prot · G80937 · 1984-12-31 00:00:00 — Jaghar tidigare tillsammans med jusfitieministern gjort ett uttalandedär vi konstaterade, att remissyttrandena över rösträttskommitténs förslag omrösträtt för invandrare i riksdagsval och om utlandssvenskars rösträtt harvisat att det inte finns tillräckligt parlamentariskt stöd för att föreläggariksdagen en proposition. förklarade vi att regeringen avser atttillsätta en utredning om den i och i övriga europeiska länder redanpågående utvecklingen, som innebär att allt fler invandrare får dubbeltmedborgarskap, dvs, medborgarskap både i invandringslandet och i ursprungslandet,I ett sådant utredningsarbete blir det naturligt att ta upp rösträttsfrågantill fortsatt diskussion. Utformningenav direktiven och övriga förberedelser för utredningen övervägs nu inomregeringskansliet. Flera departement berörs. Vidare kommer kontakter med bl, a.övriga nordiska länder att tas, innan direktiven slutligt behandlas. Särskildaöverläggningar kommer att ske med , Jag räknar med att dessaförberedelser skall ha klarats av och att utredningen dåskall kunna tillsättas. Innan den närmare upplägg- Omen utredning om invandrares dubbla medborgarskap ningen förutredningsarbetet är klar är jag inte beredd att gä närmare in på frågan omtidsplanen för utredningen. Anf.61ERKKI TAMMENOKSA (s): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är bra attutredningen kommer i gång snart. Jagskall inte gå in på de hinder som har tornat upp sig inför förslaget omutländska medborgares rösträtt vid val till . Jag har hela tideninsett att frågan är svårare att lösa än frågan om den kommunala rösträtten förutländska medborgare en gång var. Rösträttskommitténhar i sitt betänkande ett avsnitt som jag tycker på ett lysande sätt beskriverläget. Kommittén konstaterar att lojaliteten hos invandrarna gentemot svenskastaten ökar ju längre man vistas här i landet. Det betyder inte att man byterut sitt etniska ursprung. Många kan dessutom inte bU av med sitt gamlamedborgarskap. Kommittén har också påpekat att det inte finns någonting somhindrar att en person känner sig äga gemenskap med flera stater ochfolk. Jagmedverkade i ett möte med invandrare. Det fanns överraskande mångabland dem som hade kvar sitt gamla medborgarskap och som dessutom hadeförvärvat svenskt medborgarskap. Vi vet att dessa är många - tiotusentals. Rösträttsfråganhar kommit i ett annat läge. Om det nu blir så att slopar sitt kravbeträffande medborgarskap, dvs. att man skall avstå från sitt gamlamedborgarskap för att kunna bli svensk medborgare, är det inte längre fråga omnågon dramatisk grundlagsförändring utan en fråga om ändringar av konvenfionermellan länderna. I detta fall gäller det Europarådskonvention, somSverige har undertecknat - eller rafificerat, som det heter. Vihar i vårt land ett utmärkt utredningsförfarande. Men i detta fall räcker detmed en s. k. snabbutredning, vilken inte behöver ta fram så mycketbakgrundsfakta - som dessutom till stora delar redan är framtagna. undrarjag om statsrådet ansluter sig till min uppfattning att utredningen i fråga kanarbeta relativt snabbt och kan vara klar exempelvis före nästa års val. Jag häller med om att synen på medborgarskap harförändrats väsentligt , då Europarådskonvenfionenkom till. Då var enigheten stor om att ett enda medborgarskap var det som viskulle ha. har ett arbete skett inom , och man har också börjatdiskutera om konvenfionen skall förändras. På samma sätt har vi en nordiskkonvention. Hursnabbt arbetet kan ske kan jag inte svara på , eftersomförberedelsearbetet inte är klart på departementet. Även om vi skulle lösafrågan ensidigt svenskt, handlar det också om att gentemot andra konventionsstateroch eller beträffande den nordiska konventionen kunna berätta om sinförändrade inställning. Men så snart jag får ett underlag Nr 37 ' kommer jag att kunna tala om hur vi också ser på tidsplanen. 63 (): Jag kan förstå aft statsrådet inte nu kan precisera tidsplanen q utredning Min fråga gälldekaraktären på utredningen, men jag får ändå vara nöjd dubbla medborgar- Överiäggningenvar härmed avslutad. 