prot · G809135 · 1984-12-31 00:00:00 — Rättssäkerheten har arbetarrörelsen allfid fått kämpa för,av det enkla skälet att rättssäkerheten är och har varit det vikfigaste skyddetför de människor vi främst värnar om - de svaga, eftersatta och de utslagna.Det är angeläget för arbetarrörelsen att i alla sammanhang försvararättssäkerhetens intresse. Men vi opponerar oss mot allmänna uttalanden ilagstiftningsfrågor om att rättssäkerheten är hotad, vilka inte har andrasyften än att bevara ekonomiska privilegier. Jag yrkar bifall till justitieutskottetshemställan i betänkande nr 28, Jag yrkar avslag på reservationerna 4 omforskning, 7 om enkelhet, 9 om andra styrmedel än straff och 10 omeffektivitet. Det är de reservationer jag särskilt behandlat i mitt anförande. Ekonomisk brottslighet, m. m. 22LENNART () replik: Låt mig, kanske mest iör protokollet men ändåi omedelbar anslutning till anförande, göra ett par klarlägganden- en del av dem har gjorts tidigare men inte alla. menade att det var egendomligt att moderaternaställde upp bakom kravet på en utredning. Vi gör det inte därför att vi självaär osäkra-vi gör det för att kunna belägga ätt vi här har en rimlig och braståndpunkt. Den ligger dessutom snubblande nära det sunda förnuftet, och vi skullegärna se att detta kunde utbredas något: Det måste finnas ett samband mellanbenägenheten för ekonomisk brottsHghet och skattetrycket i olika hänseenden. Företagsbeskattningen är låg, sägs det i en centermotion.Det kan i och för sig vara riktigt, men det som ändå är ett allmänt problem äratt vi dessutom har utomordentligt stora avgifter. Uppbördsproblemet är, trorjag, det centrala även när det gäller att komma till rätta medkonkursbrottsligheten. Incitamenten till brottslig verksamhet är ju större, eftersomman måste räkna in även avgiftsnivån, tar som ett exempel på ett landdär man har låga skatter och en stor svart sektor. Det må vara rätt, men det äringet skäl för att vi skall avstå från att vidta åtgärder här på hemmaplan somkan innebära att sektorn ytterligare kan minskas, har en helt annantradition. Där förhandlar man strängt taget med skattemyndigheterna om vilkaskatter man skall ha. Till slut vill jag påpeka en sak som också togupp - och där kanske vi kunde städa upp litet nu när vi börjar bli alltenigare. Det återkommer nämligen i agitationen att av resurserna ägnas åtatt bekämpa den ekonomiska brottsligheten, vilket alltså framstår som orimligt.Det är inte ett helt oriktigt argument, men det är inte ett heltäckandeargument därför att det finns helt andra resurser utöver polisens inomadministrationen som ägnas åt detta. Dessutom är det faktiskt så att avpolisens verksamhet ju inte ägnas åt den andra brottsligheten. Det är till stordel en styrka som finns för ordningshållning och trafikbevakning. Ekonomisk brottslighet, m. m. också är viktigt att notera är att polisen är den endainstans i samhället som arbetar och fyller socialafunktioner. Så att det här , om man nu skall fortsätta att använda detargumentet, får man komplettera med en hel del bakgrundsuppgifter, 23 (vpk) replik: Jag måste erkänna, , att jaginte riktigt hängde med i resonemanget. Det kanske beror på att jag inte är såbevandrad i de juridiska spetsfundigheterna. Såvitt jag förstår finns det ingastörre skillnader beträffande rättssäkerheten mellan den syn som vi framför ivår motion och den som eko-kommissionen framfört. Jag har inte heller funnitatt vare sig regeringen i sin proposition eller utskottet i sin skrivningfrångått den syn på rättssäkerheten som framförs i dessa sammanhang. Därför harjag litet svårt att förstå argumentering. 