prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:163 har firats som Svenska flaggans dagoch vår nationaldag. Genom en ändring i förordningen om allmänna flaggdagar numera även fått officiell karaktär som nafionaldag. Den bör därföruppmärksammas också i vårt riksdagsarbete. Innan vi börjar dagens överläggningar kommer Storkyrkanskör under ledning av musikdirektör att från åhörarläktarenframföra "flagga" av och "" avWilhelm . Därefter sjunger vi tillsammans med kören vår nationalsång. 1 § Justeradesprotokollen för . 2 § Upplästes ochlades till handlingarna följande från valprövningsnämnden inkomna berättelser: Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om atf (), , utsetts till ny ledamot av fr. o. m, sedanHolger () avlidit. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsettsNina Jarlbäck, , MargaretaNorberg, , , , och Källerfors, (alla s),har vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet rhed 15 kap, 1 § vallagen, Berättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att (), ,utsetts tHl ny ledamot av fr, o, m, den sedan () avsagt siguppdraget. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts ,Glom- mersträsk, , , , , , ,, , och , (alla s), har vidsammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit att deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap, 1 § vallagen, 3§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1984/85:38Socialutskottets betänkanden /85:28 och 33 betänkande1984/85:26 4§ Litteratur och folkbibliotek Föredrogs kulturutskottets betänkande 1984/85:21 om Htteratur och folkbibliotek (prop, 1984/85:141), Anf.1 (); har fått en nationaldag. Med musik, flaggor och blommor harriksdagen firat detta, och jag vill uttrycka förhoppningenatf traditionen må leva vidare i vårt fria land. Vihar i vårt land också nationalskatter. Bland dessa, vilka binder oss samman ochskapar känsla av gemenskap, är vår litteratur och våra sånger av omistligtvärde, I denna försommarmorgon har vi kunnat lyssna till flagga ochSverige fosterland, vilkas text för oss äldre i kammaren antagligen ärvälbekant. Vi lärde dem i skolan. generationer har inte haft samma förmån.Det är därför med ett visst beklagande jag måste konstatera att kulturutskottetvid behandlingen av litterafurpropositionen har måst yrka avslag på en motionfrån vpk om en sångbok för hela svenska folket. Utskottet uttrycker sympati förtanken på en sådan sångbok och erinrar om att det har utkommit en sångbok påLiber förlag som heter Vår gemensamma sångskatt. Låt oss ta vara på möjlighetenatt bli ett sjungande folk. Till kulturufskottets betänkande är fogat 38 reservationer, varav mångaär följdreservationer, I flera väsentliga frågor har utskottet varit enigt, ochreservationerna uttrycker i första hand olika synpunkter på anslag ochorganisatoriska förhållanden. Dessa kunde ha varit betydligt fler, om intekulturministern i propositionen om litteratur och folkbibliotek frigjort sigfrån revolutionerande förslag från de två utredningar som legat till grund förpropositionen. Litteraturenknyter samman generationerna. Litteraturen ger oss kunskaper om världar långtutanför vår egen, och den berikar våra liv som kanske ingenting annat. Att ståutanför bokläsandef är ett handikapp som drabbar mer än var fjärde vuxensvensk. Jag syftar då på dem som aldrig eller ytterst sällan läser en bok. Attminska den gruppen måste vara det allt överskuggande målet förlitteraturpolitiken. Omdetta mål råder stor enighet, om sättet att nå det är emellertid meningarnadelade, I korthet och något förenklat kan det uttryckas så, att kulturministernvill skicka ut målsökande kulturaktiviteter att söka upp presumtiva och osäkrakulturkonsumenter, medan vi moderater vill påverka människorna till att självauppsöka kulturaktiviteterna. Då, och först då, vet vi att kulturen blir tillglädje. Särskiltvill vi betona hemmets och skolans roll i detta arbete. Barns livsavgörandemöte med litteratur sker oftast före . Det är