prot · G80977 · 1984-12-31 00:00:00 — För många stårpresident ekonomiska politik som ett föredöme. Det finns elt skimmerrunt de ekonomiska framstegen. Jag har velat visa alt del bakom glansen finnselt annat . Och, herr talman, det är inget rosenröil skimmer överfattigdomen - bara kyla, och möjligen ell soppkök. Jag har ocksåvelat visa vart en omvänd leder. Tar man från dem som harlitet och ger åt de rika i form av skattesänkningar, då ökar utslagningen. Tarman sedan ännu mer från de redan faltiga för all salsa miljarder på"stjärnornas krig" och annan upprustning - ja, då går utslagningenmycket snabbi. Sverigeär alldeles tydligt släkt med och hans ekonomiska politik. Vår närmaste arbetsuppgift måste bli att informera omkonsekvenserna av en sådan politik. Därefter har vi som arbetsuppgift att hållahögerkrafterna utanför kanslihuset. 132MARGARETA (): hölls här i kammaren någrainlägg som belyste situationen i Bergslagen. Låt mig så här ett dygn senaretillföra några synpunkter på ell annat av Bergslagslänen, nämligen . har återigen minskal iinvånarantal..Del oroar oss, för del är ingen tillfällig händelse, ulan entendens som vi tyvärr har kunnat utläsa sedan början av 1970-lalel. Västmanlandär det län som har den största sysselsättningsgraden inomtillverkningsindustrin. Drabbas industrin, så minskar sysselsättningen, och dåpåverkas även invånarantalet. Vi kan tydligt se alt det är de mestindustrialiserade kommunerna som har drabbats hårdast av enbefolkningsminskning. har situationen varit värst iFagersta och . har förlorat 2 500 invånare eller avbefolkningen - del är all jämföra med om 97 600 personer skulle flytta från Stockholmsstad. har förlorat 2 000 personer eller avinvånarna. - kommunerna - harunder fått känna av befolkningsminskningen. För del hardel inneburit alt antalet innevånare minskat med 3 100 eller . uppgår nettoutflyttningen frånvårt län till mer än 12 500 personer. Vi har inte klarat av all uppväga dennautflyttning med ell födelseöverskott, utan tendensen håller i sig.Västmanlänningarna blir färre ochfärre och äldre och äldre, och minskningen är nu uppe i 6 000 personer. Den här utvecklingen har lett till alt vårtlän inte längre klarar av att leva upp till de av fastställda planeringstalen.-Länsstyrelsen föreslår-ja, har tvingats föreslå - att planeringslalel för länet återigensänks. Från all 1971 ha varit 261 764 invånare är målet nu all 257 000 personer skall bo kvar i . , Jag nämnde inledningsvis att har den, högstaandelen industrisysselsatta i landet. Vår industri domineras av verkstads-,skogs-, stål- och järnindustrin. Vår industri är en del av Bergslagens. Vårabruksorter har ett ensidigt näringsliv, som sålunda är myckel känsligtnäringspolitiskt. Frågan är om inte Bergslagen drabbats hårdare än andraregioner, just beroende på all våra basnäringar genomgår en omstrukturering. Låt mig kort peka på del som har hänt och förell ögonblick visa hur de senaste årens nedskärningar har drabbat vårt län. Vid nedläggningen av Bäckegruvan i försvann120 arbetstillfällen, vid nedläggningen av Spännarhyttan i försvann275 arbetstillfällen, vid nedläggningen av i försvann 400arbetstillfällen, vid nedläggningen av Tour & i försvann200 arbetstillfällen och vid nedläggningen av försvann 350arbetstillfällen. Vid nedskärningen vid ASSl-Board i Skinnskalleberg försvann220 arbetstillfällen, vid nedskärningen vid försvann 250arbetstillfällen och vid nedskärningen vid i Hallstahammarförsvann 700 arbetstillfällen. Omstruktureringen vid innebar alt700 jobb försvann, och försvinner ytterligare 300. Detta innebär sammanlaget all inte mindre än 3 400arbetstillfällen har gått förlorade i vårt län. uppgick andelensysselsatta inom industrin lill , men bedömer all denkommer.alt sjunka något . gör också bedömningen totala sysselsättningen kommer alt fortsätta all sjunka under resten av1980-lalel. Detta är mycket allvarligt, för om det skulle vara rikligt innebärdel all förlorar av sysselsättningen eller 7 200arbetstillfällen under hela 1980-talel. I den s. k. slålproposilionen anvisade regeringen 25 milj.kr. för särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen. Medlen är tänkta attanvändas för att la lill vara idéer som finns i näringsliv och organisationeroch hos enskilda människor. 