prot · G8096 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:6 1§ Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsarbetef fr. o. m. t. o. m.den 21 december 1984 på grund av FN-uppdrag. den 2 oktober 1984Jörgen Kammarenbiföll denna anhållan. Talmannen anmälde aff Per () skulletjänstgöra som ersättare för . 2 § Svar på fråga1984/85:33 om arbetsmarknadssituationen i AnL 1 IndustriministerTHAGE : har mot bakgrund av aff AB Fogelfors-Hus i Högsbykommun försafts i konkurs frågat mig vilka åtgärder jag är beredd atf göra föratf vända utvecklingen i en posifiv riktning i . Densvaga byggmarknaden har drabbat trähusindusfrin över hela landet, och branschenär inne i en svår omsfruktureringsfas. Jag är medveten om aff konkursen vid ABFogelfors-Hus utgör ett hårt slag för säväl samhälle som Högsbykommun. Jaghade också efter konkursen överläggningar med kommunen ochlandshövdingen och diskuterade alternafiva vägar aff angripa problemen.Diskussioner om detta pågår fortfarande, och jag kan därför inte säga något omresultatet. Jaghar vidare erfarit aff i län i samverkan medlänsarbetsnämnden, utvecklingsfonden och har fillsaft en gruppsom arbetar med sikte på aft söka lösa den för bygden svåra situationen. Om omprövning av bestämmelserna om arvs- ochrealisationsvinstsbeskattning i vissa faU Skulle gruppens arbete leda fram till projekt som kan ledafill nyetablering vill jag erinra om aft förfogar över medel somkan användas för aft stödja nya verksamheter. Även länets utvecklingsfond harmöjlighet aft medverka med finansiellt stöd. AnL 2 (): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. Jag har med min fråga velat göra industriministernmedveten om hur allvarligt läget är i , speciellt i Fägelfors.Trots högkonjunktur har arbetslösheten ökat kraftigt i sedan regeringenPalme trädde fill. Läget blir ännu värre om regeringens byggpolitik definitivtslår ut husfabriken i . Redan har kommunen förlorat nära 300 personersedan socialdemokraterna överfog regeringsmakten. Länsmyndigheterna siar om enfortsatt kraftig avfolkning av bygden om den här utvecklingen får fortgå.Fågelfors och bygderna omkring kan komma in i en så svår ond cirkel atf defblir svårt att vända utvecklingen i rätt riktning. Industriministern fillhör de riksdagsledamöter somhäftigast oeh i ganska hårda och fräna ordalag kritiserade strängt taget allaföretagsnedläggningar som skedde under den förra regeringen. Därför hade jagräknat med atf industriministern hade vilja och intresse aff sätta inkraftfulla åtgärder för atf just rädda sysselsättningen i . Som jagtolkar svaret tillförs inte Fågelforsbygden och några nyaresurser. Därför är det svårt aff se att defta leder fill någon konkret lösningpå de allvarliga problem som har uppstått i området. Jag hade förväntat mig en rad åtgärder. a. skulle detbehövas ett kraffigt kapitaltillskott för just indust riuf veckling i Högsby.Det befraktar jag som en angelägen insats. En sådan åtgärd skuUe vara betydligtmer motiverad än t. ex. de hundrafals miljoner som socialdemokraterna drev framtill det dödsdömda Öresundsvarvef. En rejäl insats, inkl. eft glesbygdsrprojekt i , borde anses rimlig. I stället för atf kraffigt minskaberedskapsmedlen till län borde regeringen ha ökat dem för atf räddasysselsättningen tills fasta jobb hinner skapas inom defta område. Här finns alltsä mycket att göra, exempelvis atf sätta inåtgärder för upprustning av vägnätet. Jag förväntar mig aft industriministernaktivt engagerar sig. Befolkningen i har verkligen rätt attställa krav på kraftfulla, posifiva insatser. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1984/85:5 om omprövning avbestämmelserna om arvs- och realisationsvinstsbeskattning i vissa fall AnL 3 Finansminister : Per har frågat om jag är bereddaft ompröva arvs- och realisafionsvinstsskaften på främst börsnoterade aktierså atf vissa - enligthans uppfattning - stötande inslag undanröjs. Utgångspunkten för Per fråga är i första handkonsekvenserna av våra nuvarande arvsskatferegler i ett fall där en avlidenperson efterlämnar börsaktier som undergår kursfall. Vid arvsbeskattningen'värderas sådana aktier fill börskursen på dödsdagen, och normalf fas infehänsyn fill kursfall som kan ske under fiden efter dödsfallet. Jag vill dockupplysa Per om att gällande arvsskaffelagsfiffning, för det fall atfkursned-gängen på aktierna är betydande, anvisar en möjlighet till nedsättningav def värde som skaften skall beräknas på. Def är regeringen som efter ansökanprövar sådana frågor. Per far ocksä upprealisafionsvinsfsbeskaffningen. Efter vad jag kan förstå syftar han då pä defförhållandet aff arvsbeskaftningen f. n. sker utan aff hänsyn fas fill denlatenta realisafionsvinsfsskatfeskuld som kan sägas belasta värdet av akfierna.I den delen vill jag framhålla aff def ingår i den fillsätfa arvs- ochgävoskaffekommitténs uppdrag atf överväga frågan om ett sådant hänsynstagande. Mot bakgrund av vad jag nu sagt är jag inte beredd affförorda några åtgärder av def slag Per efterlyser. Om omprövning av bestämmelserna om arvs- ochrealisationsvinstsbeskattning i vissa fall AnL 4 PERWESTERBERG (m): Först ber jag aff få tacka finansministernför svaret på min fråga. Det är nu en gång för alla sä aff stora förmögenheferbeskaffas mycket hårt vid arvsskiften. Infe minst finansministern själv harvarit med om aft skärpa arvsbeskaftningen upp fill på toppen vid storaförmögenhefer. Han har även varit med om aff skärpa beskattningen avrealisafionsvinsfer när def gäller börsnoterade akfier. Denna kombination har ifallet , som kanske varit def mest omtalade under def senasteåret, gjort aff först av en av största förmögenhefer går bort iform av arvsskatt och atf arvingarna därefter måste sälja akfierna för attkunna betala arvsskatten, varvid ytterligare av förmögenheten går borti form av realisafions-vinstsskaff. av arvet försvinner således genombeskattning. Som finansministern mycket riktigt påpekar, finns def, omakfierna faller efter dödsdagen, möjligheter aff ansöka hos regeringen om afffå nedsättning av arvsskatten. Jag tycker ändå atf det borde vara stötande ävenför finansministern atf man genom arvsbeskaftningen beskattar en direktskafteskuld och på def sättet får denna extremt höga beskattning av justbörsnoterade akfier. Def vore angeläget även ur konkurrenssynvinkel aff på siktfå en anpassning av såväl arvs- som realisafionsvinsfsskafferna fill vad somgäller i våra närmaste konkurrentländer ute i . Vi har ju sett hur mänga,infe minst människor med både kapital och skickliga hjärnor, försvinner uf urlandet. Fallet kan naturligtvis i detta avseende vara ettvarnande exempel, som är mycket tragiskt ur synvinkel. En äldre företrädare för socialdemokraterna, , sade i aft han tyckte aff man kanskehade gått litet väl 7 protokoU 1984/85:1-6 Om skyldigheten att anmäla aktieinnehav i visst fall långt närdef gäller arvsbeskaftningen, och då i synnerhet på mindre och medelstorafamiljeföretag. Av den orsaken skulle jag vilja ställa tvä följdfrågor fillfinansministern. För def första: Är finansministern beredd atf långsiktigtverka för nägon form av harmonisering av gällande arvs- ochreaUsationsvinsfsskafteregler i med dem i våra närmast berördakonkurrentländer? För def andra: Anser verkligen finansministern det varalagstiftarens intentioner aff just börsnoterade aktier arvsskatfemässigt skallbeskattas med upp fill , vilket vida överstiger arvsskatfebelastningen påall annan egendom? Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1984/85:10 om skyldigheten att anmälaaktieinnehav i visst fall AnL 5 Finansminister : har frågat mig om jag ärberedd verka för atf de personer som är verksamma i löntagarfonderna blirskyldiga aff anmäla akfieinnehav enUgt 2 och 4 §§ lagen om registrering avakfieinnehav. Om skyldigheten atf anmälaaktieinnehav skulle utvidgas på def sätt menar måste ikonsekvensens namn anmälningsskyldighet ocksä införas för dem som är verksammai en mängd andra juridiska personer som är stora aktieägare.Anmälningsskyldigheten skulle då komma aft omfatta ett stort antal personerverksamma i stiftelser, olika slag av fondbolag och andra stora aktieplacerare.En sådan utvidgning av den s. k. insider-kretsen har avvisats avvärdepappersmarknadsufredningen. Detta är såvitt jag nu kan bedöma en heltrimlig ståndpunkt. Jag kommer emellerfid att närmare redovisa min instäUning idenna fråga i den lagrådsremiss om lagstiftning rörande värdepappersmarknadensom regeringen avser att lägga fram . AnL 6ANDERS (): Jag tackar finansministern för svaret. Efter att ha läst den här paragrafen angående registreringav aktieinnehav och eftersom jag visste vilken påverkan i börshänseendelöntagarfonderna och deras styrelser hädanefter kommer aft ha, ville jag ställamin fråga för att få finansministern aft klarlägga huruvidastyrelserepresentanfer, revisorer och övriga verksamma i fonderna också skallha anmälningsskyldighet. Som vanlig dödlig människa tycker jag för min del aft defär mycket svårt atf klara uf detta förhållande när jag ser på 4 §. Då det därfalas om aff de som har gemenskap med juridiska personer har skyldighet atfanmäla innehav av aktier osv. anser jag att de som sitter i löntagarfondernasstyrelser rimligen också bör ha en sådan anmälningsskyldighet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på frågorna 1984/85:11 och 22 om oiTentlighetsprincipens tillämpning pålöntagarfonderna AnL 7 Finansminister : har frågat mig om jag ärberedd att medverka fill ett klarläggande av om lönfagarfondsstyrelserna skallundantagas från offentlighetsprincipen. Vidare har Berfil Fiskesjö frågat jusfifieministern vilkenrättslig status lönfagarfondsstyrelserna har och vilka sekretessbestämmelsersom enligt hans uppfattning är tillämpliga på styrelsernas verksamhet. Fiskesjöhar också frågat om jusfifieministern anser aft lagändringar krävs. Arbetet inom regeringen är så fördelat aft def är jag somskall besvara frågorna. Jagbesvarar frågorna i eft sammanhang. Vid AP-fondens fillkomst slogs av regering och riksdagfast att AP-fonden inte skulle utgöra någon del av statens eller företagensförmögenhet utan bli en fristående instifufion som i alla avseenden förvaltadesav styrelserna samt atf de fill fonden avsatta medlen skulle anses som friståendetillgångar. AP-fonden är således - som lagrådet uttryckte def ilagstiftningsärendet om löntagarfonderna - en unikt utformad institution. Denorganisafionsmässiga formen kan i viss mån sägas påminna om en stiftelse varsorganisation och verksamhet är reglerad genom särskild lagstiftning. Frågan om huruvida offentlighetsprincipen är tillämplig påAP-fondssfy-relserna hänger samman med frågan om huruvida AP-fonden är attbefrakta-som en myndighet. I lagstiftningsärendet om lönfagarfondsstyrelsernavar utgångspunkten att dessa i likhet med de äldre fondstyrelserna är organ somligger utanför den statliga myndighetsorganisafionen. Detta kom i proposifionsförslagettill uttryck bl. a. i den bestämmelse i det nya AP-fondsregle-mentet vari angesatf styrelserna får anställa de tjänstemän som behövs samt bestämma deras löneroch övriga anställningsvillkor. I anslutning till bestämmelsen, som togs överfrån reglemente, påpekades i proposifionen särskilt atf de anställdasvillkor således fastställs utan medverkan av någon statlig myndighet (prop.1983/84:50 s. 153). Påpekandet fillkom för att göra klart atf bestämmelserna ibl. 11 kap. 9 § regeringsformen om tillsättning av tjänster vidförvaltningsmyndigheter under regeringen inte var tillämpliga på tjänsternainom AP-fonden. Enligt nämnda lagrum skall tjänst vid förvaltningsmyndighet somlyder under regeringen tillsättas av regeringen eller av myndighet somregeringen bestämmer. beslutade i enlighet med förslaget ipropositionen. Mot denna bakgrund kan sålunda väl hävdas att det finnsstöd för uppfattningen atf AP-fonden med dess styrelser inte är enförvaltningsmyndighet. Frågan är emellertid komplicerad, och ytterst kommerdet an på regeringsrätten att pröva frågan om AP-fondens rättsliga status.Vidare vill jag nämna aft denria fråga