prot · G80955 · 1984-12-31 00:00:00 — Brister i denna.konkurrenskraft, som blev alltmer uppenbara i börjanav , ledde andra hälft till att vitala delar avsvenskt näringsliv i realiteten ställde sig vid sidan om den internationellamarknaden. Denna utveckling avspeglades inom landet i form avindustrinedläggningar, branschkriser, krav på statliga ingripanden, etc. En normal omvandlingstakt av näringslivet ersattes med enhelt onormal, vilket i flera avseenden fick allvarliga följder såväl förlandets ekonomi i sin helhet som för enskilda arbetstagare - det sociala prisetför den gradvis urgröpta internationella konkurrenskraften blev för mångaenskilda arbetstagare utomordentligt högt. Även måste vi räkna med en successivomvandling av vårt näringsliv.utifrån de krav som den internationellakonkurrenskraften ställermen då förhoppningsvis i mer ordnade former, vilketförutsätter en polifik som ger förutsättningar för en sådan godkonkurrenskraft. På alla områden i vårt samhälle kommer detta att ställastora krav på arbetskraftens utbildning och förmåga att tillgodogöra sig nyakunskaper och färdigheter anpassade till nya behov. Den diskussion vi har att föra omförslag fill ny organisation av arbetsmarknadsutbildningen skall ses mot dennabakgrund. Det är nödvändigt att genom långsiktigtinriktade beslut skapar förutsättningar för att samhället i sin helhet inomoffentlig och privat sektor kan erbjuda den utbildning av grund-, vidare- ochfortbildningskaraktär som krävs för att ett av svenskt näringslivs främstakonkurrensmedel skall hållas på toppnivå, nämligen vår arbetskraft. Det är bl.a. mot denna bakgrund moderata samlingsparfiets vaktslående om utbildningenskvalitet på alla områden skall ses. I en motion från den allmänna mofionsfiden,1983/84:916, angående arbetsmarknadspoUfiken underströk moderatasamlingspartiet behovet av en mer marknadsanpassad form avarbetsmarknadsutbildningen. Vi markerade behovet av en mer fristående, merdecentraliserad organisa-fionsform. Vi argumenterade i motionen för en störrerenodling av kursutbudet, där vissa delar av utbildningen övertogs av detreguljära utbildningssystemet och AMU renodlade sitt utbud till att gälla merdirekt yrkesförbere-dande utbildning, ofta av kortare karaktär. Vi önskade också friare former för upphandling ochfinansiering av arbetsmarknadsutbildning, vilket skulle verka såväl pris- ochkostnadspressande som kvalitetshöjande . Inte minst kvalitetsfrågornamarkerades kraftigt. Vikten av hög kompetens hos lärare och handledarebetonades. Många av dessa tankar och principer återfinnsi den proposition som utskottet har behandlat. Det är därför ganska naturligtatt moderata samlingsparfiet med fillfredsställelse noterar att regeringen påde flesta väsentliga punkter gjort en bedömning som i stort överensstämmer medden som moderata samlingspartiet förde fram under allmänna motions- tiden.Jag skall därför bara i korthet beröra ett par frågor som, trots den storaprincipiella enigheten, avsatt spår i form av moderata reservafioner. Iett par av reservationerna berörs organisationsfrågor, bl. a. styrelsernassammansättning samt utseende av chef för den regionala uppdragsmyndigheten.Från moderat sida har vi som sagt betonat organisafionens friståendedecentraliserade karaktär. Ireservation 8 markerar vi att vi inte vill ha en partssammansatt styrelse påcentral nivå. Regeringen skall ha full frihet att till denna styrelse knytasakkunskap som är helt obunden gentemot arbetsmarknadens parter. gemensam borgerlig reservation, nr 4, säger vi att vi kan tänka oss enpartssammansatt styrelse på länsnivå, men då anser vi att även /SR skallvara representerat. Ireservation 7 understryker vi att den regionala nivåns självständighet bästmarkeras om chefen på denna nivå utses av styrelsen. Lokaliseringenav den nya myndigheten har behandlats i ett antal motioner. Utskottet tar inteställning i den frågan utan anser att det må ankomma på organisafionskommitténatt återkomma till med nytt förslag. Utskottetpekar