1 samband med slålproposilionen ingick staten ocksåavtal med berörda specialstålsförelag om all dessa skulle tillskjuta 100 milj.kr. lill ell särskilt bolag, del s. k. Bruksinvest. Pengarna är avsedda allskapa nya verksamheter i de bruksorter som berörs av omstruktureringen. Inom ramen för ett OECD-projekt är för delFagersta tillsammans med och föremål för en särskildstudie. Denna går ut på att undersöka hur lokala initiativ till att skapa nyaarbetstillfällen bäst kan understödjas. I samarbete med kommunerna diskuterasmöjligheterna all förstärka insatserna för all skapa nya förelag, kooperativ o.d. 11 protokoll 1984/85:76-77 Dessa insatser har tillkommit sedanvi fick en socialdemokratisk regering. Vi är tacksamma för dem och tycker altde är vikliga, men däremot inte fillräckliga. "Ägarna fick 450 miljoner av regeringen. Vad får vi?Ska vi slängas ul i arbetslöshet och elände?" hörs en orolig röst iFagersta. "Jobbjakten" i har gett 25 nya företagi kommunen , och när de har etablerat sig beräknas de ge omkring 150nya arbetstillfällen. En annan fagerslabo säger: "Jag har alltid setts som optimist, som alltföroptimistisk . Och visst tror jag . Men det fär inte händanågot mer, för då ligger vi illa till..." Vi socialdemokrater i anser altlänets bekymmersamma situation kräver att ytterligare statliga insatser görs.Hittillsvarande resurser har inte räckt till för all klara sysselsättning ochinvånarantal. Del blir också alltmer tydligt alt del inte är möjligt att lösaproblemen enbart med länets egna resurser. Vi föreslår i vår länsmotion nr 1443 all ,Skinnskalleberg och temporärt inplaceras i stödområde B och allHallstahammar och , likaledes temporärt, inplaceras i stödområde C. I samband med beslutet om nedläggning av F 1i instämde i följande uttalande av utskottet: "Utskottet anser det vara angelägel med statligainsatser för alt söka kompensera Västeråsregionen för förlusten av F 1.Ulskoilel förutsätter därför att regeringen uppmärksamt följersysselsättningsutvecklingen inom regionen och med all kraft tar itu med deproblem som uppkommer genom att flottiljen läggs ned. Den arbetsgrupp som enligtpropositionen avses tillsättas för alt bevaka sysselsättningsutvecklingen påorten m.m. bör kunna fylla en betydelsefull uppgift." Men vi har inte sett mycket av den "kraften",varken i , i eller i länet som helhet. Andelen statligoffentlig verksamhet är fortfarande låg i , och länet har hittillsinte fått del av någon utlokalisering eller nyetablering av statlig verksamhet.Situationen måste förbättras, och de resurser som finns - en yrkeskunnigbefolkning och en väl utbyggd infrastruktur i form av bosläder, skolor,sjukvård och social service - måste las till vara. Det tycker vi är viktigt. Vi socialdemokrater på Västmanlandsbänken har imotionsfloden framfört några idéer också om hur detta skall kunna ske. I motion 1425 föreslås - mot bakgrund av diskussionernakring förutsättningarna för, och behovet av, etanoltillverkning i medinhemsk råvara som bas - att etanoltillverkning förläggs lill . I motion 1602 föreslås all en exportbulik får inrättas påHässlö flygplats i . Naturligtvis kan man anföra nykterheispoliiiskasynpunkter mot elt dylikt förslag, men under rådande förhållanden - dåresenärerna i stället går av vid en annan flygplats för att göra sina inköp -är det nog mest att se som en servicefråga. I motion1877 pekas på behovet av en ny studieorganisation för utbildning i flygmaterielunderhålloch att denna utbildning borde lokaliseras till . I motion 1930 föreslås alt en försöksverksamhet medindustriteknisk gren för verkstadsunderhåll på drifts- och underhållsteknisklinje får anordnas i fr.o.m. . Naturligtvis finns det också andra frågor av betydelse förutvecklingen i vårt län som inte är med i årets motionsfiod. Jag tänker påvägsituationen, speciellt vad gäller behovet av upprustning både av mellanKöping och och av väg 250 mellan och . Möjligheterna attförkorta restiderna med låg är givetvis av betydelse för affärs- och arbetsrcrsorna. Förbättringar av järnvägstrafiken mellan , och Stockholmskulle betyda mycket för vårt län. Jag ville med dessa synpunkter i den senatimmen peka på att också kan ha sin del i diskussionerna kringproblemen i Bergslagen. 