16 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1984/85:92 tillfinansutskottet 17 §Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1984/85:226-229 tiUskatteutskottet /85:230-233 fill utrikesutskottet Påmorgondagens föredragningslista upptas finansutskottets betänkande 5 ochskatteutskottets betänkande 14 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 19 §Anmäldes och bordlades Mofionerna 1984/85:238 av IvarFranzén m.fl. 1984/85:239 av HugoBergdahl 1984/85:240 av PerPetersson m.fl. Beredskapslagring av oljaoch kol m. m. 1984/85:53) 20 §Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:15 Ändring isekretesslagen (prop. 1984/85:52) 1984/85:3 Trafiksäkerhetoch trafikföreskrifter m. m, 1984/85:4Öresundsförbindelserna m, m. Meddelande o/n frågor 21 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:251 av () till försvarsministernom kuppförsvaret av ; Anser försvarsministern att ubåtsincidenternai ökar kraven på kuppförsvaret av , och vilkaåtgärder anser försvarsministern i sä fall vara nödvändiga? 1984/85:252av () fill justitieministern om jämställdhetsarbetet påjustitiedepartementet: Enligt lagen om jämställdhet iarbetslivet är en arbetsgivare skyldig att vidta aktiva och positiva åtgärderför att främja jämställdheten på arbetsplatsen. Arbetsgivaren måste såledessjälv ta inifiativ, se till att jämställdhetsarbetet drivs framåt och att detsätts upp klara mål att sträva emot. Enligt en tidningsuppgift har justitieministern ianledning av tre utnämningsärenden uttalat att det "kan inte alltid blien kvinna". Jag villdärför fråga: Vilka initiativ harjustitieministern tagit för att främja jämställdhetsarbetet påjustitiedepartementet? Hur villjustitieministern i fortsättningen driva arbetet framåt? Hur ofta räknar jusfifieministern med att det kan bli enkvinna som får en chefstjänst? 1984/85:253 av () till statsrådet om de grekiska reselärarnas verksamhet: har grekiska statengenom sin ambassad i ett avtal med om att få ha ettvisst antal, f, n, ca 20 stycken, reselärare i , Deras uppgift är attutgöra en resurs i den svenska skolan och att på eftermiddagstid bedrivakultur- och fritidsverksamhet för grekiska invandrarbarn. Därigenom bör deutgöra ett värdefullt komplement fill undervisningen i ochgymnasieskolan. Enligt uppgifter från lärare i svenska skolan följs intelängre gällande avtal på ett tillfredsställande sätt. Reselärarna arbetar ipraktiken med vad som måste betecknas som reguljär skolverksamhet. Underlaget förde svenska lärare som meddelar grekisk hemspråksundervisning,vilken är frivillig, har därigenom i vissa fall eliminerats. I realiteteninnebär detta att de grekiska reselärarnas verksamhet leder till inblandning iden svenska skolans inre angelägenheter, som det bl. a. väckerfrågan om kompetenskrav. Medhänvisning till ovanstående frågar jag; Hur ser statsrådet på denna förändradeinriktning av en kompletterande verksamhet till att i realiteten bli enersättande verksamhet? 1984/85:254 av () tillarbetsmarknadsministern om bibehållande av den demografiska databasen i : I finns en demografisk databas,som sysselsätter främst kvinnlig arbetskraft. Denna arbetsplats ger arbete tilllokalt bunden arbetskraft och är ett värdefullt tillskott i en bygd som kanbetecknas som glesbygd. Tyvärr har denna verksamhet ej permanentats, utan detfinns stor oro för att verksamheten kommer att läggas ner. Med anledning av det anförda vill jag fråga om statsrådetär beredd att gå in med särskilda medel för att säkerställa dessaarbetstillfällen i . 1984/85:255 av () till utbildningsministernom utbudet av enstaka kurser inom högskolan: beslutade med anledningav proposition 1983/84:52 att en "minikrysslista" skall upprättas föratt garantera utbildning genom enstaka kurser i vissa högskoleämnen med begränsatunderlag. I sammanhanget framhölls dock att denna centralplanering endast skallgälla ett begränsat antal ämnen. går UHÄ ut till högskolenheterna och begärin planeringunderlag avseende all undervisning i enstaka kurser. Planerar regeringen att införa encentralstyrning av utbudet av enstaka kurser inom högskolan? 1984/85:256 av () till statsrådet om tidsplanen för vissa regionala TV-sändningar; har beslutat attregionala TV-sändningar över det mellansvenska distriktet ochVärmlandsdistriktet skall startas /86. Ser statsrådet några hinder för att denna tidsplan kanhållas? 22 § Kammaren åtskildes .