f. n. är föremål förjustitieombudsmannens prövning. Därför ser jag för dagen ingen anledning attvidta någon åtgärd. Om offentlighetsprincipens tillämpning på löntagarfonderna Om offentlighetsprincipens tillämpning på löntagarfonderna AnL 8ANDERS (): Jag tackar finansministern för svaret. Den här frågan blev aktualiserad ,eftersom Sydfonden vägrat aft lämna uf vissa uppgifter. Den som följt polemikeni pressen och läst vad som yttrats i frågan blir något förvånad överfinansministerns svar. slogs nämligen fast atf AP-fonden var enmyndighet. När man sedan införde löntagarfonderna sade man atf dessa skullefungera som en parallell fill AP-fonderna för aff man inte skulle behöva göraändringar i grundlagen. Det var ju, som man uttryckte def, bråttom med attinföra löntagarfonderna. Man kan också fräga sig varför det skall vara säbesvärligt aft ha en öppenhet inom löntagarfonderna. Finansministern har infe ioch med sift svar tagit ställning fill huruvida han anser en sådan öppenhet varabra eller inte. Man kan ändå infe komma ifrån afflöntagarfonderna har hand om allmänna medel och atf regeringen tillsätterstyrelserna - det framgår av vad som har kommit fram och av vad somsägs i kammarrättens utslag. Jag anser aft kraven pä aft de skall befraktas somoffenfliga myndigheter därmed har uppfyllts. Tydligen har icke finansministernden inställningen. Def skall bli intressant atf se vilken sluflig ståndpunkthan kommer att inta. AnL 9BERTIL FISKESJÖ (c): Jag ber aff få tacka finansministern för svaret pä min fråga. Något definitivt svar ges dock inte, och det verkarsåledes som om den här frågan enligt finansministerns mening skulle vara öppen.Def tycker jag är ganska märkligt. Vi kan konstatera aft fonderna inte är någraprivata bolag. De är inte statliga bolag. De är infe stiftelser. De är infehandelsbolag. De är infe - åtminstone inte ännu - några dödsbon. Om de då infeär myndigheter, kan man sannerligen fråga sig vad de är. Vad i all världen ärde? Man kan t. o. m. fråga sig om de över huvud taget existerar i sinnevärlden.Men det har de ju visat sig göra. Beviset på aff man existerar är ju, enligt enseglivad definition av Descarfes, aff man tänker. Visserligen går det infe atfbevisa aft man gör det inom fonderna, men man handlar på börsen och manomsätter miljarder hit och dit. Då påstår aff def är oklart omde är myndigheter eller ej. Vad är de annars? Kammarrätten säger klart afflöntagarfonderna är myndigheter. Rättschefen i - jag hadeställt min fråga till justitieministern, eftersom jag tycker att ärendetegentligen ligger där -säger tydligt ifrån atf def är självklartaft de är myndigheter. Kammarrättens i president säger utöver defutslag som vi har fått atf det är självklart aft löntagarfonderna är statligamyndigheter. Def finns en lag om löntagarfonderna, de finansieras med allmännamedel, och regeringen tillsätter styrelserna. Då är fonderna naturligtvisoffentligrättsliga organ. För den skull är jag mycket förvånad över Kjell-OlofFeldts svajande svar här. Kammarrätten har ju lagt fast - och def är denjuridiska väg vi har i landet -aft löntagarfonderna är myndigheter, oeh def är ganska självklart aff manskulle komma fill den slutsatsen. skall regeringsrätten avgöra defta, säger . Pä vad sätt då? Vem har överklagat ärendet till regeringsrätten? Det hari varje fall infe jag fått kännedom om . Min grundläggande fråga, som är av intresse för alla somär intresserade av förvaltningsjuridik, är: Om fonderna infe är myndigheter,vad i all världen är de då? AnL 10 Finansminister : logik är inte alldelesglasklar. Därför atf han inte lyckats upptäcka vad fonderna är så anser han attde är förvaltningsmyndigheter. Låt mig återge vad lagrådet sade i sitt yttrande överlagrådsremissen om löntagarfonderna. Då uttalade man sig om helapensionssystemet, dvs. samfliga AP-fonder som vi har. Lagrådet sade då: Allmänna pensionsfonden är en uniktutformad instifufion; Även om fondens förvaltande organ, fondstyrelserna,skulle anses ingå i den statliga förvalfningsorganisafionen, låter