133KARL-ANDERS (): Vid läsning av årets budgetproposition fårläsaren lätt den uppfattningen all den socialdemokratiska regeringen på sinatvä regeringsår skulle ha löst alla problem för vårt land och att allaeventuellt olösta problem härleder sig från de borgerliga partiernasregeringstid. Den socialdemokratiska regeringen inregistrerar gärna föregen del resultaten av högkonjunktur och tillskriver gärna deicke-socialistiska regeringarna skulden för allt som följde på upprepadeoljeprischocker och den mest långvariga lågkonjunkturen i modern tid, somdrabbade hela den industrialiserade världen, samt följderna av ett alltför högtkostnadsläge i början av 1970-lalet. Läser man budgetpropositionen blir man lätt förbryllad. Idet dagliga livet möter man en annan verklighet än den som beskrivs i årets glättadebudgetproposition. Har regeringen förlorat kontakten med alla de problem sommöter oss människor i det dagliga livet? Har regeringen ingen känsla för desvåra problem som våra kommuner och landsting brottas med, när de skall försökaåstadkomma en budget ulan skattehöjning? En skattehöjning är knappast länkbar,när den kommunala utdebiteringen ligger ett par kronor över de trettio. Med andra ord: Livet ute i regionerna och verklighetenstämmer inte med den glättade bild som regeringen försöker spegla. Den fulla sysselsättning som förespeglades avsocialdemokraterna i valrörelsen har i varje fall vi i intekunnat notera, trots konjunkturuppgången. Tvärtom har vi kunnat notera fleraföretagsnedläggningar och omplaceringar av förelag lill andra regioner. Och vifår brottas med en öppen arbetslöshet på , somarbetsmarknadsåtgärderna i vårt län betraktas som de mest intensiva i landet.Därför har även socialdemokratiska kommunalpolitiker reagerat motden urgröpta regionalpolitik som den socialdemokratiska regeringen för. Detfinns en värld utanför de större befolkningskoncentrationerna, och del ärangeläget att även människorna där skall kunna ha jobb och attungdomarna skall kunna känna sig nyttiga och inte vara överflödiga och onyttiganär de slutat skolan. Även ute i regionerna skall man kunna se en framlid ochinte tvingas flytta till någon storstad med de svåra socialaomställningar detta kan medföra. Jag fortsätter att hämta exempel från mitt hemlän, herrtalman. har del senaste årtiondet haft den mest negativabefolkningsutvecklingen i landet. Även stödområdena i har haft enbättre utveckling än vad har haft. Härav följer naturligt en myckelhög medelålder hos befolkningen. , och särskilt , har fåll vidkännaskraftiga nedskärningar av antalet försvarsanställda, som alltid har varit storti . reducerades antalet försvarsanställda med ca 1700. Någon nämnvärd kompensation härför i form av andra statliga arbetstillfällenhar inte fåll. Medan antalet statsanställda i vårt län minskal med 4 %på sju år, så har antalet statsanställda i övriga landet ökat med undersamma lidrymd. Enligt försvarsbeslut skall dessutom 225 tjänsterförsvinna vid marinen i till 1987-1988, och ytterligarearbetstillfällen med anknytning lill flygvapnet försvinner i . Uddcomb i står inför omorganisation med storrisk för friställning av personal. Eftersom företagel tillhör Statsföretag,eller Procor-dia som det nu heter, borde staten känna ett visst ansvar fördetsamma. i har varslat 117 anställda, ochytterligare något hundratal står i riskzonen. Konsekvenserna härav märks bl. a.på järnvägssidan, där det blir en halvering av godstransporten på linjenKarlskrona-Kristianstad. Del kan leda till alt järnvägen kommer ifarozonen. Dessutom