24 HANS () replik: Till vill jag när det gällerforskning säga att det i det här sammanhanget är angeläget att markera att enprioritering görs just av det som är av betydelse i det praktiskalagstiftningsarbetet för att komma vidare i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Men jag har, som jag sagt fidigare, inte bortsett frånbetydelsen av att det bedrivs forskning också om bakgrund, mofiv och orsaker,även om detta är en mycket stor fråga om man verkHgen skall fördjupa sig i den.Det fordras inte bara undersökningar här i vårt land utan naturligtvis ocksåundersökningar på det internationella planet. Om jag skulle göra något tilläggtill mitt anförande på denna punkt, skulle det vara att det vore av intresseatt man från svensk sida stimulerade till att det kom till stånd eninternationell undersökning i denna fråga. Till är det bara att sägaatt beträffande frågan om det skall bli straffskärpningar eller inte när detgäller ekonomisk brottslighet får vi avvakta fängelsestraffkommitténsbetänkande, I det betänkandet kommer nya förslag om strafflatituder. Jag utgårfrån att kommittén lägger fram en hel del förslag till förändringar. Det kanbli fråga om både skärpningar och mildringar av oHka straffsatser. När detgäller vissa brott som har beröring med ekonomisk brottslighet utgår jag frånatt kommittén kommer med förslag även om straffskärpningar. Att i dagens lägegå längre än vad utskottet har gjort finns det dock inte skäl till. När vi välfår ett förslag och sedermera en proposition blir det anledning att debatteradenna fråga här i . 25GÖRAN (): Under behandling avjustitieutskottets betänkande 28 skall jag beröra momenten 28 och 29, I mofionsyrkanden föreslås etablerandet av enstat-företagsgrupp for informationsutbyte och samråd i syfte att underlättabekämpandet av eko-brott, delar näringsutskottets uppfattningatt det är "naturligt att detta uppslag övervägs och räknar med attregeringen inte behövernågot särskilt påpekande från sida om den angivna möjligheten".Jag yrkar avslag på reservation 14 och bifall till utskottets hemställan imotsvarande del, mom, 28, 1 reservation 15 yrkas bifall till ett motionsyrkande ominförande av ett skattekort. Ett sådant kort skulle utvisa att erforderligregistrering föreligger och att samtliga åligganden fullgjorts. För en köparemedger införandet av ett sådant skattekort att denne kan kontrollera om enleverantör eller entreprenör är seriös. Tanken på en sådan kontrollmöjlighet - som stöd för seriösnäringsverksamhet - väcktes i eko-kommissionen, men av flera skäl avstodkommissionen från att lägga fram något förslag. Det huvudsakliga skälet tilldetta var att arbetstagarbegreppen inte är enhetliga på skatte- ochavgiftsområdena. Det är ett förhållande som alltjämt råder. , som väntas avge ettbetänkande, har bl, a, till uppgift att så långt möjligt samordna dessa tvåbegrepp. Dels med hänsyn till detta, dels med hänsyn till vissa praktiska ochadministrativa frågor, bl, a, ADB-frågor, är det inte möjligt för attnu bifalla motionen, även om utskottet kan ställa sig positivt till tanken pånågon sorts skattekort eller skattebevis. De hinder som man kan resa böremellertid kunna undanröjas, men enligt utskottets mening är någon åtgärd frånriksdagens sida nu inte påkallad. För övrigt förtjänar det att påpekas attriksdagen , genom ändring i skatteregisterlagen, öppnat möjlighet förenskilda att från skatteregistret få uppgifter om arbetsgivares registreringför inbetalning av källskatter och arbetsgivaravgifter, vilket delvistillgodoser motionsönskemålet. Jag yrkar med hänvisning till vad jag har anfört avslag påreservation 15 och bifall till utskottets hemställan, mom, 29, De problem som aktualiseras i motion1984/85:94 och delvis i en äldre motion är naturligtvis allvarliga - atttillskansa sig eller felaktigt använda statliga bidrag och krediter ellerbankers och andra finansieringsinstituts krediter kan självfallet inteaccepteras, I en av eko-kommissionen lämnad rapport, Kreditgivning ochekonomisk brottslighet, har anförts att det behövs en skärpt kontroll frånolika kreditgivares sida för att förhindra att lån och andra krediter lämnasför oseriösa eller olagliga ändamål. Kommissionen anförde i rapporten attfrågan behövde utredas ytterligare, I den aktuella propositionen om eko-brottens bekämpandeanmäler finansministern att han avser att återkomma i frågan. Regeringen harsedermera