prot · G809107 · 1984-12-31 00:00:00 — Men när dettulillu "enburt" hur fallit bort, kun det uppfattas som en negation uvdet som är kvintessensen i vår neutrulilelssträvun. Det kun inte vurautrikesministerns, och definitivt inte regeringens, mening. Det är bru uttdettu blev klurgjorl. Utrikesministern tog upp den formulering som jug hude iniitt unförande angående de ubåtskränkningar som har ägt rum också under 1984.Jag sade att jag hur svårt utt se utt dessu kränkningar till mönster och tekniki något väsentligt hänseende skiljer sig från dem som vi har observerat undertidigare år. Det tycker jag är en tillräckligt klargörande formulering. Att utrikesministern väljer utt ta upp dennu formuleringmåste tyda på att han på denna punkt möjligtvis har en avvikande bedömning. 1den mån så är fallet skulle det vura intressant ull under del komniundereplikskiftet få en redovisning uv i vilku uvseenden utrikesministernsbedömning uvviker från min. Om utrikesministern inte har någon uvvikundebedömning, kun det inte vara fel utt den åsikt som jug här hur frumförluttalas. Utrikesministern valde också att beröru min formulering omull säkerhels-politiken inte får formas med huvudet i sunden. Självfullet.Lennurl Bodslröm, är denna formulering en truism. Vi måste se verklighetensådun den är., även om verkligheten borde vara på ett unnut sätt. även om viuppfattar den verklighet som vi ser som unnorlundu än den vi vill se och ävenom den kunske t. o. m. stör våra cirklar, begränsur vår hundlingsfrihel, ellervilket uttryck mun nu väljer. För fem eller sedun hade del varit en truism allvår säkerhetspolitik inte får formas med huvudet i sunden. Låt oss hoppas uttdel är del även i dug. Självfullet slår inte formuleringen där för all - somutrikesministern säger-varu utfyllnud i ett tul som skull hållus , utan det finns skäl till att den står där. Måhända kan vi lämnasaken med det. Jag noterade alt utrikesministern inte nämnde den frågasom både jag själv inledningsvis och senure även log upp,nämligen de formuleringar som i årets regeringsförklaring finns angåendeMellersta Östern. I fjolårets förklaring sade regeringen utan tvivel raktut, direkt, att vi krävde ett erkännande av rätt att existera inomsäkra och erkända gränser. finns detta krav med endast indirekt. Att gåfrån direkt till indirekt form är en nyansförskjulning, som inte är utanbetydelse. Det hade också varit på sin plats med några uppskattandeord om de framsteg som har gjorts, om det som har sagts från ochMubaraks sida. När del nu inte finns några sådana i deklarationen, utanregeringen i stället - med en tydlighet som jag inte tror har förekommittidigare - säger att PLO måste deltaga på likaberättigad basis kan detta tolkassom ett ställningstagande mot den process som pågår. Det handlaralltså om att en gemensam jordansk-palestinsk delegation skall inledaförhandlingar. Och vi fick beskedet att , efter besök iWashington, kommer att la emot en gemensam jordansk-palestinsk delegation.Detta är framsteg, betydelsefulla sådana. Också på den israeliska sidan har detgjorts viktiga framsteg. I detta läge är del synd att den svenska politiken vrids ien riktning som kan uppfattas som att vi håller distans till de moderataarabstater som har gjort vissa antydningar om att öppna en dialog med Israeloch i stället väljer att med stor kraft ställa oss på de hårda, oförsonligaarabstaternas och PLO:s sida. Här finns nyansförskjulningar som vi har all anledning attkritisera. Del var egendomligt att utrikesministern inte tog tillfället i aktatt skapa den klarhet i regeringens politik som krävs. 