i likhet med vad man brukar göra i lokaliseringsfrågor på att omlokalisering skall ske utanför , bör det i första hand vara iskogslänen, alternativt i sydöstra och . Kvalitetsfrågornahar ägnats stor uppmärksamhet i debatten kring den nya AMU-organisafionen. Imoderata samlingsparfiets mofion nr 188 har vi, som redan omtalats, starktunderstrukit att AMU:s viktigaste uppgift skall vara att skräddarsy korta, oftaoregelbundet återkommande yrkesutbildningskurser. Anpassningsförmåga,flexibilitet och rätt kvalitet måste prägla detta utbud. Skall detta uppnås,måste den regionala nivån ha stor frihet att ta fram kursplanen. I detta arbeteutgör de centralt utarbetade kursplanerna riktmärken som service åt denregionala nivån. Men det är nödvändigt att man behåller och utvecklar storregional frihet. Med den inriktning vi alltmer vill ge AMU-utbildningen medskräddarsydd utbildning som snabbt kan tas fram, är det nödvändigt att ge denregionala nivån denna frihet. Detfinns alltför många exempel på stelhet och onödig tidsutdräkt i avvaktanpå att centrala instanser skall utarbeta och godkänna kursplaner, allt fill menför en ökad flexibilitet ute i näringslivet. Även om det finns ett behov av att renodla kursutbudet mellan AMU ochövriga delar av utbildningsväsendet, får inte detta innebära att mångfalden ochen vitaliserande konkurrens hotas. Genomett väl anpassat upphandlingssystem för utbildning, som bör kunna utvecklasinom ramen för de riktlinjer som dras upp i proposifionen och som godkännsav utskottsmajoriteten, kan en kostnadspressande och kvalitetsutvecklandekonkurrens och samverkan uppnås. Det borde skapa goda förutsättningar för bl.a. köp av utbildning från enskilda företag som på olika områden besitter storkompetens. Detta betonas i reservafion nr 11. På så sätt undviks ocksåomfattande investeringar som den regionala myndighe- Ny organisation för AMU ten iannat fall skulle behöva göra. Man utnyttjar i vissa konjunktursvackor ledigkapacitet ute i näringslivet. Kvalitets-, kompetens- och behörighetsfrågorna har somsagt diskuterats mycket. har i sitt yttrande tillarbetsmarknadsutskottet begränsat sina synpunkter fill att avse just kompetens-och behörighetsfrågorna. bedömning, fill vilkenarbetsmarknadsutskottet ansluter sig, är att det är motiverat att"AMU-lärarnas kompetens i vad gäller såväl pedagogisk skicklighet somyrkeskunnande bör motsvara det som krävs för behörighet för lärartjänst på jämförbarnivå inom det allmänna skolväsendet". Utbildningsutskottetsäger dock också: "Med hänsyn fill AMU:s ofta speciella villkor - detkan t. ex. gälla, att snabbt behöva tillgodose krav på udda och tillfälligayrkesutbildningar - får vad utskottet har anfört emellertid inte uteslutamöjligheten att för ett föreliggande speciellt behov anlita lärare i AMU somäger en utbildning eller en erfarenhet som inte är densamma som behöriga lärareinom det allmänna skolväsendet har men som är jämförbar härmed." Detta ställningstagande bör enligt arbetsmarknadsutskottetges regeringen fill känna med anledning av proposifionen och ett flertalväckta motioner, däribland den moderata motionen 1984/85:188; Också de elevsociala frågorna har ägnats storuppmärksamhet, inte minst i debatten. De har även föranlett en mängduppvaktningar hos utskottet. Vi moderater ansluter oss till utskottsmajoritetensuppfattning att frågorna är angelägna att beakta då arbetet med att verkställariksdagens principbeslut sätter fart, bl. a. i den organisafionskommitté somregeringen fillkallat för att klara detta. Det finns förvisso ett antal praktiska frågoratt lösa innan den nya organisationen smidigt kan fungera ute på fältet.Arbetsmarknadsutskottet har som sagt blivit föremål för en mängduppvaktningar. Utan att vara alltför djärv i min profetia vågar jag förutspåatt det är ett intet mot vad organisationskommittén kommer att få erfara underde närmaste månaderna. Propositionen och en bred utskottsmajoritet haremellerfid, som vi i moderata samlingsparfiet ser det, lagt en god grund genomatt nu presentera ett förslag till ny arbetsmarknadsutbildning som iflertalet vikfiga hänseenden är ett bejakande av tidigare framförda moderataståndpunkter om en mer marknadsanpassad, kvalitetsmedveten arbetsmarknadsutbildning- något som vi moderater hälsar med stor fillfredsställelse. Mot denna bakgrund yrkar jag, herr talman, bifall fillreservafionerna 4,7, 8, 10 och 11 samt i övrigt bifall fill utskottetshemställan. 