skall vi aldrig glömma all del är ell stort kunnande videlt järnbruk som försvinner i och med en nedläggning. har man iRonneby kommun drabbats av nedläggning av förelag som Träindustri,Teleservicebas , i m.fl. komrhun harförlorat många arbetstillfällen vid nedläggningen av i Svängsta.Sölvesborg har förlorat sitt varv. Emblaskor slår i farozonen, och Olofströmsproblem med dess stora beroende till den konjunkturkänsliga Volvoindustrindärstädes och nedläggningar av mindre industrier är välkända för de flesta. Med del redovisade slår del klart att basnäringarna ilänet, jord- och skogsbruk och fiske samt alla småförelag, har en avgörandebetydelse för näringslivet i länet. Men dessa basnäringar har ju drabbats avmånga pålagor från den socialdemokratiska regeringen sedan den tillträdde 1982.Olika avgifts- och skattehöjningar samt byråkratiskt krångel försvårar förnäringsidkarna all utnyttja sin expansionskraft. Försämringar av del lokalavägnätet genom ett minskat stöd till enskilda vägar är negativt för allaföretag och boende i glesbygden och drabbar även turistnäringen och allaturister på . Den kraftiga höjningen avbensinskatten för får myckel negativa konsekvenser förglesbygden. Att någon månad senare på allvar tala om en skatterabatt på 500 kr.lill alla skattebetalare betyder i praktiken all landets glesbygder tvingas attsubventionera de stora .tätorterna, som har goda kollektiva kommunikationer. Skogsbruket drabbas av kraftigt höjd skogsaccis samtidigtsom försurningen innebär påfrestningar för näringen. För fisket, som ärviktigt för , kan man ur budgeten läsa fram att man i nuvarande utsattaläge för näringen minskar möjligheterna till förnyelse av en gammal fiskeflottagenom att drastiskt försämra fiskelånen. För kommun - somföredömligt satsat på fiskerinäringen i sitt Östersjöprojekt - måsteregeringens restrikfivitet uppfattas som en örfil. Man kan förstå att del socialdemokratiska kommunalrådetblev upprört då regeringen innan begärda kostnadskalkyler ens kommit den lillbanda slog fast att havsfiskelaboratoriet skulle vara kvar i . I vissa delar av vårt land som drabbats avsysselsättningsproblem har regeringen kunnat gå in med stora paketlösningar.För vidkommande är vi nu i det läget all något drastiskt måstehända. Och med tanke på de yviga löften som socialdemokraterna utställde införvalet har faktiskt regeringen skyldighet alt göra en storsatsning förBlekinge, typ miljardpaketet till , och att tillskapa ettBlekinge-Finans. Vi i vill att människor i alla delar av vårtavlånga land skall få möjlighet lill utveckling och trivsel, men då måste ävenett näringsliv fungera i alla regioner i landet. För detta fordras en aktivregionalpolifik och en positiv inställning lill basnäringarna. Densocialdemokratiska regeringens politik har stora brister i dessa avseenden. En levande landsbygd, som vi i arbetatför, kommer åter i kläm i och med den cenlralisliska politik somsocialdemokraterna nu liksom tidigare i regeringsställning driver. För oss centerpartister är det naturligt all samhälletmåste skapa förutsättningar för en decentraliserad näringsverksamhet, så allönskemålen i alla delar av vårt land blir tillgodosedda. Detta är en förutsättning för att den enskilda människanskall kunna få ett jobb i den region där hon är bosall, där hon trivs och därhon vill fortsätta all leva. Ungdomarna skall inte efter avslutad skolgångkänna sig överflödiga i samhället eller tvingas alt mot sin vilja flytta avlägsen storstad för att kunna få elt jobb. 134BERIT (): Jag vill börja milt anförande med alt erinrakammarens ledamöter om den debati som förekom här ochsom gällde den nya lagen om insemination. Det är två saker som jag tycker varspeciella i den debatten. Det ena var debatten som sådan. Den var lågmäld, i långastycken l. o. m. nästan finstämd. Den präglades av en osedvanligt stor viljafrån ledamöternas sida att lyssna och att ge och ta argument. Många, ja,kanske de flesta av oss kände sig osäkra på vad som var del riktigaste. Fåfrågor har