8STURE () replik: Jag tar tacksamt vara på tillfället attklarlägga vad jag sade i mitt huvudanförande beträffande svårigheterna att inomde olika nordiska länderna få en klar uppfattning om gemensammastrategiska läge i den militärpolitiska situation som vi nu befinner oss i. Jagantar att vi kan utgå från att kunskap är angelägen, och får vi kunskapenfrån olika håll; som regel från stormaktskällor. Det måste vara en gemensamsträvan - jag hoppas att vi är överens om det - att minska spänningen i detnordiska området, framför allt om vi finner att spänning har uppstått beroendepå oklarheter eller okunnighet om den faktiska situationen. I mitt anförande talade jag självfallet inte om någotmilitärt samarbete, utan jag sade att regeringarna borde undersökamöjligheterna att gemensamt ta fram grundmaterial för att bedöma detmilitärpolitiska läget. Jag påpekade att eftersom varje regering naturligtvissjälvständigt drar sina slutsatser av materialet - det är alltså inte fråga omnågon gemensam slutsats - kan ett samarbete för att ta fram grundmaterial intestå i strid med ländernas val av lösningar för sin säkerhetspolitik. När vi hararbetat med frågan om en nordisk kärnvapenfri zon har vår avsiktvarit att minska riskerna för kärnvapenkrig i och därmed minska riskernaför spänning över huvud tagel. Då hur vi inte ryggut tillbaka därför att denordiska länderna har valt olika lösningar för sin säkerhetspolitik. I dettafall föreställer jag mig att man undersöker möjligheterna och att det i så fallkan läggas ut som en forskningsuppgift. Alt oliku länder i olika block användert. ex. det svenskbaserade SIPRLs utomordentliga muteriul för sina olikabedömningar gör ju inte att det internutionellu samarbetet kring är ettmilitärt sumurbete. 9BENGT () replik: Jag beklagar att den utskrift av mittanförande som hur delals ut har varit så sövande alt utrikesministern inte hurkommit längre än två och en hulv sida innan han har somnat. Längst ner på s. 3i texten slår precis de rader som jag läste upp från talarstolen, där gjordejag inte något tillägg. Vud det nu härmed saken att göra-jag har naturligtvisrätt att göru de tillägg som jag önskar. På några andra punkter gjorde jagtillägg därför att jag fann det berättigat. De rader vi diskuterar kunde utrikesministern ta del uv påförhand, de fanns med i det utdelade manuskriptet. Utrikesministern kanske hurnågon piggare medarbetare som kan läsa texterna, så att vi undviker dennu typuv missförstånd. Får jag understryka det som sade angående PLO,Jug tycker utt det är angeläget att utrikesministern i utrikesdebattenförklarur vurför regeringen i just detta känsliga läge har valt att nyanserudet som tidigare hur varit regeringens linje. , herr talman, vill jag ta upp den fråga som jagställde till utrikesministern, och som jag fick svar på, som gäller dispenserenligt lagen om förbud mot investeringar i , Det är riktigt, somutrikesministern antyder, att det har förekommit all ärenden harbehandlats av regeringen utan att de först har diskuterats i utrikesnämnden.Jag vill påminna mig att det bl. a, förekom 1981. Detta kritiserades då mycketstarkt från socialdemokratiskt håll. Den dåvarande utrikesministern i kritiken och sade att det var berälligut utt dennu typ av ärendenskulle tas upp i utrikesnämnden. har ärendena enligt praxis behandlats iutrikesnämnden, och det är mot denna praxis som regeringen nu har brutit. Detär alltså första gången sedun socialdemokraterna i oppositionsställning riktadestark kritik mot att regeringen utan föregående beredning beslutade i sådanahär ärenden som det har förekommit. Jag tycker att utrikesministerns motivering är någotkrystad, när han säger att det var så viktigt att fatta detta beslut snabbidärför ull del skulle ske enligt den gamla lagen. Jag måste frågautrikesministern: Vad hade det gjort om detta beslut hade fattats enligt dennya lagen? Är det utrikesministerns bedömning att den nya lagen hade gjort detsvårare utt ge dispensernu? Eller är det någonting unnat som gör att det kännsangelägel att falla dettu beslut så snabbt som möjligt? Mittenregeringen visade )982 hur man kunde använda lagen,genom all sägu nej till ett par unsökningar om undanlag fråninvesleringsförbudel. Som jag nämnde tidigare biföll emellertid densociuldemokrutisku regeringen ett förslag om att investeringar skulle fågörus, och del hur mun gjort även . Jag kan upplysa utrikesministern om att del redan med stödav den gamla lagen hade varit fullt möjligt för regeringen utt sägu nej tilldessu unsökningar från de svensku företagen. Därför är det mycket svårt uttöver huvud tuget förstå varför skillnaderna mellan den nya och den gamla lagenåberopas som ett skäl i sammanhanget. Jag konstaterar alt utrikesministern intehur lämnat någon godtagbar förklaring till utt regeringen hur brutitmot tidigure praxis. 