pekböckerna,ramsorna, barnsångerna och bilderna som utgör deras upplevelser av litteratur.Jag har hört att alla finska barn får en bok påbarnavårdscentralerna med information fiH föräldrarna om hur vikfigt det är atfbarnet får lyssna till sagor och fitta i boken. För hur många barn i vårt landhar infe första bandet av Min skattkammare utgjort porten tiH fiktionens värld? Vihar i reservation nr 2 också tagit upp vår syn på skolans roll. Det är inte iförsta hand fråga om - som socialdemokraterna vill - att i skolorna starta enkampanjverksamhet. Vad det gäller är att låta kulturen genomsyra skolarbetetoch göra eleverna mottagliga för kulfur. Eleverna måste bibringas sådanakunskaper i svenska och orienteringsämnen att de får reella förutsättningar aftbegripa vad de läser och att sätta in det lästa i ett större sammanhang.Kulturministern har själv tagit avstånd från den flumverksamhet som tidigarepräglat undervisningen i svenska, och vi kan bara hoppas att de nya rikflinjersom nu finns skall ge ett ökat Htteraturintresse fill resuHat, Vivill särskilt varna för de tendenser som finns att i någon sorts missriktatkvalitetsintresse söka begränsa för eleverna tillgänglig litteratur. Att barnläser är oerhört viktigt, vad de läser spelar mindre roll, Alla undersökningarvisar att ett träget läsande av sig självt för över den unge till mer värdefulllitteratur. Viktigtär också att det finns ett väl fungerande samarbete mellan kommunbibliotekenoch skolorna. Barn utgör den största gruppen av låntagare, men i tonårenminskar lånandet starkt. Samarbetet mellan skola och bibliotek ägnas i alltförhög grad eleverna i de lägre årskurserna, medan man glömmer bort de äldrebarnen och ungdomarna. Detär glädjande att kulturministern i propositionen avstår från att lägga framförslag om en bibliotekslag. Det skulle vara av stort intresse att här ikammaren få höra om vice ordföranden i kulfurutskottet delar den uppfattningsom där har förts fram. Förslag diskuteras ju, bl, a, i , ominförande av en minibibliotekslag. En bibliotekslag skulle, enHgt vår mening,allvarligt begränsa kommunernas möjligheter atf själva besluta om bibliote- kens verksamhet ochavgifter. Dessa senare har olika utformning. För samfliga bibliotek gäller att själva bokutlåningen inte kosfar något, I någon kommun överväger dockkulturnämnden att föreslå kommunfullmäktige avgifter på utlåningen, I övrigtfår biblioteken inkomster från beställningar, tidsöverdrag och tjänster avolika slag. De relafivt nya informationstjänsterna med användning av databaserkosfnadsbeläggs i allmänhet och skillnaderna mellan olika biblioteksavgiftsbeläggning kommer säkert att öka allteftersom servicen utvecklas mot nyaområden. Vi skall inte underskatta bibliotekens omställningsperiod. Databaserblir allt vanligare. Tillgång till TT, Nyhetsbanken, Rättsdata eller Libris ochBurk blir nödvändiga. Vi moderater har i reservation 4 understrukit vikten avatt kommunerna själva får besluta om avgiftsbeläggning av olika tjänster. Ävenom ett gott samarbete råder mellan bibliotek och kommunernas skolor, är detviktigt att det finns böcker i skolorna. Många skolor har också välförseddaskolbibliotek, I regeringens satsning på kulfur för skolan ingår ett anslag 12milj, kr, för utgivning av en prisbillig klassikempplaga.Detta är helt onödiga pengar, och vi motsätter oss i reservation 14 dennasatsning. Om ställer samman en förteckning över vilka böckersom bör finnas i skolbiblioteken och därvid angav titlar och förväntadupplagestorlek, skulle förlagen självfallet reagera därpå och se till attböckerna fanns tillgängliga. och hargemensamt krävt att det i läroplanen för gymnasiet skulle anges vilkenlitteratur eleverna bör ha läst. Så är def i de flesta andra länder, dock intei vårt litteraturfienfliga land. Detta stöd måste i stället befraktassom ännu ett stöd till Litteraturfrämjandet, Vi moderater delar i övrigt - detskall jag kanske säga - utskottets uppfattning att det är värdefullt