beslutat att kreditmarknadskommittén skall överväga här aktuellafrågor. , som har yttrat sig tilljustitieutskottet, anför att motionerna nu bör avstyrkas i avvaktan pånyssnämnda ställningstagande och på denna utredning. anser för sin del att bl, a,bestämmelserna om arbetsmarknads- och regionalpolitiskt stöd inrymmertillräckliga korrektiv. Bedrägliga beteenden i dessa sammanhang kan självfalletbeivras med hjälp Ekonomisk brottslighet, m. m. Ekonomisk brottslighet, m.m. Utskottet anför också attstödverksamheten i en del fall innefattar avsedd subventionering och attlokaliseringsstödet inrymmer ett visst mått av risktagande. Självfallet är detangeläget att återigen poängtera vikten av att myndigheter och även andrakreditgivare noga kontrollerar att företagen uppfyller de villkor som rimligenkan uppställas. Också frågan om namnkarantän har berörts i debatten. Manhar pekat på problem genom det samband som finns mellan registrering av firmaoch namn och planerad ekonomisk brottslighet eller annan illojal verksamhet.Frågan har tidigare behandlats av , nämligen 1980, då en vissskärpning i dessa avseenden beslutades. Bl, a, en promemoria från BRÅ utgjordeunderlag för dessa beslut. var frågan återigen uppe till diskussion häri med anledning av ett mofionsyrkande om namnkarantän. Lagutskottetkonstaterade då i sitt betänkande - utskottets hemställan bifölls av riksdagen- att underlag ännu saknades för en bedömning av effekten av beslutadeåtgärder. har också i ett yttrande fill justitieutskottet över dennu aktuella propositionen och den i anslutning därtill väckta motionen intagitsamma ståndpunkt. Den uppfattning som framförts delas av justitieutskottet. Med det anförda yrkar jag avslag på motionerna 94 och 2067i de delar som här har berörts och bifall till utskottets hemställan imotsvarande delar, I övrigt yrkar jag bifall till justitieutskottets hemställani den mån bifallsyrkanden tidigare inte har framställts. 26TOMMY (vpk): Beträffande frågan om det otillbörligautnyttjande av möjligheterna att erhålla statliga bidrag som utan tvivelförekommer i dessa sammanhang och behovet av en skärpt kontroll i samband med kreditgivningvill jag säga att det i motionerna anges en viljeinriktning när det gällerförslag till åtgärder. Motionerna innehåller inte några konkreta förslag, i ochmed att de inte är åtföljda av förslag till lagtext. Vi menar att deförhållanden vi pekar på i motionerna måste närmare undersökas och beaktas idet kommande utredningsarbetet, och enligt vår uppfattning borde riksdagenkunna göra ett uttalande av denna innebörd. Jag tycker det är förvånande att utskottet avstyrkermotionerna. Såvitt jag kan förstå måste detta innebära att utskottet inte anseratt de problem vi pekar på behöver uppmärksammas av de nämnda utredningarna.Jag finner att problemen bör belysas, och jag har förstått av att han håller med mig på den punkten. Mot denna bakgrund finns detskäl att tillstyrka förslaget om att problemen skall tas upp i de kommandeutredningarna. Det är riktigt att vi har tagit upp frågan om namnkarantänäven tidigare. Anledningen till att vi återkommer är att det utan tvivel förekommerfirmanamnsbyten som ingår som ett led i en planerad ekonomisk brottslighet. Dehittills vidtagna åtgärderna har alltså inte varit tillräckliga för att kommatill rätta med dessa s, k, illojala firmanamnsbyten. När vi vill att ett namn skall kunna sättas ikarantän är utgångspunkten att försvåra ekonomisk brottslighet. Det är därförbeklagligt att socialdemokrater och moderater, som har så vitt skildauppfattningar i många frågor då det gäller kampen mot den ekonomiskabrottsligheten, kan vara överens om att vi inte bör pröva möjligheten mednamnkarantän, Sammasak är det med registerverksamheten och uppgifterna om vilka som sitter ibolagsstyrelser eller är funktionärer i bolag, I de fall där man har skummaavsikter av något slag tar det faktiskt mellan bytet avstyrelseledamöter och funktionärer i bolaget och anmälan till registermyndigheten, BRÅlade fram två alternativ för , som valde den lindrigare vägen. Men underde år som reglerna verkat har det trots allt visat sig att de inte ger detresultat som man i vart fall uttalade förhoppningar om att de skulle ge. Varförskall man då envisas och säga: Vi kan inte gå vidare, vi vill intepröva någonting som kan ge bättre effektivitet? Detrimliga vore att man uttalade att det kanske finns skäl att överväga denföreslagna förändringen, därför att de nuvarande reglerna bevisligen inte hargett de önskade effekterna när det gäller strävan att hålla ett aktuelltregister över ledamöter i bolagsstyrelser och funktionärer i bolag. Därförfinner jag det en aning underligt att socialdemokraterna, liksom ,håller fast vid att vi när det gäller registerverksamheten inte skall skärpasanktionerna på sådant sätt att den avgående styrelseledamoten ellerfunktionären ges ett ansvar ända till dess att han har sett till att det harblivit en förändring i registret. Anslagtid polisväsendet, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om justitieutskottets betänkande 29,) Anf.27 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera jusfitieutskottets betänkande 29 om anslag tillpolisväsendet, m, m. Anslag tillpolisväsendet, m. m. 28 (): Jag skall i detta mitt anförande beröra den minskade antagning avpolisaspiranter som föreslås i proposition nr 100, bil, 4 B, Rikspolisstyrelsenhar föreslagit att antalet elever i grundutbildningen skall fastställas fill460 för detta och de två följande budgetåren. Vidbudgetbehandlingen gjorde departementschefen bedömningen attantagningen av aspiranter kunde begränsas till 200 för /85 ochde därpå följande budgetåren, Iår anser plötsligt departementschefen att han tog till iöverkant och menar att antagningen av aspiranter bör begränsas till 150, Man ställer sig dåförhoppningsfullt frågan om brottsligheten har minskat Anslag tdl polisväsendet, m. m. så kraftigt att det är dags att begränsa polisen. Tyvärr,fru talman, förhåller det sig tvärtom. Går vi i fiden,t, ex, , finner vi att antalet brott det året uppgick till ca 195000. Denna siffra har markant förändrats, och räknar man med att ca 960 000brott anmäls. Ökningstakten har varit särskilt kraftig när det gäller skadegörelse,bedrägeri och stöld. Man kan då fråga: Är uppklarningsprocenten större nu änförr, och är det anledningen till att man vill dra ner på antagningen avpolisaspiranter? Nej, fru talman, tyvärr har situationen även på denna punktblivit sämre, beroende på bristande resurser. Av begångna brottsbalksbrottklaras upp-knappast en tredjedel. Förvissa vanliga, kanske mertriviala brott är uppklarningsprocenten betydligt lägre. Exempelvis klarasendast av antalet cykelstölder upp. När det gäller bostadsinbrotten klararman bara upp . Ytterligare ett oroande faktum är att det totala antaletbrott med säkerhet är betydligt större än antalet anmälda brott. De s. k.offerundersökningar som har gjorts visar att skillnaden mellan antalet begångnabrott och antalet anmälda brott är mycket stor. Detta gör att folk som drabbasav brottshandlingar förlorar tron på samhällets skydd. Man hör ofta folk sägaatt det inte lönar sig att anmäla brott - polisen hinner ändå inte klara uppdem. Som de flesta vet är polisens huvuduppgift att beivra ochförebygga brott. Det är viktigt att begångna brott kan utredas utan onödigtdröjsmål. Så sker tyvärr inte . Många medborgare är skrämda avutvecklingen. betecknas trots detta som en rättsstat. Men för enrättsstat är det en självklar plikt att skydda medborgarna. Utvecklingen avframför allt våldsbrottsligheten är emellertid starkt oroande. I en intervjustudie, Offer för vålds- och egendomsbrott,görs uppskattningen att den vuxna befolkningen drabbas av omkring 690000 våldshändelser. Av dessa kan , dvs. 325 000, hänföras till någon formav gatuvåld. har antalet inbrott mer än femdubblats. Åren1982-1983 ökade bostadsinbrotten . Jag ställer därför frågan till utskottets talesman ellertill justitieministern, som tyvärr har avlägsnat sig: Är det mot denna