfrihet. Kan infe SJ ge dem en sådan service aft dekommer fram i fid fill sina uppdrag osv,, så utnyttjar de inte tågen. Om dessatåg går lämpligt och snabbt, kommer detta alla till godo. Vi är nupå väg mot en andra etapp, där vi kommer att köra på samma sätt medandraklasståg. Jagvill ha sagt detta, för vi är i trafikutskottet helt ense. Detta är ingenpartiskiljande fråga, Alla partierna är i trafikutskottet ense om satsningarnapå snabbtågen och på en bättre service gentemot resenärerna, Def kan inte varafel att SJ också konkurrerar med flyget. Flyget har ju tagit kolossalf mångaresenärer från SJ, och det har varit till nackdel för SJ;s ekonomi. 41 (vpk) replik: Det är tävlan mellan flyget och järnvägstrafiken som är grunden tillden dåliga jämlikheten mellan olika grupper av tågresenärer. Bristen på enövergripande trafikpolitik gör att SJ:s personal i exempelvis en region somDalarna konkurrerar hänsynslöst med flyget - därför att 50-100 resenärer hellretar flyget än tåget. Det gör atf tågresenärerna drabbas av bristen påövergripande trafikpolitik, Def kan inte vara rikfigt atf det skall varautgångspunkten! Närvi satsar på teknik, på Intercity-fåg, Dalapendlar och allt vad det heter,drabbar det någon, , Det fas resurser någonstans, om vi utgår fråndagens budget. Det är det som är problemet och som upplevs som ett problem. Manfår vara hur mycket expert man vill beträffande de nya snabbtågen, men jag vetju aft def har sagts att det skall gå bara förstaklassvagnar kl, 06,00 frånDalarna, De skall vara i snabbt för atf affärsmän, byråkrater ochandra skall vara i rätt tid - medan de andra resenärerna får nöja sig med attvara här kl, 09,23, Mankan då ifrågasätta vilka som får nytta av tekniken. Om hela verksamheten, helainriktningen, skall följa den nu inslagna vägen, den SAF-strategi som jagtidigare pekade på - blir effekterna aft den nya tekniken kommer aft utnyttjasi huvudsak till förmån för några få. Menjag vill peka på att många andra behov behöver fyllas, "får det varanog!" säger förbundsavdelning 1009 i ,"Inställda tåg, tåg med bara hälften av vagnarna, nerkylda resenärer somväntar på försenade tåg i timtal. Personalen pressas till gränser över defomöjliga - allt detta helt i onödan." När vi inte klarar atftillfredsställa de grundläggande behoven inom järnvägstrafiken är detnågot fel på fördelningen. Och vi vet, att varje gång Nr 153 då det ställs krav påutökad personal eller bättre trafiksäkerhet, fattas det pengar! Den fördelningoch den serviceinriktning som prioriteras utgör en fara för den komfort ochden service som bör erbjudas andraklassresenärer. Jag är, som sagt, böjd aftförorda att man ger även andraklassresenärerna den goda komfort som erbjudsdagens förstaklassresenärer. Det är den filosofin jag skulle vilja att vi hadebeträffande tågen. Då fick vi nöjda resenärer i det här landet oavsett om de ärbyråkrater eller inte. Anf.42 () replik: slår in öppna dörrar när han påstår att SJ infe skulleha intresse för att satsa på bredden. Men situafionen var sådan att vivarken hade vagnmateriel eller annat i fUlräcklig utsträckning. Vi hade inteheller tillräckligt bra banor. Det är en upprustning därvidlag som ärstartad och som drivs målmedvetet. Omvi inte hade satsat på nya snabbtåg, hade vi över huvud taget inte haftnågonting aft sätta in som ersättning för de vagnar som börjar bliöveråriga. Och det skulle inte vara rimHgt, Vi måste ha moderna vagnar. Detlevereras, , i stort sett en ny andraklassvagn varenda vecka -sovvagn eller sittvagn. , , levereradesinte en enda vagn. Det är den eftersläpningen vi nu försöker ta ifatt.Successivt får den ena bandelen efter den andra byta till bättre materiel. De 100 motorvagnarna går på E-nätet, Hade vi inteskaffat fram dem 1977, hade vi - i den mån vi över huvud taget hadekunnat upprätthålla trafiken - fått köra med 40-åriga motorvagnar. Vi måste seframåt. Vi måste skaffa ny och modern materiel, och den kommer alla SJ:sresenärer tUl del i form av bättre komfort och säkrare tidhållning. 43 (vpk) replik: Låt mig deklarera vpk:s ståndpunkt i detta sammanhang, att man nu vill satsa på järnvägen och skaffa fram materiel till den. Jaghar inget emot det, utan vad det gäller är användningen av allt detta. Vad visagt från vpk:s sida är att vi vill ha ett lyft över hela Hnjen, inte bara närdet gäller första klass. Sedan kan vi satsa på mera exklusiv service inomjärnvägen. Men det återstår stora brister att åtgärda, och man borde genomföraeft uppbyggnadsprogram, och def är ett sådant lyft som iriåste genomföras iförsta hand. Vadjag vidare har velat framhålla, , är en serviceinriktning, som börbli vägledande för satsningen på järnvägstrafiken. Det viktiga är vilka somskall få del av denna. Jag har här pekat på en fara. Jag gav ett konkretexempel från min hemregion på det resonemang som förs om exklusivaförstaklasståg som kommer fram i rätt fid, medan de som åker i andra klass fårkomma fram . Det resonemang som driver fram en sådan inriktning är heltförkastligt. Detär tyvärr så att jag inte slår in några öppna dörrar. Det är stängda dörrarmellan första och andra klass, och detta blir ännu klarare genom den nya service inriktningen.Skillnaden blir, som jag påpekade i mitt första inlägg, tyvärr ännu större. Kanmina inlägg här bidra till att slå in de stängda dörrarna är det bra. Jaghoppas att uppfattar att jag verkar för att slå in och slå uppdessa dörrar, Anf.44 ():