90INGVAR i (c): Herr talman! I arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 9 behandlas den nya organisationen för arbetsmarknadsutbildningen.Från sida accepte- rar vi stora delar av regeringens proposition. Att det nutillskapas en fristående organisation med eget ansvar bör ureffektivitetssynpunkt, såväl utbildningsmässigt som ekonomiskt, vara bästa möjligalösning. Enligt vår mening är arbetsmarknadsutbildningen en av deviktigaste delarna i arbetsmarknadspolitiken. Det är genom en kvalitafivt god,anpassad utbildning som samhället kan tillgodose behovet av välutbildademedarbetare i ett näringsliv i ständig utveckling. Vi stöder därför propositionens grundläggande principer,som vi anser kommer att leda till en effektivare arbetsmarknadsutbildning.Däremot har vi avgett reservationer på vissa avsnitt i betänkandet. Vad gäller den regionala uppdragsmyndigheten ochstyrelsens sammansättning anser vi det helt naturligt att arbetsmarknadensparter ingår i styrelsen. Som en konsekvens skall även /SR vara företrätt istyrelsen. Det kan befaras att medlemmar i denna organisation i framtidenkommer att omfattas av arbetsmarknadsutbildning i betydligt högre grad . vill även hårdare markera betydelsen av denpolitiska förankringen i styrelsen. där enbart arbetsmarknadensparter ingår är en alltför smal bas; bättre vore att även länets politiska livgenom kommunerna och landstingen blev representerade. Vidare böruppdragsmyndigheten i varje län få så stor frihet som möjligt just i syfte attfrämja flexibiliteten och, inte minst, den lokala anpassningen av utbildningen..Således bör en stor självständighet prägla den regionala styrelsens arbete. Just med tanke på självständigheten kan det vara olämpligtatt den centrala styrelsen utser den regionala myndighetens styrelse. Vi anserdärför att regeringen efter förslag från länet bör utse den regionalastyrelsen. I propositionen föreslås att den regionala styrelsensordförande skall utses av regeringen. Vi har däremot den uppfattningen attstyrelsens ordförande skall utses av dess styrelse. På.det sättet vill vimarkera den självständighet som den regionala uppdragsmyndigheten skall hagentemot såväl central myndighet som regering. När det gäller den centrala myndighetens lokaliseringskall regeringen återkomma till med förslag. Utskottet vill inte nugöra några uttalanden om lokaliseringsort. Från sida är vi.intetillfredsställda med detta ställningstagande, utan vill hårdare markera redannu att inte skall komma i fråga. Vi vet av erfarenhet att tidigare riktlinjerinte efterievts, och vi vill därför stämma i bäcken . Oroväckande är också att socialdemokratiska motioner förordar just kommuner i Stockholmsregio nen. Det finns nu en fara att organisationskommittén kan tolka utskottets ställningstagande så att även är ett lokaliseringsalterna tiv. Möjligen kan svara på frågan varför utskottet inte vågade ställa upp på förslag, när vi ville utesluta som lokaliseringsalternativ. ' Vid köp av utbildning i företag vill vi framhålla att ensamordning av alla resurser är nödvändig. Ett utnyttjande av såväl komvux somgymnasieskolan och företagens utbildningskapacitet är en förutsättning för attvi skall nå ett Ny organisation för AMU Ny organisation för AMU ännu bättre resultat. Vi framhåller i reservation 11 attkravet på flexibilitet och snabb lokal anpassning kommer att leda till att AMUkraftigt ökar köpen av utbildning i företag. Vi pekar på möjligheterna att i enlågkonjunktur bättre utnyttja ledig maskinkapacitet i företagen. Kostsammamaskininvesteringar är ytterligare ett argument för företagsanknutenutbildning. På det elevsociala planet kommer vissa förändringar attske. Vi vill framhålla betydelsen av att regeringen gör en noggrann uppföljningoch att om försämringar visar sig är vi beredda att förstärka de elevsocialaåtgärderna inom . yrkar jag bifall tillreservationerna 4, 5, 6, 7, 9, 11 och 13. 91ELVER (): hararbetsmarknadsutbildningen (AMU) varit föremål för mycket utredningsarbete ochen omfattande debatt. När det gäller målen för AMU lade regeringen framett förslag som bygger på KAFU:s betänkande, ett förslag som fick riksdagensstöd. Däremot följde inte regeringen förslag i den organisatoriskadelen, utan AMS fick i uppdrag att i samråd med ett antal andra organ,, och statskontoret, arbeta vidare medfrågan. Efter AMS redovisning av sitt uppdrag och efterremissbehandlingen kom alltså proposition nr 59 hit till : Jag skallinte upprepa huvudlinjerna. De är redan väl kända, och allt talar för att de isina huvuddrag får stöd. Däremot har jag några synpunkter av meraprincipiell art. Med tanke på den korta tid som har stått till buds förpropositionsskrivningen har det inte varit möjligt att ge alla detaljeradefrågor de klara och precisa svar som hade varit önskvärda. hänvisarregeringen till en organisationskommitté som skall ta sig an de praktiskafrågorna och lösa de problem som återstår. Jag håller med om att det ärnödvändigt att sådana praktiska frågor måste redas ut i särskild ordning, menmed tanke på de oklarheter som ändå behäftar propositionen borde geen del klarare besked. Det är inte rimligt att den politiska instansen avhändersig möjligheten att peka ut en klar färdriktning i så viktiga frågor som dethär handlar om, nämligen utbildning för arbetslivet och utbildning för mångasom har en kort och ofullständig grundutbildning. I ett ganska stort antal motioner har också riksdagsmänoch partier pekat på förändringar och kompletteringar som borde komma tillstånd. Det är framför allt några områden som har kommit i fokus. Ett områdeavser den pedagogiska kvaliteten, ett annat representationen i de olika centralaoch regionala styrelserna. Vidare gäller det de regionala chefernas ställningoch möjligheten till konkurrensneutralitet. Slutligen har de elevsocialainsatsernas betydelse aktualiserats i flera motioner. I många motioner har den pedagogiska kvaliteten tagitsupp, men också frågor om lärares behörighet har lyfts fram.Utbildningsutskottet, som har gett synpunkter till oss iarbetsmarknadsutskottet, har tagit fasta på två saker. Man slår bl. a. fast attarbetsmarknadsutbildningens kvalitet inte får eftersättas.I detta avseende instämmer utbildningsutskottet i vad som föreslås i mångamotioner. Flera motioner, bl. a. ett par från , fårutbildningsutskottets stöd för den framförda uppfattningen att lärarnaskompetens är en nödvändig förutsättning för en tillfredsställande kvalitet påutbildningen inom AMU. Att just den pedagogiska kvaliteten har kommit i centrumberor bl. a. på att det beträffande kompetenskravet finns ett tillägg i propositionen.Där står detförutom om traditionell behörighet bl. a. följande: " utbildningoch erfarenhetsom kan bedömas likvärdig". Denna formulering har uppfattats som inte bäraoklar utan också som oroande, såväl bland lärare och elever som av de fackligaorganisationerna. för sin del utesluter inte möjlighetenatt det ibland kan föreligga speciella behov när det gäller att anlita lärare iAMU, men då måste det handla om undantag och kompletterande förstärkning.Propositionen kan emellertid tolkas annorlunda med sin glidande formulering:där det kan bedömas likvärdigt. har bedömt att den här frågan ärså viktig i vad avser utbildningen inom AMU - såvitt gäller lärarnas kompetens- att utskottet med anledning av de sex motionerna enhälligt föreslår attregeringen tillskrivs på denna särskilda punkt. En annan sak som kan förorsaka problem är ekonomin för dennya . Dels skall det ju finnas ett reguljärt samarbete mellanolika utbildningsanordnare, dels skall det upprätthållas