bakgrundlämpligt att begränsa antalet polismän? Jag nämnde tidigare att polisväsendets uppgift är attförebygga brottslig verksamhet och att ingripa mot dem som har begått brott.Men polisväsendet har också viktiga sociala och hjälpande funktioner. Polisensvarar för en samhällsnyttig verksamhet och måste känna att den har såvälstatsmakternas som allmänhetens stöd. Den kraftiga krympningen när det gällerantagningen av polisaspiranter tyder på att statsmakterna urholkar detta stöd. Risken för upptäckt avhåller många från brott. Det ärdärför viktigt att en stor andel av brotten upp. Polisen bör även i ettkärvt ekonomiskt läge få tillräckliga resurser för sin brottsbekämpandeverksamhet. Kvarterspoliser och fotpatmllerande poliser kan göra viktigaförebyggande insatser. Upptäcktsriskens betydelse för att förebygga brott skallvara utgångspunkten för inriktningen av polisens verksamhet. Departementschefen anför att det finns ca 1 200 polismänsom tjänstgör Nr 135 utöver gällande personaltablå, dvs. som har fullgjortalterneringstjänstgö- Fredaeen den ring men som ännu inte fått tjänst vidnågon polismyndighet. Brottsutveck- o j: 1935 lingenvisar att även dessa poliser behövs och att den ansträngda personalsi- tuafioneninom polisväsendet skulle vara ohållbar utan denna reserv. Därtill skall läggas att drygt 400 poliser kommer att avgåvarje år t, o. m. väsendet m m. Olika förslag från regeringshåll har påsenare tid visat att regeringen i många avseenden nonchalerar medborgarnas kravpå skydd mot brott. Det framgår bl. a. av förslaget om åtalseftergift ochmildare bedömning av begångna brott som har förövats mot den enskilde. Att nukrympa landets poliskår måste innebära en försämring av polisens möjligheteratt bekämpa den ökande brottsligheten. a. följande i betänkandet: "När det gäller frågan hur många aspiranter som börantas till grundutbildningen under nästa budgetår vill utskottet peka på attpersonalläget inom polisväsendet förbättrats ". Utskottsmajoriteten säger vidare att "personalläget såledesär gynnsamt ", Rikspohsstyrelsen har tydhgen en helt annan uppfattning.Men den sakkunskapen viftar utskottsmajoriteten bort. När man kan läsa i tidningar att brottsundersökningar, t,o, m, när det gäller mordfall, inte kan fullföljas på grund avarbetstidsbestämmelserna undrar man om personalstyrkan är tillräcklig inompolisväsendet. Ett bibehållande av det intagningsantal på 200 aspirantersom justitieministern själv förordade innebär en merkostnadav 7 milj, kr,, dvs, knappt 1,av hela budgeten för . Detmåste betraktas som ett billigt pris för att bibehålla lag och ordning pådagens nivå. En neddragning enligt propositionen kommer att vålla obalans ochförsämra polisens möjHgheter att utreda och förhindra brott. Jag yrkar därförbifall till reservation 1, som och har signerat, 29 (): rådde en besvärandevakanssituation inom polisen. Särskilt var hårt drabbat. Föratt så snabbt som möjligt komma till rätta med den ohållbara situationen ökadespolisutbildningen , varintagningsantalet till polisutbildning ca 800, Tack vare dessa kraftfullainsatser från tidigare centerledda regeringars sida har vi kommit till rättamed vakanssituationen inom polisen. är den socialdemokratiska regeringen i färd med attrasera det som tidigare byggdes upp. beslöt efter förslagfrån regeringen att utbilda 200 poliser. Från sida motsatte vioss detta. Vi ansåg att även fortsättningsvis 400 aspiranter borde antas. Vikrävde också en långsiktig plan för den fortsatta dimensioneringen avpolisutbildningen. Polisberedningenlämnade ett betänkande, av vilket det 49 4 protokoll 1984/85:135-137 Anslag till polisväsendet, m. m. framgår att den årliga rekryteringen bör vara 500polisaspiranter för att motsvara rekryteringsbehovet i en storleksmässigtoförändrad polisorganisation. Regeringen bortser dock helt frånpolisberedningens bedömning. 1984 drev regeringen igenom att grundutbildningenskulle omfatta 200 aspiranter för detta budgetår. Inte nog med det - även dedärpå följande två åren skulle intagningsantalet för aspiranter vara 200.Självfallet motsatte vi oss detta från sida. Så kom då det helt ofattbara förslaget i åretsbudgetproposition. Regeringen frångick sitt eget förslag, somriksdagsmajoriteten ställde sig bakom. Antalet polisaspiranter somskulle tas in till utbildning skulle minskas från 200 till 150. Har vinu så gott om poliser att vi inte behöver någon rekrytering? , som rimligen bör ha ett visst kunnandepå detta område, tycker inte att så är fallet. anser att detbör antas 460 aspiranter för att behovet skall täckas efter de polisersom slutar sina tjänster. Justitieministern däremot konstaterar attpersonalläget nu ytterligare har förbättrats och att 1 200 polismän tjänstgörutöver gällande personaltablå. Med andra ord: Vi har ett överskott på 1 200poliser. Från sida kan vi inte godtajustitieministerns bedömning. Vi anser att den inte är grundad på verkligaförhållanden inom polisväsendet utan bygger på en felsyn. De färdigutbildadepoliserna saknar förvisso inte arbetsuppgifter utan tjänstgör inom polisen dåordinarie befattningshavare av olika skäl är förhindrade. Utan dessa poliserskulle den ansträngda personalsituationen med övertid motsvarande 800polistjänster vara helt ohållbar. Det förslag som socialdemokraterna i utskottet ställt sigbakom kommer att innebära en nedrustning när det gäller polisens personellaresurser. Från sida protesterar vi mot denna oförnuftigabesparing som skapar ett uppdämt behov, vilket måste täckas, om vi inte skallminska antalet poliser. Vi anser det felaktigt att skjuta nödvändig utbildningpå framtiden. Det leder till en ryckig planering vid , och detkommer inte att innebära minskade kostnader. Jag yrkar bifall till reservation 2, där vi fråncenterpartiet säger att 300 polisaspiranter bör antas . och har , till skillnad frånförra året, inte godtagit socialdemokraternas bantning av polisutbildningen.Deras ändrade inställning, som jag tycker är glädjande, har resulterat i enreservation. De har dock valt en lägre nivå än vi från - manföreslår nämligen 200 polisaspiranter, vilket innebär 50 fler än vadsocialdemokraterna föreslår. Om centerreservationen faller i den förstaomgången, kommer vi i andra hand att stödja reservation 1. I reservation 3, som jag yrkar bifall till, föreslår vifrån att det upprättas en plan för polisutbildningensdimensionering inför den kommande femårsperioden. Regeringen bör underställariksdagen en sådan plan. Vi anser att det är av mycket stor betydelse förorganisationen av arbete och därmed också för kvaliteten på denundervisning som där bedrivs att verksamheten kan planläggas för enlängre tidsperiod än och att elevintagningen är någorlunda jämntfördelad över året. Jag konstaterar att justitieministern lämnat kammaren. Jaghar i och för sig förståelse för det. Han, liksom vi andra, behöver väl ocksåmat. Men det hade varit av mycket stort intresse att få höra hur han ser påfrågan om polisrekryteringen, som vi tycker är en väldigt viktig fråga. Reservation 6 gäller förändringen av vissa polistjänster.Det förhåller sig på det sättet att i de flesta polisdistrikt tjänstgör enpolisman med kommissaries tjänsteställning som chef för ordnings- ochkriminalavdelningen. I ett fåtal distrikt uppehålls tjänsten som chef förresp. avdelning av en inspektör. Det gäller polisdistrikten i , ,, , , , , , och Svegsamt kriminalavdelningen i . En avdelningschef som är kommissarie har störrebefogenheter än en inspektör exempelvis i fråga om förundersökning ochtvångsåtgärder. Det för med sig att arbetet i de distrikt som har en inspektörsom chef blir onödigt besvärligt och tungrott. Eftersom en förändring avtjänsterna inte heller innebär någon ekonomisk merutgift, anser vi fråncenterpartiet att en sådan förändring bör komma till stånd. Det anser ocksåmajoriteten i utskottet. , då frågan också var uppe tillbehandling, utgick man i utskottet från att det skulle ske en förändring. Mentyvärr har ingenting hänt. Utskottet utgår även nu från att regeringen skalländra de här tjänsterna.