10 (vpk) replik: Jag ställde en fråga till samtliga treborgerligu purtier. och jag kommer inte att ge mig förrän jug får svur uv dem.Del gäller emburgopolitiken. Vi är ju överens - det suger ullu fem partiernahär - om att alliansfrihet och neutralitetspolitik måste drivas med fasthet ochkonsekvens. Vi ställer oss också bakom regeringens deklarationer. Jag tror attdet vur som sade all vi inte skall bli beroende av någon avstormakterna, och det kan jag skriva under på. Men då kommer jag till följande. Når det gäller import av varor från ställer USAlångtgående krav på svenska företag, skolor och sjukhus. Svenska företag,skolor och sjukhus som skall importera s. k. strategiska varor - det är ettvitt begrepp enligt amerikansk bedömning - får skriva under en försäkran, sominnehåller följande: Att inte vidareexportera USA-varorfrån utan godkännande i förväg från . Att sälja vidare bara tillpålitliga firmor som är kända som slutanvändare; att sälja vidare bara tillandra handlare som såvitt vi vet säljer enbart till pålitliga firmor som ärkända som slutanvändare. Att samarbeta fullt ut när helst vifår oss förelagt all stå för information om hur USA-varor som godkänts förexport till disponerats. I ett kompendium om skriverutlandschefen vid följande. Lyssna nu.Carl Bildt, , och kanske även utrikesministern! "Försäkran innehåller också en förbindelse omsamarbete för att utröna vart varor tagit vägen. Ett företag som undertecknatdetta får anses ha godkänt att revision och kontroll från amerikansk sida fårgöras inom företaget." Vad är delta, om icke en mycket grov inblandning iSveriges inre angelägenheter från en stormakts sida? Jag trodde alt liberal politik innebar alt rön inom teknikoch vetenskap skulle delges alla länders folk. Både och folkpartietpåstår sig vara liberala och att föra en liberal politik. Vad säger ni omdel här? Står detta i överensstämmelse med principerna om folkenssjälvbestämmande Nr 107 och suveränitet? Jag anser att nimåste säga hur ni förhåller er till dennu grovu Onsdaeenden inblandning från en stormakts sidai svensku inre ungelägenheier. 27 mars1985 " spänning på ett svar. inlägg om kan jag ställa upp på. Utrikesdebatt senaste händelserna, som BengtWesterberg, jag och alla andra reagerar emot - Uitenhage. fängslandet av biskopar och de förtrycktasledare - borde väl ändå få oss utt nu äntligen ta ett initiativ och ställu kravpå en total svensk ekonomisk bojkott av . Det år ju detta som denöverväldigande majoriteten av de svarta i enträget ber oss om. Är detinte tid utt ställa det kravet nu? Därmed kan vi ändå ge ett litet litet bidrugtill ull förkorta tiden för denna för oss alla så förhulligu upurtheidregimen iSydafrika. Först får vi höra att regeringensdeklarulion innehåller en mängd uppräkningar av olika ämnen. Efter utt hu fälltuttulunden uv den innebörden säger mun utt det ändå fattus vissa saker;uttalanden som gjordes återfinns nu inte i exakt samma form som viddet tillfället. Det är möjligt alt våra önskemål om variation och förnyelsevurit för långtgående, men ett faktum är att om det bara är fråga om att slåfast rätt utt levu inom säkra och erkända gränser, så är det ocksåuttryckligen angivet i den här deklarationen - låt vuru att ordalagen är delvisundru än tidigure år. Här unges också säkerhetsrådets betydelsefulluresolutioner 242 och 338. Det är resolutioner som vi ulltid räknar upp för ullniurkeru en rud ståndpunkter som vi finner betydelsefullu. De förhandlingar mellan olika intresserade purler iMellunöslernkonflik-ten som talar om är också jag beredd alttillmäta betydelse, även om de inte uttryckligen nämns i deklarationen.Samtidigt