konkurrensneutralitetgentemot andra, t. ex. komvux. Eftersom den nya organisationen skall ta betaltför sina tjänster, är det viktigt att den prismässiga konkurrensneutralitetenvad beträffar kostnaderna för utbildningen verkligen upprätthålls. Skulle detinte bli så, dvs. om andra utbildningsanordnare än AMU skulle nonchalera kravenvid beräkning av sina kostnader, skulle AMU:s verksamhet kunna äventyras. Dennya organisafionen lär ändå få stora problem med att klara ekonomin med tankepå att organisationen inte är direkt mottagare av statsmedlen. De går ju vialänsarbetsnämnden (). I den nuvarande motsvarigheten till de regionalastyrelserna, dvs. kursstyrelserna inom AMU, blev de olika fackorganisationernarepresenterade. I den nya organisationen utesluts en av organisationerna,/SR. Denna förändring anser vi inom vara både omotiverad ochoriktig. Arbetsmarknadsministern skrev ju i budgetpropositionen att arbetsmarknadsutbildningi högre grad än f. n. måste erbjudas långtidsutbildade och tjänstemän. Dettauttalande är riktigt med tanke på att arbetslösheten bland högskoleutbildadeökar, och tyvärr också kommer att fortsätta att öka. Akademikernasfackrepresentanter i kursstyrelserna har varit en god kompletterande kompetens.Kursstyrelserna har från den synpunkten varit nog så heltäckande. Därför ärregeringens förslag att man skall begränsa den fackliga representationen pådetta sätt ytterst beklaglig. Vi yrkar bifall till reservation nr 4, där styrelsenssammansättning i den nya regionala myndigheten tas upp. I reservation 7 tas frågan om utnämnande av chef i denregionala organisationen upp. förslag i motion 184 går ut på attdet måste Ny organisation för AMU Ny organisation för AMU betraktas som naturligt att den regionala myndighetensstyrelse utser chefen för den regionala uppdragsmyndigheten, och interegeringen som föreslås i propositionen. Vi har framhållit risken för attregeringens förslag kan leda till lojalitetskonflikter. förslagskulle också markera den självständighet som bör prägla den regionalamyndigheten. F. ö. har man både i propositionen och i motionerna framhållitvärdet härav. Ett bifall till reservation 7 skulle betyda en ytterligareförbättring. I reservation 11 tas upp köp av utbildning i företag m. m.I anledning av motioner från och har vi yrkat bifall tillförslaget om en särskild skrivelse till regeringen beträffande bl. a.utnyttjande av ledig maskinkapacitet. AMU skulle med fördel kunna dra nytta aven sådan ordning i det framtida arbetet - detta särskilt med tanke på att dyramaskininvesteringar vid en omorganisation långt ifrån alltid är möjliga i detkorta perspektivet. Slutligen, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 13 som tar upp de elevsociala åtgärderna inom AMU-organisationen.Den försämring som sker av såväl fritidsverksamheten som de kurativa insatsernavid AMU-centra är betänklig. Formellt hävdar propositionen att det inte ärfråga om någon minskning, men i realiteten kommer bl. 125 deltidsarbeten medkurativa uppgifter att göras om till 33 tjänster. Det innebär i praktiken attregeringens förslag leder till att många AMU-centra och filialer kommer attsakna personal med kurativa uppgifter. har i sin motion 184 sagt att detta inte ärförsvarbart, och förordat att regeringen skall göra en noggrann uppföljning aveffekterna av det förslag som läggs fram för att garantera kvaliteten ocksåpå den elevsociala verksamheten. Om en försämring kan iakttas, måste vi varaberedda att tillstyrka förslag om en förstärkning för de elevsociala åtgärderna.Vi får inte glömma bort att väldigt stora grupper som är berörda av dessabeslut är invandrare och handikappade. Det kan inte vara försvarbart att hållatillbaka sådana insatser. borde i stället uttala en mycket klarmening genom ett tillkännagivande till regeringen. Tyvärr har varken socialdemokraterna eller iutskottet velat ställa sig bakom en sådan skrivning. Utskottets majoritetinstämmer visserligen i vad och kräver i reservationen, mendrar inte någon