sigstyrelsen infe jämställas med de förvaltningsmyndigheter som anges igrundlagsstadgan. , då vi bildade de första AP-fonderna, sade viaff de var eft offenfligräftsligt subjekt som fidigare icke hade existerat ochsom hade fått en ny och unik utformning. Har aldrig hört talas om begreppetinnovationer? Det är känt även inom förvaltningsjuridiken aff man genom besluti denna riksdag konstruerat organ som icke liknar tidigare organ men som ändåvisar sig ha fungerat utomordenfligt väl utan aff någon bråkat om sakenförrän just , när löntagarfonderna har blivit en fråga som def behagar BerfilFiskesjö och andra aff föra polemik om. AnL 11 (): Jag tycker atf finansministern far väldigtlätt på frågan om löntagarfonderna skall vara myndigheter eller infe när hanåberopar och talar om innovationer, trots att man 1979 i samband med enproposition beträffande sekretesslagen slog fast aff AP-fonderna var offenfligamyndigheter. Jag fattar inte att finansminister går fillbaka fillårtalet 1959, när han själv talar om innovationer. Om offentlighetsprincipens tillämpning på löntagarfonderna AnL 12BERTIL FISKESJÖ (c): Ja, finansministern, def är sä att ingastatliga organ kan existera utan atf def finns en rättslig reglering av dem.Frågan om löntagarfonderna är myndigheter eller ej är väldigt viktig ur yttrandefrihets-synpunktoch ur en läng rad andra synpunkter. behöver inte polemiseraså hårt mot mig - alla som har uttalat sig i den här frågan, utom Kjell-OlofFeldt, har ju precis samma mening som jag. Hur kan def komma sig aft en kammarrätt,som man får förutsätta har god kompetens, och aff de 8 protokoU 1984/85:1-6 Om offentlighetsprincipens tillämpning på löntagarfonderna främstajuridiska experterna som ni har i regeringen på det här området, dvs. de påjustitiedepartementet, har precis samma mening? Det visar ju atf Kjell-OlofFeldts uppfattning i denna fråga är mycket dåligt förankrad i den sakkunskapsom ändå finns på det här området i värt land. Def återstår alltså förKjell-Olof atf svara på följande fråga: Om fonderna inte är myndigheter,vad i all världen är de då för någonting? AnL 13 Finansminister : Pensionsfondernas status är rättsligtreglerad genom beslut här i , och har så varit . Frågan omderas status i förvalfningsrättslig mening har i ett par omgångar behandlats avriksdagen. Man har då sagt att de icke är en statlig förvaltningsmyndighet. Vidett tillfälle, nämligen i samband med att sekretesslagen behandlades, har enannan riksdagsmajoritet än den jag tillhör uttalat aff pensionsfonderna är enstatlig myndighet. Jag har min uppfattning, och f. ö. har vi haft sammauppfattning hela fiden om fondernas ställning. Låt mig sedan bara säga följande; Det tog innankonstitutionsutskottets ordförande fann det angeläget att ens undersöka vilkenrättslig ställning AP-fonderna har. Det säger mest i den här frågan. AnL 14 (): Om man utgår från att en myndighet är enmyndighet och inga problem uppkommer, behöver man naturligtvis inte undersökamyndighetens rättsliga status. I ett konkret fall har en journalist på HelsingborgsDagblad bett aff få titta pä fondernas papper. Journalisten har t. ex. bett attfå titta på diarierna. Det är då som frågan om fondernas rättsliga ställninguppkommer. Till allmän häpnad säger den ene fonddirekfören efter den andre, ochäven fondstyrelseordförandena: , vi är ingen myndighet, vi har ingenskyldighet atf rätta oss efter vad som gäller för en sådan. I förbigående kan jag säga att den här debatten avslöjarmärkliga interiörer när det gäller fonderna. I det ena fallet har man dem påfickan, så att säga. I det andra fallet har man ingen diarieföring. Över huvudtaget verkar def vara rena oredan i detta sammanhang - def är ju ändå mycketstora summor som förvaltas på detta sätt. Frågan om vad en myndighet kan göraoch inte kan göra blir ju aktuell när någon frågar efter papperna. Om man frånen myndighets sida inte vill lämna uf ett papper måste man kunna hänvisa tillatt man inte behöver göra det enligt den och den bestämmelsen i sekretesslagen.Allt är ju inte offentligt här i landet. Enligt tryckfrihetsförordningen ochsekretesslagen är det infe den sökande, den som vill titta pä ett papper, somskall behöva hänvisa till en viss lagbestämmelse, utan det är den som vägraraft lämna ut papperna som är skyldig att säga: "Enligt den och denparagrafen i sekretesslagen är jag inte skyldig aff lämna uf den härhandlingen." Sä enkelt är det. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1984/85:23 om det aviserade förslaget om inskränkning inäringsfriheten AnL 15 Finansminister : har, med anledning avEKO-kommissionens förslag om näringstillstånd, frågat statsrådet om regeringen trots kritiken från remissinstanserna avser att läggafram förslag om inskränkning i näringsfriheten. Arbetet inom regeringen är så fördelat atf det är jag somskall svara pä frågan. Regeringen kommer, i den proposition om riktlinjer för defframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet, som läggs på riksdagensbord, aft redovisa bl.a. hur förslaget om näringstillstånd skall hanteras. Om det aviserade förslaget om in- . AnL 16KARIN AHRLAND (fp): Jag får tacka en annan minister än frihetsminisfern för svaret. a. skrivit följande:"Näringsfriheten är huvud princip i .--- Näringsfriheten i sig står för så väsenfliga värden att störreingrepp än nödvändigt inte bör göras." Det är svårt att förstå hurkommissionen kunde komma med sådana förslag till etableringskontroll som man dålade fram. Jag har läst ett antal av remissvaren, och alla är de lika kritiskasom vi i folkparfiet är. Invändningar kan göras mot alla tre konfrollmoment somföreslagits. Det gäller då vandelsprövning, utbildning och ekonomiska garanfierför skatter och avgifter. skriver aft det är tveksamt vilkensanerande effekt som kan nås med vandelsprövning, eftersom def finns en klarrisk aff man inte kommer åt dem som begått de grova ekonomiska brotten. Sådanauppdagas infe så ofta. SPK ifrågasätter det lämpliga i att utpeka samfligaföretagare i en viss bransch som potentiella brottslingar. Näringsfrihefsombudsmannenerinrar om att vi har förhandskontroll av ekonomi, lämplighet och kompetensredan i dag i vissa branscher och att det är de branscherna somEKO-kommissionen har tänkt sig ett nytt system för. BRÅ gör samma invändningar. Det är bra, finansministern, med utbildning av företagare,men inte är det någon garanti för att de betalar skatten. Skall man fa examenför aft få öppna affär? kan man fråga sig. Tveksamhet mot kravet på bankgarantihar nästan alla remissinstanser. Man kan egenfligen sammanfatta remissvaren i en meningciterad från jusfitiekanslern: "Ett ingrepp av detta slag i den enskildesfrihet att söka försörja sig genom eget arbete har knappast förekommit i vårtland i modern fid." Justitiekanslern kan inte misstänkas för att politiseradärför att han har dragit logiska slutsatser av kommissionens eget påståendeatt näringsfriheten är huvudprincip . Jag undrar då om verkligen kommer attmedverka till atf införa etableringskontroll och om han tror att vi genom detfår större respekt för skaftesystemet hos dem som inte har det . Om straff reaktionen mot totalvägran ati fullgörauppgifter inom försvaret presumtivaskattesmitare sköter sina affärer med staten bättre bara därför atf de får gåen tvådagars- eller veckokurs eller har skaffat pengar för atf betala enbankgaranti? Jag hoppas att kastar detta förslag ipapperskorgen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1984/85:2 om straffreaktionen mottotalvägran att fullgöra uppgifter inom försvaret AnL 17 Justitieminister : har frågat mig om jag anser attden nuvarande straffrättsliga reakfionen är tillfredsställande när det gällerfall då någon undandrar sig att fullgöra värnplikt eUer att göra vapenfritjänst. Domstolarnas rättstillämpning vid fall av s. k.fofalvägran har anpassats till uttalanden som gjordes i samband med attlagstiftningen om vapenfri tjänst ändrades . Normalstraffet förandragångsvägran som har avsett grundutbildningen är fängelse .