vill jug erinru om att hur tillfredsställd man än är över attkontakter skapas, har vi bakom oss många förhoppningar som slagit fel. Till vill jag säga alt jag tycker att hansklurgöranden är värdefulla. Om det gäller den mer begränsade kontakt som huntulur om är kontaktvägarna förmodligen redan öppna. Och om forskare villsumurbetu. får de gärna göra det. Den forskningen avser emellertid interegeringen att styra. Och så till . frågarvurför vissu Sydafrikadispenser inte föredragits i utrikesnämnden. Skälet är uttunsökun ingavs då den gamla lagen gällde. Vi ansåg alt ansökanborde behandlas som lagen hade fortsatt giltighet. Under dentidrymden sammanträdde inte utrikesnämnden. Det beslut som fattades innebärdock att man tagit hänsyn till riksdugens ställningstugunden och till tidigarebeslut som godkänts av utrikesnämnden. Men jag skulle gärna vilja fråga om detinte vore skäl utt vända sig till den tilltänkta koalitionspartnern i eneventuell treparfiregering, moderata samlingspartiet. Det är ensamarbetspartner som inte hur tänkt sig att det skall existera ettinvesteringsförbud över huvud taget när det gäller Sydafrika.Det kunde vara av intresse för de svenska väljarna, uv vilku åtminstone en delfäster uvseende vid dennu fråga vid derus val mellan oliku partier, att få vetaom det är den linje som vårt purti företräder eller den mer oklara linje som detilltänkta koulitionspurtnernu hur som skulle bli följd vid en eventiiellregeringsväxling. Jug beklugur att jug inte observerade att, vud jug kallar,tre förstuckna rader återfinns i den utdelade texten till . Men det ändrar inte sakfrågan, . Det finns tvådebatter om utrikespolitiken i delta lund - en debatt som förs i denna kammareoch som präglas av en saklighet, som vi hört mångu exempel på här, och en annandebatt, byggd på rykten och alla möjliga föreställningar, som förs utanförriksdagen. Det är värdefullt alt man håller isär de två sukernu. Men BengtWesterberg "gifter ihop" dem i sitt unförunde. Jug vill fortfurundepåstå utt även om raderna finns här, så är del förstucket. Om närmare anger vad han syftar på vill jag påstå alt i denna utrikesdebattBengt insats delvis bestått i ryktesspridning. 12CARL BILDT (m) replik: Jag kan i alla fall inleda med alt säga attjag förstår vad syftar på. Jag anser att del är ganska klartvad hun åsyftur. Därefter kort tillBertil Måbrink. som ställde frågor. Jagtycker att frågor kräver svar. Han frågar om vår inställning tillembargopolifiken. Del hundlur då om den amerikanska embargopolitiken gentemotSovjetunionen. Moderata samlingspartiets inställning till embargopolitik ärkristullklur. Vi tror inte på embargopolitik som princip. Vi ser inguhistorisku exempel på att isolerings- och embargopolilik har förändrat ennations uppträdunde. Vi finner del också absolut oförenligt med Sverigesställning som nation att delta i någon embargopolitik av vilket slag det änmånde vara - med undantag för det som möjligtvis skulle kunna beslutas avFörenta nationernas säkerhetsråd. En delvis annan sak är att stater ibland vill skydda sinstrategiska teknologi. Detta skydd av den strategiska teknologin åstadkoms bl.u. genom att man begär slutanvändarintyg av olika slag när mun exporterar dennateknik till andra länder för att se till att den inte hamnar i länder där detulls icke var avsikten att den skulle hamna. tillämpar ett säduntsystem när det gäller helu vår vapenexport. Vi begär slutanvändarintyg. Vi haren så långt utbyggd kontroll som vi kan hu för all den teknik på detta områdesom vi exporterar exempelvis till , , eller Jugoslavieninte hamnar i orätta händer- i länder som vi inte vill exportera till.Amerikanarna haren mer utsträckt tillämpning av sin strategiska kontrollfunktion,och den leder ibland till problem. Men vår principiellu inställning är alldelesklar. Det som skiljer och oss är väl utt medan viär emot alla bojkotter och alla embargon, är hun buru emot dem som riktur sigmot , Hun slutade ju sitt tal i en flammande appell för andratyper av bojkotter. Detta