logisk slutsats av detta. Man erkänner att fritidsverksamhetenvid AMU-centra försvinner, men tröstar sig med att regeringen nog kommertillbaka till om det skulle visa sig att det går illa.Socialdemokraterna och säger att regeringen får komma tillbaka omde elevsociala insatserna skulle visa sig vara otillräckliga, men först måsteen sådan otillräcklighet manifesteras "i t. ex. ökad frånvaro eller ökadavbrottsfrekvens i studierna". Det räcker alltså inte att ana följdernaav otillräckliga insatser för de svaga eleverna - först skall en ökad frånvaroeller ett ökat antal avbrott i studierna manifesteras. Jag tycker detta ärcyniskt! Jag ber att få yrka bifall till reservation13 som bygger inte bara på folkpartimotionen utan också på en socialdemokratiskmotion. Förfolkpartiets del har vi accepterat huvudrinriktningen för den nya AMU-organisafionen.Det är positivt att hela tycks ställa upp när det gäller kvaliteten iutbildningen. På andra punkter vill vi hoppas få stöd från kammaren. Det gällerbåde en breddning av den fackliga representationen och önskvärdheten av att fåmer självständiga regionala chefer. Särskilt har vi markerat att de elevsocialaambitionerna inte får stanna vid enbart en läpparnas bekännelse. Därför villjag yrka bifall till samtliga reservationer där medverkat och iövrigt till arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 9. Ny organisation för AMU 92ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): I det betänkande vi nu behandlar liksom iregeringspropositionen finns förslag till nyorganisation av AMU som innebäratt arbetsmarknadsutbildningen blir fristående från både arbetsmarknadsverketoch . Framför allt innehåller betänkandet förslag om en nymålinriktning av AMU-verksamheten till ännu större företagsanpassning, vilketinnebär att AMU omvandlas till ett serviceorgan för näringslivet. Arbetsmarknadsutbildningenshögtidligt proklamerade fördelningspolitiska,mål, som innebär stöd till dem somhar den svagaste ställningen på arbetsmarknaden, skjuts i bakgrunden tillförmån för de tillväxtpolitiska målen. Det är viktigt, sägerutskottsmajoriteten, att utbildningens innehåll och utformning i framtidenpåverkas än starkare av arbetslivets villkor. Detta kan ske på olika sätt. Enriktig väg är att i ökad grad förlägga hela utbildningar eller delar avutbildningar till reguljära arbetsplatser. Det innebär för det första att man genom att stegvis suddaut gränserna mellan arbetsgivarnas och samhällets ansvar för fort- ochvidareutbildning av de anställda överför en större del avpersonalutbildningskostnaderna på samhället. Även om man i propositionenprogrammatiskt slår fast att ansvaret för personalutbildningen primärt måsteligga hos arbetsgivaren, konstaterar man att samhället har stortintresse av att stärka landets långsiktiga konkurrenskraft, genom att stimuleratill vidareutbildning. För det andra innebär det att arbetsmarknadsutbildningen ifortsättningen i mycket hög grad kommer att vara beroende av de förutsättningarsom finns i det företag där utbildningen bedrivs. Utbildningen kommer att bliberoende av och den koinmer även att påverkas av företagens maskinellakapacitet, tekniska utveckling och produktionsinriktning. Nödvändigtvis blir utbildningen på det sättet snävare.Kvalitativt försämras den. Dessutom kommer elevernas yrkesmässiga rörlighetatt förhindras. Samhället har ett intresse, säger man i betänkandet, avatt förebygga flaskhalsproblem i industrins produktion, genom att se till attde anställda utbildas för kommande förändringar. Därför kan inte målgruppen förarbetsmarknadsutbildningen enbart utgöras av dem som står utanför arbetsmarknadeneller dem som löper risk att bli arbetslösa, utan ambitionerna måste utsträckastill att gälla även särskilda insatser bland dem som finns i arbete. Detta innebär en förskjutning av tyngdpunkten förAMU-insatserna från den målgrupp som består av arbetslösa eller dem som löperrisk att bli Ny organisation för AMU arbetslösa till sådana som redan finns i arbete.