prot · G809103 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:103 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1984/85:417 om rätten tillunderskottsavdrag har frågat mig om regeringenavser att lägga fram förslag om avskaffad eller ytterligare begränsad rätt attgöra underskottsavdrag. Jag har inte några planer på att lägga framförslag som innebär en ytterligare begränsning av underskottsavdragensskattemässiga värde. 2 BO (): Låt mig tacka finansministern för svaret, sominnebär att han inte har några planer på att lägga fram förslagom en ytterligare skärpning av avdragsbegränsning. , i intervjuer ochtidningsuttalanden, har såväl finansministern som hans närmaste medarbetareuttalat sig för att underskottsavdragens skattemässiga värde borde begränsasytterligare. Det skulle innebära skatteskärpningar för bl. a. landetssmåhusägare. Drygt en miljon av dem har underskottsavdrag och skulle drabbashårt. av barnen bor i småhus. Barnfamiljerna skulle drabbas extrahårt. Småhusägare och andra är berättigade att få ett rejältbesked om hur det kommer att bli om socialdemokraterna skulle vinna valet -även om den socialdemokratiska politiken mest tycks gå ut på att inte lämnabesked. En skärpt avdragsbegränsning skulle drabba alla med eninkomst på mer än . Om det skattemässiga värdet av underskottsavdragenminskar från kommer en småhusägare med ett underskott på 30 000kr. att få en skatteskärpning på . för helåret - . Om rätten till underskottsavdrag Om rätten till underskottsavdrag ett underskott på . blir skatteskärpningen drygt400 kr. Fastighetsskatten innebär sedan pålagor på ungefär enhundralapp . Till detta kommer alla andra skatteskärpningar somregeringen genomfört. Sammanlagt redovisar 2,5 miljoner inkomsttagareunderskottsavdrag. Det stora flertalet av dessa skulle få höjd skatt omavdragsbegränsningen skärps. För uppgick underskottsavdragentotalt till , av vilka 19 miljarder gällde annanfastighet, främst småhus. Underskottsavdragen har totalt stigit kraftigt desenaste åren. Det har i debatten tagits som förevändning för en begränsning avdet skattemässiga värdet. Det flnns anledning att notera, att om man jämförutvecklingen av underskottsavdragen med ränteläget, finner man att avdragen1980 och 1981 har ökat i samma takt som ränteläget. Det är alltså räntorna somförorsakat stegringen av underskottsavdragen. sjönk ränteläget något,och de totala underskottsavdragen ökade klart långsammare. Att avdragen inteminskade kan bl. a. bero på den ökade inbetalningen av förskottsräntor dettaår. Som jag sagt skulle en skärpt avdragsbegränsningdrabba alla med en inkomst . ganska hårt - . förden som har ett underskott på . Jag vill avslutningsvis ställa följande fråga: Kanfinansministern lova att en eventuell socialdemokratisk regering inte kommer attskärpa avdragsbegränsningen under kommande mandatperiod? Med tanke på attfinansministern ju ofta inte svarar på frågor har jag här en fråga som jagavser att formellt ställa här i kammaren, såvida finansministern inte begärreplik och besvarar frågan . Jag gratulerar till att han kantala så mycket och så engagerat mot en åtgärd som regeringen inte avser attgenomföra. 4 BO (): Såväl finansministern själv- itidningsintervjuer och på annat vis - som statssekreterare ifinansdepartementet har sagt att man är intresserad av att fortsätta attbegränsa underskottsavdragens skattemässiga värde. 1 en mycket omskrivenintervju i /nr 1 1985 säger finansministern: "Jag trordessutom att en fortsatt neddragning av underskottsavdragen vore nyttig. Redan50 % är för högt." Detta innebär att finansministern har en klar inriktningmot att ytterligare skärpa avdragsbegränsningen. Det är ganska klart att sådanaplaner finns också med tanke på att finansministern i sitt svar till mig sägeratt han inte har några planer på att lägga fram förslag sominnebär en ytterligare begränsning av underskottsavdragens skattemässiga värde.Men vad innebär ""? Socialdemokraternager, som jag sade, egentligen inte alls besked