tvingat var och en av oss att rannsaka sig själv på det sätt som vitvingades till i del här fallet. Ledamöternas öppenhet och ödmjukhet när delgäller de svåra etiska spörsmål som denna typ av frågor ställer oss inför bådargott för framliden. Del andra som var speciellt med inseminationsfrågan varjust all den inledde en ny typ av lagstiftning - den lagstiftning som senarekommer att beröra t. ex. genteknik, genmanipulation, fosterdiagnostik och ävendödsbegreppet. Med delta vill jag inte ha utpekat vad jag tycker att man skalllagstifta om, lill skillnad från vad man skall lämna till allmännamedicinetiska bedömningar. Jag vill bara peka på att vi slår inför en debattoch ett lagstiftningsarbete som kommer alt ställa stora krav på var och en avoss, därför att del är nytt för de fiesla av oss, liksom för allmänheten. Detär viktigt all vi just med den öppenhet och den ödmjukhet som jag talat omtidigare skapar en debatt i samhället om dessa djupt etiska frågor, de somhandlar om livets okränkbarhel och om varje människas lika värde. Vi här iriksdagen behöver den debatten i samhället lill ledning för våra framlidaställningstaganden. Och den debatten behöver föras ulan hårda ord och utanhårda låsningar. Själv har jag haft anledning att för de kristnasocialdemokraternas räkning fundera litet över frågor som rör fosterdiagnostik.Då avser jag inte endast de nu kända och tillämpade metoderna, som ultraljudoch fostervaitensprov, utan även de mera sofistikerade gentekniska metoder viefter hand bestås med. I grunden måste, tycker jag, dessa olika metoderinnebära samma frågor till oss. För egen del har jag kunnat la avstamp i vårtpartiprogram. Där slår det nämligen; "Sina djupaste rötter harsocialdemokratins idéer i övertygelsen om varje människas okränkbarhel och allamänniskors lika värde." Citat med samma sorls innebörd skulle också kunnahämtas från . I foslersladiel, under graviditeten, utvecklas fostrel moten alltmera självständig varelse, tills det förmår leva utanför moderns kropp.Såväl del spirande livet i fosterstadiet som det nyfödda barnet är heltberoende av omgivningens omvårdnad för att leva och växa. Detta leder mig tillslutsatsen att fosterövervakning i syfte alt ge förutsättningar för bästa möjligautvecklingsbelingelser för fostrel är något i grunden positivt och någotsamhället har intresse av att stödja. Genom fosterövervakning och dess utvecklade formfosterdiagnostik spåras även sjukdorriar och missbildningar hos fostret. Attfinna former för terapi på fostret och del nyfödda barnet framstår då somytterst vikliga mål. Om fosterdiagnostiken nästan uteslutande används för attupptäcka missbildningar som leder till abort, blir verksamheten destruktivtill sin karaktär. Det är dock ofrånkomligt att fosterdiagnostik leder tillupptäckt av sjukdomar eller handikapp som inte går att behandla. En del avdessa sjukdomar eller missbildningar är av den arten alt de ger upphov tillmycket svåra livssituationer och stort lidande för såväl individen själv somför familjen i övrigt. Jag villdå än en gång belöna alt alla människor har lika stort värde. Mänskligtliv har emellertid olika förutsättningar. Dessa olika förutsättningar hindrarinte att varje människa har inneboende möjligheter till ett rikt liv och tillalt berika andras liv, om bara de yttre förutsättningarna skapas. Handikapp och sjukdomar medför ofta begränsningar ochlidande. Jag menar dock all det är omöjligt att på något objektivt sätt avgörahur dessa begränsningar upplevs och hur stort delta lidande är. Fosterdiagnostiken får inte ha lill uppgift att försökabegränsa antalet handikappade i samhället. Del finns naturligtvis risker föralt diagnostiken kan urarta lill elt urvalsinstrumeni, som samhälle ochmyndigheter skulle kunna utnyttja för all styra barnafödandet imycket speciella riktningar. Detta behöver vi garantier emot. Vi behövergarantier mot blotta tanken på "den felfria människan". Det enda sättet all skapa garantier mot missbruk avfosterdiagnostik ligger i att vi ställer upp