medtillgång fill ungdomsklassiker, och vi är medvetna om att marknadsföringen avdessa är viktig. Vi har därför i reservafion 12 föreslagit att anslaget för attge ut en bokkatalog för ungdom också skall täcka kostnader för administrationav en förstärkt insats gällande läsning av klassiker i skolan. Regeringenframhärdar också med stöd fill Litteraturfrämjandet för utgivning av En bok föralla. Regeringen har dock backat Htet i så mån aft den föreslår en minskning avantalet titlar, I proposifionen uttrycks glädje över att En bok för alla numerai så hög grad sprids i arbets- och föreningslivet. Men, herr talman, detta kanockså uttryckas på ett annat sätt. Få exemplar säljs i bokhandeln, och enligtundersökningar köps de av redan vana bokköpare, säljs kilovisoch används som priser i lyckohjul. Det sägs inte i proposifionen. Vimoderater har i reservation 11 motsatt oss utgivningen av En bok för alla förvuxna. Prisbilliga böcker ges ut av andra förlag, och statliga pengar behövsinte för detta ändamål, Marionetteatern behöver en halv miljon för atföverleva. Här kastas det ut 3 milj, kr, till vana kulturkonsumenter ochlyckohjul. Infeheller behövs det statliga medel för utgivningen av ett nytt stortuppslagsverk. Jag kan förstå omkulturministern vill ha som eftermäle att han var den som åstadkom1990-talets stora svenska uppslagsverk. Jag är ändå infe säker på aft dettablir fallet. Dentotala kostnaden för ett uppslagsverk med den åsyftade omfattningen tordeenligt uppgift ligga på minst 160 milj, kr, i dagens penningvärde. Utgångspunktenskall enligt propositionen vara att förlagsbranschen själv svarar förutgivningen. Efter överläggning med olika intressenter har funniten större beredskap från branschen att finansiera projektet än vad somtidigare har kommit fram. Rådet pekar också på andra intressenter som skulle kunnabidra till finansieringen. Kulturministern räknar i propositionen med ettengångsbelopp som skall finansieras genom omdisponering av redan anvisade medelpå medieområdet, I nästa års budgetproposition skall redogöras för stödetsstorlek och från vilka medel från anslaget littera G, Massmedier m,m. sombeloppet har finansierats. Kulturrådethar nu inlett anbudsförhandHngar, Det finns skäl att diskutera det nu pågåendehandläggandet av frågan. har nämligen pekat på möjligheterna atterhålla bidrag från annat håll. Eftervad jag har fått fram rör det sig om ett statligt engångsanslag på ca 20 milj,kr. För det första skaH denna summa betraktas i relation till de 160 miljonersom torde vara den lägsta totala kostnaden för uppslagsverket. För det andra ärdet tydligen meningen att "annat håll" skulle inkluderasi dessa 20 miljoner. Vadär då annat håll? Enligt uppgift förs inom SE-Banken en diskussion om att bidramed 2 miljoner. Enligt planerna skulle näringslivet totalt kunna bidra med ca10 miljoner, men om inte dessa anslag blir avdragsgilla vid beskattning tycksviljan att bidra till uppslagsverket avta och troligen bli noll. Jag villalltså fråga mina socialdemokratiska kolleger och kulturministern, när hankommer, om vilka utfästelser som gjorts till intresserade förlag i samband medatt anbudsförfarandet inletts. Jag vill också fråga om några miljoner frånnäringslivet kan anses ha någon betydelse i en oöverblickbar slutsumma. Ettnytt stort uppslagsverk är dock en viktig sak. Vi moderater har i vårreservation inte gått emot utgivningen som sådan. Det finns emeHertid skäl tillatt staten borde stå utanför utgivningen - först och främst det skälet att detanslag som staten kan tänkas bidra med är försumbart i det stora hela. Merbetydelsefullt är att staten genom sitt engagemang kan komma att stå som garantför utgivningen och därmed komma att bli ekonomiskt ansvarig, eftersomutgivningen av en nationalencyklopedi knappast kan avbrytas t, ex, vidbokstaven M. Dessutom hämmas andra initiativ på lexikonsidan, Bra BöckersLexikon, som är det mest spridda uppslagsverket, är ett exempel på ett enskiltutgivningsinitiativ som definitivt aldrig kommit till stånd om staten stått somgarant för ett annat, låt vara mer omfattande verk. torde i relation till befolkningens storlek ligga i toppen närdet gäller antalet utgivna boktitlar. En viss förskjutning har skett tillfackböckernas fördel på bekostnad av den rena skönHtteraturen, Den storautgivningen har givetvis ett kulturvärde som inte skall underskattas. Utrymmeskapas för tillgodoseende av olika smakriktningar. mervärdefullt är att unga författare har en god möjlighet att få sina verk trycktaoch utgivna. Ett villkor för denna mångfald är givetvis de olika stödformer somfinns. Vimoderater har heller inte funnit anledning att föreslå ändringar i de reglersom nu gäller. Det stora antalet titlar skapar dock problem som man inte börbortse från. Genom splittringen på många olika titlar blir stödet mindre i defall där det kanske varit angeläget med ett större stöd och dessutom uppkommerlagringsproblem. Böckernas tillgänglighet blir förhållandevis kortvarig.Varannan bok som köps in av bokhandeln säljs aldrig, I propositionen föreslårnu kulturministern att skall få eft större ansvar inom den statligakulturpolitiken. Detta innebär att skall besluta om fördelningen avanslagsmedlen när det gäller stödet till litteratur, I propositionen ges klaradirektiv om vad regeringen väntar sig av i detta avseende. Vimoderater har kämpat emot tillväxten av uppgifter. Vianser det orimligt att allt kulturansvar skall koncentreras till en enda gruppmänniskor. Slutresultatet har blivit att dessa människor praktiskt tagetensamma planerar, beslutar, utvärderar och utreder allt som händer i svensktkulturliv. Var finns möjligheten för dem som har en annan uppfattningatt påverka kulturen och stödet till olika verksamhetsgrenar? Ingenstans snart.Det är obegripligt att kulturministern under förespegling av ökad flexibilitetså totalt vill lägga alla äggen i en korg. Det är kanske i linje med ensociaHstisk samhällsutveckling att genom koncentrafion underlätta stymingen,men det är inte förenligt med frihet och demokrati att frånta andraorganisationer och medborgare möjligheten fill ett direkt inflytande påkulturlivet. Vi har i reservation 7 uttryckt vår uppfattning. Låtmig återgå till vårt gemensamma mål aft öka bokläsandef. De svenska bokinköpenhar minskat . Böckernas andel av svenskens privatakonsumtion har enligt också sjunkit. Bokförsäljningenökade i löpande priser, men detta innebär i fastapriser en nedgång . Så ser verkligheten ut. stryker underhemmets och skolans betydelse för att förändra den verkHgheten, Regeringenbetonar betydelsen av att med olika statliga insatser stödja och stimulerakulturaktiviteterna på arbetsplatserna, 3 milj, kr, föreslås i anslag till dekommuner som är beredda att etablera nya arbetsplatsbibliotek. Givetvis skallkulturrådet fördela medlen. Vadkulturministern i första hand åstadkommer med sitt förslag är en splittring avbibHoteksverksamheten, Vi har stora kommuner med huvudbibliotek ochfilialbibliotek. Att bygga upp en parallellverksamhet ger ingen som helstgaranti för att läsandet ökar. Vi kan konstatera hur konstföreningarna på våraarbetsplatser, åstadkomna genom enskilda initiativ, på ett verkligt genuintsätt har ökat konstintresset, I reservafion 14 går vi moderater emot förslageti propositionen om anslag till arbetsplafsbiblio-teken. Vi anser det alla viktigtatt kommun- och skolbibliotek innehåller litteratur Att de tusentals svenska barn som på grund av föräldrarnasförvärvsarbete bor i främmande länder får tillgång fill litteratur på det egnaspråket anses av regeringen tydligen betydelselöst. Vi har i reservation 37velat föreslå ett stöd till biblioteken vid de uflandssvenska skolorna. Jag kangarantera att de böckerna kommer atf bli lästa av kanske fler personer än någonannan bok i vårt land. Vi har i vårt land en rik tillgång på det skrivna ordet. Vi måstetyvärr konstatera att efterfrågan på det inte ökat, trots att skolutbildningentotalt sett