om den politik de vill föra om de skulle vinna valet . Jagtror dock att småhusägarna och alla andra i landet vill ha besked på mångaolika punkter, bl. a. om regeringen avser att under den mandatperiod som kommerskärpa avdragsbegränsningen ytterligare. Det var därför jag ställde den kompletterande frågan. Densvarade naturligtvis finansministern inte på. Jag vill därför upprepa den: Kanfinansministern lova att en eventuell socialdemokratisk regering inte kommeratt skärpa avdragsbegränsningen under kommande mandatperiod? Jag är medveten om att man kanske är rädd för att lova sakeroch ting. lovade att man inte skulle röra avdragsrätten, ochbostadsminister har ju lovat att inte införa någon småhusskatt,så visst är det svårt att avge löften. Men, finansministern, hur blir det underkommande mandatperiod - kan vi få ett besked på den punkten? Om rätten till underskottsavdrag kan inte gärna vänta sig att jagskall avge några vallöften till honom. I den mån han vill ställa ytterligarefrågor i detta ämne står frågeinstitut till förfogande. 6 BO (): Det är alldeles riktigt, och jag kommer underhela våren att utnyttja möjligheten att ställa denna fråga - inte för att jagskall få ett svar utan därför att jag tycker att väljarna här i landet ärberättigade att få ett sådant svar. Därför tycker jag att finansministern redannu, i den här debatten, bör avge en förklaring som gäller den kommandemandatperioden. Uppenbarligen är han inte beredd att göra det. Det innebär, somjag ser det,' att man har planer på att följa upp de uttalanden som gjorts avbåde honom själv och statssekreterare genom att införa ytterligareavdragsbegränsningar. Jag vill slå fast att ytterligarebegränsningar kommer att drabba alla med en årsinkomst på . Om man begränsar avdragens värde med ger det för densom har ett underskottsavdrag på . en skatteskärpning på . permånad, och för den som har ett underskott på . blir det enskatteskärpning på . Det är den politiken som socialdemokraterna ochfinansministern alltså inte är beredda att säga att man inte kommer att föra.Det kan mycket väl bli så - om de vinner valet. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder mot småföretags förluster i samband med vissautlandslån 3 §Svar på fråga 1984/85:450 om åtgärder mot småföretags förluster i samband medvissa utlandslån har frågat mig om det inomregeringen övervägs åtgärder för att undvika en befarad ökning av konkurser ismåföretag på grund av förluster i samband med utlandslån. Bakgrunden till fråga är att fleramindre företag och tog upp lån iutländsk valuta, ofta på direkt inrådan från bankerna. Detta skeddehuvudsakligen i form av s. k. korglån, som togs upp i flera valutor för att iså hög grad som möjligt skydda låntagaren mot kursförändringar på enskildaländers valutor. Däremot kan naturligtvis inte en sådan konstruktion skydda låntagarenmot den kursförlust som uppstår vid en nedskrivning av den svenska kronan.Således ökade de finansiella kostnaderna för företag med lån i utländsk valutai samband med de tidigare devalveringarna av den svenska kronan. Samtidigtinnebar devalveringarna en avsevärd förstärkning av svenskt näringslivsinternationella konkurrenskraft. För flertalet företag blev resultatet enförbättrad finansiell situation. som tagit upp lån i utlandet ochsom huvudsakligen var inriktade på hemmamarknaden drabbades dock av enfinansiell försvagning. Jag ansåg efter den 16-procentiga devalveringen av densvenska kronan att de problem som uppstod borde kunna lösas inombanksystemet, och några speciella åtgärder från statens sida var inte aktuella.Den senaste tidens dollaruppgång ändrar inte min uppfattning i denna fråga.Till den del småföretagen tagit s. k. korglån motverkas de negativa effekternaav dollarns uppgång av att den svenska kronan stärkts mot flertalet andrakorgvalutor . Några speciella åtgärder från statens sida med anledningav vissa mindre företags utlandsskuld är mot denna bakgrund inte aktuella. 