förmig över till utrikesministerns fråga, egentligen riktad till Nr 107 , om vad som skulle händaunder en borgerlig regering. Onsdaeen den principiella syn på bojkotter, folkpuriiel, ochsociuldeniokruiernu en 27 mars1985 delvis annan närdet gällerinställningen till Sydufriku. Vi moderater fogur oss Dettu är ingen hemlighet. Vi tycker också utt det är Utrikesdebatt väsentligt utt mun följerhandläggningspruxis när det gäller dessu riksdugs- Idettu ingår självfullet - enligt min mening - att de beslut som skulle bliaktuellu skulle föredrus i utrikesnämnden på det sätt som hitintills varitpraxis. Så kort om . Utrikesministern försökteförkluru de förändringar i formuleringar som har skett. Han gjorde det genomatt litet lättsamt säga utt man kanske hade fallit offer för sitt behov uvvuriation och förnyelse i utrikespolitiken. är detta med variation ochförnyelse någonting som man i den utrikespolitiska hanteringen skall sköta medviss varsamhet. Del kan finnus anledning till vursamhet även på undru områden.Men speciellt när det gäller formuleringar i känsliga ämnen borde utrikesministernvura medveten om utt man bör vuru försiktig med strävun efter förändringar förförändringarnas egen skull. Är det så att vi tydligt skrivit i fleruutrikesdeklarationer att vi kräver utt grannslaternu erkänner Isruels rätt attexistera inom säkru och erkända gränser, då är det en nyansförskjulning när manbara tar upp del indirekta kravet i den utrikespolitiska deklaration som nuligger framför oss. Del är möjligt att detta är ännu en mera slarvig formuleringoch att vi skall hänföra del till behovet av variation och förnyelse. Men i såfall kan det vara angeläget att det bringas klarhet i regeringens inställning.Jag tycker alt det vore bra om utrikesministern från denna talarstol klartuttalade kravet även på PLO alt erkänna de resolutionersom nämnts och rätt att existera. Så allra sist till den fråga somutrikesministern tog upp i sin första replik gentemot mig, nämligen mönstret iubåtskränkningarna. Jag vill svara genom att såga att det jag har sagt ärkorrekt. Del skulle vara intressant om utrikesministern, för den händelse hanhar en annan bedömning an den jag redovisade, redovisade sin bedömning här. Hanvalde att inte ta upp det, varför jag har svårt att tolka det på annat sätt änatt utrikesministern i alla fall inte hur någon uvvikunde bedömning från densom jag redovisade i mitt anföiande. För det har jag ingen anledning attuttrycka annat än viss tillfredsställelse. 13BENGT () replik: Får jag återkomma till frågan om deförstuckna raderna, som utrikesministern iittryckte det. i mitt anförande. Jagtror inte att det finns någon i kammaren, mer än möjligen utrikesministern, sominte förstår vad jag syftade på. För försiggick en debatthär i riksdugen, och i samband med den debatten väcktes enmisstroendeförklaring. Efter någru dagur ägde en misstroendeomröstning rum.Utrikesministern känner väl till de motiv som vi åberopade för vårt yrkande ochför vårt röstande i diskussionen. Jag hur ingen anledning att nu upprepa dem. Låt migbara konstatera att det, efter det att debatten i ägde rum, harframkommit att utrikesministern inte baru vid den då berördu middagen medjournalister utan även i samband med andra middagar gell uttryck för liknandeåsikter. Mun kun nuturligtvis - jug förstår att det är vud utrikesministernbegär uv oss - tolku dettu så utt i stort sett ulla journalister har kommitöverens om något slugs konspirulion riktad mot utrikesministern. Jag för uppfattar inte denna tolkning som rimlig, utan den tolkning vi gjorde isamband med debatten i börjun uv februari tycker jug fortfurande är den endurimliga. Det vur bakgrunden till den förstuckna formuleringen i milt anförande. Får jag säga till utt vi som liberulernaturligtvis inte, har någonting alls till övers för den embargopolitik som denamerikansku regeringen bedriver. Den innebär ett avsteg från denfrihundelspolitik som vi i princip unsluler oss till och i ullu sammanhanghävdar i den aktuella diskussionen. Vad