förlängts. Många fler borde kunna instämma i skaldens ord: Tack för ordet skall duviska än när allt är vordet tystnadkring din sång. Jag yrkarbifall fill de reservationer som bär moderata namn: Anf.2 (): Litteratur- och biblioteksfrågorna är grundläggande för folkbildningoch kulfumtveckHng, Deutredningar och den proposition som innefattas i föreliggande utskottsbetänkandehar på viktiga områden flyttat fram positionerna när det gäller förstärkningaroch tillgänglighet för en bred allmänhet. Väsentliga inslag är bl, a, stödettiH de mindre bokhandelsföretagen, folkbibliotekens viktiga roll och stödet förbred spridning av klassisk litteratur. Stödettill distribution av böcker och till de mindre bokhandelsföretagen är förutsättningarför upprätthållande av en hygglig närservice då det gäller bokinköp. Det ärdärför bra att ett nytt bokhandelsavfal nu har kommit till stånd. Det gäller dåför allmänhet och kommuner atf utnyttja den service som ortens bokhandel germöjlighet till. Särskiltkommunerna bör beakta detta vid sina inköp, icke minst när def gällerskolmateriel. Kommunen bör ta allmänna kulturpolitiska hänsyn vid bedömning avhur inköpen skall ske. Statens uppgift på litteratur- och biblioteksområdet börvara att skapa likvärdiga förutsättningar över hela landet. Utöverutgivningsstöd sker detta bäst - enligt vår uppfattning i - genom attkommunerna ges rimliga ekonomiska förutsättningar aft klara en allsidigbokförsörjning. Därför bör stödet vara så utformat att det kommer i första handde ekonomiskt svaga kommunerna till del. Deanalyser som gjorts har inte tagit hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna,I stället för att peka på skiftande vilja och intresse från olika politiskapartiers sida visar dessa undersökningars resuHat dock egenfligen på att det ärde ekonomiska förutsättningarna som varit väldigt olika. Vi tycker inte att mani propositionen och i utskottsmajoritefens skrivning tillräckligt starkt harpoängterat detta, Ireservation 1 framhåller vi att dessa synpunkter bör ges regeringen till känna. Närdet gäller folkbiblioteken bör en utveckling - liksom av tradition varitfallet- knytas till folkbildningens organisationer. Därutöver är def angelägetatt de kommunala folkbiblioteken inte tvekar att söka nya vägar för att godlitteratur skall kunna nå ut till allt fler människor. Förslaget om arbetsplatsbibHotekkan ses som en väg för att nå detta mål. Men det är självfallet ingalunda denenda vägen, Def s, k. visar ett brett spektrum av nya sådanavägar. , som startades , har omfattat ca 200 läsprojektdär folkbibliotek, skolor och studieförbund arbetat tillsammans. År 1984framlades en rapport över detta utvecklingsarbete. Av den kan man utläsa att deokonventionella metoder som använts i projektet har givit mycket goda resultat.Metoder av det slag som kommit tiH användning i detta projekt bör kunna stimuleraandra kommuner aft arbeta i samma riktning. Det finns många typer av barriärer - sociala, ekonomiskaoch icke minst geografiska - som måste övervinnas om man skall kunna nå ut medHtteratur till de många människorna. Insatser i boendeområdena är en väg föratt i närhet och gemenskap nå goda resultat. Vi har diskuterat om det är möjligt att organisationer, t,ex, av facklig typ, skulle kunna täcka alla de kulturella behov som derasmedlemmar och dessas familjer har, men jag tror aft detta vore både omöjligtoch delvis felaktigt. Då bygger man upp barriärer i stället för att bryta nedsådana. Vi tycker därför att def är felaktigt att specialdestinera en så stordel av folkbibliofeksanslagef som 3 milj, kr, till arbetsplatsbibliotek. Dessamedel bör, som vi ser def, i stället ingå i den gemensamma anslagsposten Bidragfill lokal biblioteksverksamhet. Det är dessa synpunkter som kommer tilluttryck i reservafion nr 15, Diskussionen om en bibliotekslag har ånyo kommit upp, ochjag vill för min del säga att det känns ganska bra att en bred opinion alltfortavstyrker vägen över en bibHofekslag. Jag