8 (): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga.Det är åtskilliga småföretag som står inför ett i det närmaste olösligtproblem. Bakgrunden ser ofta ut precis så som finansministern har redogjort föri sitt svar. Omkring 1979-1980 tog företaget ett lån i utländsk valuta.Oftast var det ett s. k. korglån där den amerikanska dollarn dominerade, ochstorleken på lånet motsvarade ungefär 1 milj. kr. Att det blev ett lån iutländsk valuta var sällan eller aldrig följden av egna överväganden omutvecklingen på valutamarknaden. Det skedde på direkt inrådan från företagetsbankförbindelse, som tog sin valutaexpert till hjälp för att övertygaföretagaren om den aktuella valutakorgens förträfflighet. Bankernas förmedlingav utlandslån var i sin tur rekommenderad av , som en del ifinanspolitiken. Valmöjligheten för företagaren var i praktiken obefintlig, ominvesteringen över huvud taget skulle komma till stånd. Det äralltså den situationen som har lett till stora problem för Det gäller inte bara "vissa företag", som finansministernsäger i sitt svar, utan det är väldigt många företag som drabbas. Man står heltenkelt inför ett direkt konkurshot i många fall. Dollarkursen och naturligtvisockså devalveringarna har ofta fördyrat skulderna och ibland mer. Avsikten med min fråga är i första hand att försökaklargöra vilka åtgärder som är tänkbara från regering och riksdag när detgäller de akuta svårigheterna. Av svaret att döma förefaller inte regeringensintresse vara särskilt stort. Enligt min uppfattning måste de företag som hamnat i denhär situationen i första hand få andrum. Även om jag menar att det dessutom ärrimligt att överväga någon form av statlig hjälp för att t. ex. klara den delav lånen som skall täcka valutaförlusterna, är det tidsaspekten som ärviktigast. Mot bakgrund av hur den här situationen har uppkommitmenar jag att man kan kräva att såväl regering och riksbank som de lånegivandebankerna tar sitt ansvar. De önskemål som man från småföretagarhåll har fört framhandlar dels om en möjlighet att skriva om lånen till svensk valuta, när de nuförfaller, dels om fördelaktiga villkor för den del av lånen som vid enomskrivning skall täcka valutaförlusten. Det har nämnts fem årsamorteringsfrihet och därefter en minsta löptid , att räntan bör varalåg och att lånen bör betraktas som förlagslån. Är detta verkligen inte åtgärder som finansministern kantänka sig för att klara de akuta problemen i ett stort antal småföretag? Om åtgärder mot småföretags förluster i samband med vissautlandslån är ju folkpartist och börsom sådan ha stor tilltro till marknadssystemets förmåga att lösa problem.Därför frågar jag mig varför han inte vänder sig till de banker som faktisktgett dessa lån och undersöker vad de har gjort och vad de kan göra. Den väg somhan föreskriver - att staten genom en mängd regleringar inom bankväsendet skalllösa problemen - kan inte riktigt vara förenlig med principen om en frikreditmarknad. Den väg vi valt har varit att tala med bankerna om att deskall försöka hitta lättnader för de människor som de beviljat lån, delvis pågrundersom ter sig ganska okloka, sett ur bankernas synvinkel. Jag råder : Sätt fart på den finamarknadsekonomin, som han brukar anse löser alla andra problem! 10 (): Jag menar, finansministern, att detta är ensituation som har uppstått på grund av politiska beslut. Effekterna avdevalveringarna är naturligtvis följden av sådana beslut. Jag anser att ocksåutlandslånen är effekter av politiska beslut. Det var alltså på rekommendationsom affärsbankerna gick ut och erbjöd dessa lån. Den enskilde företagaren hadesom sagt mycket små möjligheter att hitta andra lösningar för att finansiera eninvestering. Jag tyckeratt finansministern borde betrakta den situation i vilken många Om skydd förs. småföretaghar försatt sig i ett litet vidare perspektiv. De positiva effekterna avdevalveringarna och av den stigande dollarkursen har nämligen i huvudsak endastde stora företagen kunnat tillgodogöra sig. De negativa effekterna har däremotsmåföretagen fått känna av, framför allt de som inte har någon utlandshandel.Vi har fått en god likviditet, men bara i storföretagen. Skulderna däremot finnshos småföretagen. Jag såg en uppgift om att av denbefintliga likviditeten på 160 miljarder finns hos företag som har färre än 50anställda. På skuldsidan blir alltså bilden en helt annan. Det är småföretagensom har skulderna. De småföretagare som är hårt drabbade och ofta stårinför ett direkt konkurshot har fog för sina önskemål. Det finns därför skälför politiska åtgärder, utöver att bankerna bör ta sitt ansvar. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1984/85:439 om skydd för s. k.nyttomönster har med anledning av en dom avregeringsrätten i dess helhet frågat mig vilka skyndsammaåtgärder jag avser att vidta för att i enlighet med Pariskonven-fionen omindustriellt rättsskydd även skydda s.k. nyttomönster. Mönsterskyddslagen (1970:485) ger skydd för mönster,varmed förstås "förebilder för en varas utseende eller för ettornament". I förarbetena till lagen uttalas att den avser att skydda intebara prydnadsmönster utan också nyttomönster. Regeringsrätten har i sin dom slagit fast att förmönsterskydd krävs en formgivning som är i någon mån kvalificerad och inte heltbetingad av användningsändamålet. Härmed undantas alltså inte alla slagsnyttomönster. hänvisar till som idenna del lyder: "Industriella mönster och modeller skall skyddas i allaunionsländer." Konventionen anger sålunda varken under vilka formermönsterskydd skall meddelas eller vilken omfattning sådant skydd skall ha.Utformningen av konventionen på denna punkt lämnar alltså stort utrymme för deolika konventionsstaterna att välja formen för och omfattningen av mönsterskyddet.Jag kan mot denna bakgrund inte dela uppfattningen att inte uppfyllersina förpliktelser enligt konventionen. I själva verket torde gällande rätt iSverige, liksom i , och , erbjuda ett mönsterskydd som gårlängre än det som gäller i flertalet av de övriga konventionsstaterna. 12 (): Jag tackar för svaret. Mönsterskyddethar under de år det existerat i nuvarande form i stor utsträckningvisat sig vara de mindre företagens och de privata personernas skyddsform, närdet gäller små inventioner. från patentverket är full avfiskdrag och timmerkrokar, husgeråd och små handverktyg. När lagen tillkom, fanns det all anledning att tro att denskulle fylla behovet av olika slag av formskydd, både praktiskt betingade ochdekorativt menade. krigsmateriel av typ granater skulle, om man ficktro propositionen, kunna få mönsterskydd, om utseendet var nytt. Genom regeringsrättensi plenum fattade beslut framgår dock att lagen inte var sådan man trodde. Det finns alldeles klart ett behov av formskydd, somsträcker sig även till det som är av nytta i någon mening. Den som exempelvishittar på ett nytt fiskbete, gör det ju i avsikt att det skall kunna fångafisk. Formgivningen är helt betingad av användningsändamålet, ty en mer ellermindre hungrig fisk lär ju inte vara så estetiskt intresserad. Den som hittarpå en ny lyftkrok gör det kanske för att förbättra arbetarskyddet, och formenär helt betingad av användningsändamålet. Sådana nya produkter måste ha ettskydd. Vem skulle annars lägga ned pengar på verktyg som behövs för produktenstillverkning, om första bästa illojala konkurrent kunde åka snålskjuts, så fortprodukten visade sig begärlig? Genom regeringsrättens klarläggande har skyddet för enmycket stor del av de nu registrerade mönstren på fiskkrokar, bildäcksmönster,fönstertät-ningslister och en mängd vardagligt användbara nyttigheter kommitatt försvagas eller rent av tillintetgöras. Detta är inte regeringsrättens fel.Det är lagstiftarens fel, och lagstiftaren bör enligt min mening skyndsamträtta till vad som brustit. Det är tråkigt att höra att justitieministern inte delarmin uppfattning att läget är mycket otillfredsställande. Om jag tolkarjustitieministern rätt - jag skulle bli glad om justitieministern sade att jaghar fel - är svaret ett slag i ansiktet på alla