gäller undra fråga får jag säga attden Sydafrikalag som antogs under folkpartiregeringen klart uttalade uttdispensförfu-randet avsågs gälla bara , i förhoppningenom utt man skulle få en mera gynnsam utveckling i änman dittills haft. Några sådunu tecken hur vi emellertid ännu inte sett, och detpåverkur självfullet vår bedömning av när såduna dispenser bör ges. Vi uttalade myckel sturk kritik mot den dispens somregeringen medgav 1983, och vi är kritiska mot de dispenser som regeringen nuhar medgivit. Hade vi fått tillfälle att framföra dennu kritik vid ettsammanträde i utrikesnämnden så hade vi självfallet gjort det, men genomregeringens nya praxis på del här området fick vi inte möjlighet utt frumföravåra synpunkter där, och därför har jug vult utt i stället göru det i dagensdebatt. hänvisade till utt utrikesnämnden intehade något sammanträde. Detta är ett mycket svagt skäl, eftersom regeringen haralla möjligheter att sammankullu utrikesnämnden om mun vill diskuteru någontingi nämnden. I en frägu av så stor betydelse som den här, som dessutom har varitpolitiskt känslig och kontroversiell i olika sammanhang, hade del naturligtvisvarit motiverat att sammankullu utrikesnämnden. Mun kun inte peka pä uttutrikesnämnden hude ett inplunerut sammanträde betydligt senare och påslå attdet inte fanns möjlighet att diskutera saken. Det ar verkligen baraundanflykter från utrikesministerns sida. Detsamma gäller nuturligtvis försöken alt i stället tu uppen debutt om moderutu samlingspartiets ställningstagande, för alt på det sättetdölja den klantighet - om ordet tillåts från talarstolen - som utrikesministernoch regeringen har visat i denna fråga. CurI Bildt hur klargjort uttmoderuternu självfullet accepterar lagstiftningen. Någonting unnat hade inteheller varit möjligt, eftersom av riksdugen slår bukom den. Jug tycker fortfarande inte att utrikesministern har givittillnärmelsevis tillfredsställande svur på frågun vurför mun genomdrev detlubeslut utun utt först höra utrikesnämnden. Eftersom det här är min sistareplik, i varje full i den här replikomgången, får det bli min slutsats attregeringen på den här punkten påett olyckligt sätt hur frångått gällunde praxis och vall all införa en ny. Fördetta är regeringen värd och kritik. 14 (vpk) replik: Varken eller hurnu flera repliker. Jug skall därför inte lägga nyu kol under brasan. Jug villbura inkassera att jag har fått ett svar av både och . Tyvärr måste jag säga att tiger som muren. Skull jagtolka del som att man är för embargopolitiken såsom jag hur beskrivit utt denbedrivs av ? Det här betyder att den internationellu konferens omhandels- och embargopolitik som skall ske framöver har ett brett stöd uv depoliiisku partierna i . Det finns ändå en liten skillnad mellan Bengl Westerbergsoch svar. Först säger : Vi är emot embargopolitik. Men inästu vändu tyckte jag mig spåra att han säger att man ändå är förembargopolitik. Jug hoppas att jag har tolkat dettu fel och utt det inte är såutt moderuternu är för embargo mot de länder som bestämmer sig för attinföra emburgo mot. Men det är skillnad om man inför embargo mot Sydafrika.Även må erkänna det. Här handlar det ju om en regim som det intefinns någon som helst motsvarighet till i den övriga världen. En överväldigande majoritet av de sydafrikanskamedborgurnu ställer del enträgna kravet: Hjälp oss , förbjud all ekonomiskverksamhet i ! Det är det enda medel som skulle kunna möjliggöra altrasisiregimen faller. Läget nu är sådant att förtrycket öch brutaliteten iSydafrika inte minskur utan i stället ökar och systematiseras, ochapartheidsystemet blir än mer sataniskt. Därför tycker vi att det borde vararimligt med en sådan ekonomisk bojkott. Men utrikesministern har inte sagtnågot om detta. Borde inte de senaste veckornas händelser i resulterai att vi börjar en total ekonomisk bojkott mot ? Man kryper bakom och säger att deskulle omöjliggöra en sådan bojkott. Men de bestämmelserna hur väl inteskrivits utifrån ett sådant fasansfullt system som finns i ?