tror att det ur flera synpunkterskulle vara felaktigt att gå in för en sådan lagstiftning - det skulle gå sticki stäv mot strävan att minska den statliga styrningen gentemot kommunerna. Detskulle också vara eft underbetyg på. kraften och dynamiken i den kommunalasjälvstyrelsen. Utvecklingen på den kommunala bibliofeksfronfen har varitpositiv. Bara har de kommunala insatserna på området ökat med50 % i fast penningvärde. Räknat på annat sätt har kommunernas nettokostnaderför kultur ökat frän till av den totala omslutningen. Under 1981satsades 1 048 milj. kr. på biblioteksverksamheten, vilket motsvarar av def totala kulturanslaget. Man är nu på rätt väg, och jag vill säga, som jag har sagtfidigare, aft kuHur måste få kosta. Kulturen är eft viktigt område, och därförfår man inte i aHa budgetsammanhang när neddragningar skall ske fundera överatt göra sådana på det kulturella området. Det är alltför vikfigt för att bhintensivt utsatt för en sådan bedömning. Ofta talas det om att åtminstone en minilag, som skulleinnehålla bestämmelser om avgiftsfri utlåning, skulle vara värdefuH, Fråncentems sida tycker vi atf det är självklart att bokuflåningen skall varaavgiftsfri, och den principen vill vi starkt slå vakt om. En lag skulle t, o,m, kunna innebära, som utskottet framhåller, en begränsning när def gällermedborgarinformationen via folkbiblioteken. Förslaget måste således också fråndessa aspekter avvisas. Förslaget om stöd till klassikerutgivning är effvälkommet initiativ. Utgivningen bör genom urval av titlar, upplaga och prisvara anpassad tHl skolans behov, men även en spridning till vuxenpublik börske. Här kan studieförbunden och övriga organisationer spela en betydelsefullroll vid sidan av bokhandeln. Stiftelsen har också godaförutsättningar att här starkt verka för att denna utgivning skall nå en bredallmänhet. Meddet sagda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1, 15och 33 och i övrigt till utskottets hemställan. 3 JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp): behandlar riksdag inte bara jordbruk och boskapsskötselutan också ordbruk och bokstavsskötsel. Undermånga år har debatten om en bibliotekslag pågått, I delar viregeringens bedömning att det torde vara svårt aft lagstiftningsvägenåstadkomma den satsning från kommunernas sida på folkbiblioteken som i och försig skulle vara kulturpolitiskt önskvärd. En bibliotekslag skulle åsidosätta kommunernassjälvstyre och försvåra en anpassning fill lokala initiativ och önskemål.Vidare skulle utvecklingen lätt bli sådan atf miniminormer utvecklas tillmaximinormer. Lagstiftningskulle i och för sig kunna övervägas för ett stadfästande av principen omavgiftsfrihet för boklån inom folkbiblioteken. landsmöte har tagitställning till förmån för avgiftsfrihet. Regeringen och kulturutskottet gördetsamma i otvetydiga ordalag. Men def finns oroande tecken i någon kommun, därmoderaterna tycks vilja spara pengar genom aft avgiftsbelägga boklånen. Bästasättet atf stoppa detta är om ledande moderata kulturpolitiker vill inleda ettaktivt försvarsarbete för principen om avgiftsfrihet. Regeringenföreslår i propositionen 4 milj, kr, fill ett statligt stöd fill utgivning aven klassikerserie för skolan. Enligt vår mening är def en felaktig modeH attdela ut 4 miljoner till förlagsbranschen för att den skall publicera ett antalklassiker. Förlagen ger ut mängder av klassiker. Det är inte böckersom fattas utan köpare. Skolan behöver förvisso klassiker, men då är det ocksåskolan som behöver pengarna atf köpa klassiker för. Vi är övertygade om attförlagen inom sin vanliga verksamhet och utan särskilt produktionsstöd kanframställa billiga och bra klassiker i de stora upplagor som skolorna behöver.När det gäller klassiker i skolan är alltså konsument-stöd ochdistribufionsstöd en riktigare modell än den regeringen tänker sig. Anslagettill utgivningsstöd i övrigt ökar enligt regeringens förslag med bara 784 000kr., räknat på en bas av drygt 22 milj. kr.