duktiga innovatörer i vårt landoch också på i stort sett hela näringslivet. Man bör beakta att vi för vårekonomi är mycket beroende av innovatörer och näringsliv. Jag vet att alla desom sysslar med formgivning i är mycket bekymrade, eftersom de kankonkurrera med lågprisimport bara genom kvalitet och orginalitet. Det voresynd och skam om den bärande principen inom formgivningen skall vara att"en tänker och en annan stjäl". Jag vill fråga justitieministern om han ställer sig bakomatt det får vara så här. Om skydd förs. Jag konstaterade i mitt svar att gällande rätt stämmeröverens med den konvention som vi är förpliktade att följa. Om gällande rätt,som regeringsrätten har uttolkat den, är till alla delar ändamålsenlig ärnaturligtvis en sak som vi öppet kan diskutera. Jag kan bara säga att jag intehar upplevt något tryck från branscherna av innebörd att mönsterskyddet skullebehöva utvidgas. Jag har emellertid noterat vad jag har fått höra här idebatten. Om lantmäteriverkets och riksskatteverketsförsäljning avvissa insamlade uppgifter Avslutningsvis vill jag tillägga att om några ändringar ilagstiftningen skall övervägas, bör detta ske i ett nordiskt samråd. 14 (): Jag ber att få tacka för det kompletterandesvaret. Med anledning av det vill jag säga att jag kommer att anmoda dem somhar framfört detta till mig att vända sig direkt till justitieministern, så atthan får höra av de personer och de innovatörer det gäller att det förhåller sigså som jag har redovisat. Jag tackar, som sagt, för svaret. Det innebär att dettrots allt finns en liten öppning för framtiden som jag är mycket glad för. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:449 om lantmäteriverkets ochriksskatteverkets försäljning av vissa insamlade uppgifter Sedan lantmäteriverket och hos regeringenöverklagat datainspektionens beslut, som bl. a. gäller frågan om dessamyndigheters rätt att lämna ut uppgifter ur ADB-stödda personregister, harGunnar frågat mig om jag avser att medverka till att regeringenbifaller lantmäteriverkets och besvär. Ärendena är alltså föremål förregeringens prövning och kommer att avgöras av regeringen när den pågåendeberedningen av ärendena är av.slutad. Jag kan naturligtvis inte göra någrauttalanden som föregriper regeringens kommande beslut. 16GUNNAR (): Jag ber att få tacka jusfitieministern för svaret på min fråga. Det finns trots allt anledning att försöka föra en debattom de här frågorna. Vi har nämligen lärt oss en sak, och det är att de försöktill integritetskränkningar som regeringen planerar att medverka till drastillbaka så snart de blir föremål för debatt. Det faktum att datainspekfionen har sagt att den aktuellaverksamhet som sker i myndigheternas regi saknar författningsstöd och innebärrisk för otillbörligt integritetsintrång borde leda till att etttillbakadragande fick gälla också i det här fallet, inte minst eftersom dessafrågor utreds av data- och offentlighetskommittén. Det skulle vara mycketunderligt, och dessutom mycket skadligt, om det vore så att vadjustitieministern egentligen försöker göra är att finna argument för attbifalla lantmäteriverkets och besvär och därmed underkännadatainspektionens ställningstagande. Det vore tråkigt, för det är viktigt attmänniskor vet vad en uppgift används till. Det är viktigt att myndighetersamlar in bara de uppgifter som de behöver i sin myndighetsutövning. Det ärgivetvis intressant för myndigheter att få in pengar,men det är inte lika intressant för de individer det gäller att myndighetersprider insamlade uppgifter. Att sälja insamlade uppgifter är dessutomlitet farligt ur den aspekten att om myndighetsrollen förenas med enkommersiell försäljningsroll, riskerar man att få en situation där maninsamlar fler uppgifter än som behövs, att man bearbetar dem på ett sätt sominte är nödvändigt för själva myndighetsutövningen och att man därtill som sagtsprider dem som ett självändamål. Det är knappast tanken vare sig medoffentlighetsprincipen eller med de ursprungligen insamlade