vissa krav i samband med dessanvändning. Användningen bör, som jag ser del, inskränkas lill de tillfällen dåman vill utröna om ett är allvarligt skadat eller sjukt och då man haranledning misstänka all så kan vara fallet. Det är inte rimligt all utgå frånatt alla har olika skador för att sedan söka finna dessa genom generellaundersökningar. Fosterdiagnostik skall användas selektivt när det finns anledninglill misstanke i någon riktning, när det finns en indikation. En indikationkan t. ex. vara alt ett handikappat barn redan fölls i familjen eller att manhar kända ärftliga sjukdomar. Föräldrars starka oro kan också vara enindikation. Däremot tycker jag att del är anslölligl alt användafosterdiagnostik enbart för all stilla blivande föräldrars nyfikenhet om könoch liknande. Fosterdiagnostikens motiv kan inte vara all försökabegränsa lidandet för en blivande människa. Man får inte resonera så, att denhär människan kommer all få elt så svårt handikapp att del vore bättre att honslapp födas. Omfattningen av detta lidande kan vi inte bedöma. Däremot kan enfamilj från sociala utgångspunkter finna att den inte kommer alt klara enindivid som uppfattas som lidande. Självfallet är del samhällets uppgift allgöra del yttersta för alt familjen skall klara sitt sjuka eller handikappadebarn. Samhället får däremot inte sätta sig lill doms över en familjs förmåga. Mot bakgrund av del jag nu sagt tycker jag att det ärorimligt att ställa sig helt avvisande till fosterdiagnostik. Däremot tyckerjag all hälsovård och rådgivning av olika slag rent allmänt är att föredraframför andra åtgärder. Forskning och upplysning om hälsorisker för fostret ochhur man bemästrar dessa risker måste prioriteras mycket högt. För att hindra all fosterdiagnostik missbrukas på det sättjag tidigare nämnt är del också viktigt alt samhället aldrig får föreskriva attdiagnostik skall utföras. Det är av största vikt all alla föräldrarfår fullt klart för sig alt de har rätt all avstå. En fullödig informationskall alltid ges om vad en viss diagnostikmelod innebär, vad den kan utvisa ochvad den inte kan utvisa, vilka risker den medför osv. Ingen fosterdiagnostik ivärlden kan garantera all ett "fullt friskt" barn föds. Den kan barautesluta en viss skada eller sjukdom. Också detta är del viktigt altföräldrarna får veta. Sjukdomaroch lidande är en del av livet. Del blir en uppgift för mänskligheten alt söka förebygga, lindra och bota. Gränsenmellan all å ena sidan bota och lindra och alt å andra sidan manipulera kandock med moderna metoder vara svår att urskilja. Syftet får avgöra var gränsengår. Syftet får aldrig vara alt utmönstra eller all förgripa sig på livelsegenart. Syftet måste i stället vara att bota, lindra och förebygga. 135 (): Först en helt personlig reflexion med tankepä gårdagens händelser. Det verkar som om de borgerliga ledamöterna har roligti och med all de ställde en misstroendefråga. Det verkar som om är enlekstuga för somliga. Mest förvånande var att var direkt orsaklill misstroendeförklaringen i en så allvarlig sak som utrikespolitik. Jagkände mig faktiskt illa till mods. All äventyra något som är fast och heligt äringet att leka med - i yttersta konsekvens kan del betyda liv eller död förnationen. Mitt anförande skall emellertid handla om enhelt annan sak. Det gäller moderata samlingspartiet och dess politik. Den gamlahögern ville behålla del bestående klassamhället, den ville bevara denkonservativa synen på samhället och s. k. beslående värden. Det gamlahögerpartiet tvingades mer eller mindre ansluta sig lill folkhemstanken på1950-och 1960-lalen. När man inte gjorde det så gick det illa för högern. Men har del kommit något nytt i bilden: nyliberalism,unghögern m. m. är det inte längre fråga om vem som förvallar det svenskasamhället bättre. vill tydligen ha en systemförändring. De sökerstrid på alla områden: inom utrikespolitiken, säkerhets- och försvarspolitiken.Del återstår invandrarpolitiken, där de också har haft en trevare ute för inteså länge sedan.