uppgifterna. Frågan om besvär bottnar bl. a. i attdet saknas författningsstöd. Justitieministern brukar hävda attmyndigheter i sig själva är garanter för rättssäkerheten. Anserjustitieministern att det inte behövs någon lag eller författning som regleringinom detta område? Kommer den utlovade lagstiftningen före valet eller eftervalet? Sedan är frågan, herr talman, hur en justitieministerskall agera i ett ärende där den myndighet som har att bevaka de enskildamänniskornas integritet är satt i diskussion. Svaret borde givetvis vara attjustitieministern slår vakt om de enskilda människornas integritet. Annarstenderar han mer att bli en advokat för olika myndigheters intressen. Därförskulle jag vilja avsluta med att fråga: Är det så att justitieministern i valetmellan att slå vakt om den enskildes integritet eller att tillmötesgå enmyndighets iver att sälja uppgifter utreder hur han skall kunna bifallamyndigheternas önskan? Om lantmäteriverkets och riksskatteverketsförsäljning avvissa insamlade uppgifter De två aktuella ärenden som ärföremål för regeringens prövning skall naturligtvis prövas mot gällande rätt. ganska besvärliga frågan om myndigheternas uppgiftslämnande har jagutfärdat direktiv till data- och offentlighetskommittén, där man har möjlighetatt överväga eventuella ändringar i gällande lagstiftning. hargoda tillfällen att som ledamot i den kommittén framföra synpunkter i ämnet. 18GUNNAR (): Det är inte minst med tanke på att den härfrågan skall utredas i data- och offentlighetskommittén som det borde varasjälvklart att justitieministern utan lång tidsutdräkt faktiskt går pådatainspektionens linje. Det vore väldigt underligt om justitieministern skullebifalla olika myndigheters besvär över ett beslut som har fattats avdatainspektionen, som är den myndighet som i dessa sammanhang slår vakt om deenskilda människornas integritet - och detta under tid när frågan utreds. Vadsom ger anledning till oro är att regeringen inte har fattat något beslut, på något sätt tycks söka finna en möjlighet att bifalla lantmäteriverketsoch besvär. Därför ställer jag den rätt enkla frågan än en gång:Vilket är viktigast för justitieministern att gå på datainspektionens linje ochdärmed slå vakt om de enskilda människornas integritet eller att bifalla demyndigheters besvär som det här gäller? Svaret är intressant, eftersom detvisar om justitieministern är Om lokalisering till av en kriminalvårdsanstalt förUppsala län justitieministerför de enskilda människorna eller snarare tenderar att vara en advokat somsöker stärka de enskilda myndigheternas roll gentemot människorna. Den frågankan justitieministern ge svar på, även om han hänvisar till att frågan utredsinom regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1984/85:456 om lokalisering till Tierpav en län har frågat mig om jag är beredd att medverkatill att den planerade kriminalvårdsanstalten i i istället lokaliseras till i län. Enligt den principplan för förändringar i kriminalvårdenslokalanstaltsor-ganisation, som har godkänt vid behandlingen av 1980års budgetproposition, skall nya lokalanstalter uppföras i områden som harbrist på lokalanstaltsplatser. Kriminalvårdens är ett sådantområde. Regeringen har därför i årets budgetproposition föreslagit att en nylokalanstalt byggs i i . Regeringen fullföljer därmedett beslut om att projektera denna anstalt. Rosersbergsanstalten är avseddfrämst för personer från och de nordvästra kranskommunerna. Behovetav lokalanstaltsplatser i detta område kan inte tillgodoses genom attUppsalaregionen tillförs nya platser. 20GÖREL (): Jag tackar justitieministern för svaret, som- tyvärr måste jag säga det - inte kan vara helt korrekt. Lokalanstalten blirinte en lokal anstalt för , såsom ursprungligen avtalats, utanden kommer att vara till även för och ersätta Uppsalaanstalten.Det framgår av årets budgetproposition. Detta är en av förändringarna iförhållande till de ursprungliga förutsättningar som gällde när avtal slöts medSigtuna kommun.