prot · G8097 · 1984-12-31 00:00:00 — För atf undvika varje missförstånd vill jagpåpeka aft även om vi har eft livsmedelsöverskott här i , betalaseventuellt bistånd som tas frän defta överskott med anslaget för biståndsmedel.Jag vill också påpeka aft det är främst i som vi köper dessa livsmedel,även om långa transporfsträckor, omlastningar och liknande kan verka fördyrandeinnan livsmedlen kommit fram fill den slutliga användaren. Livsmedelsöverskott finns på väldigt mänga håll i världen- inte bara i . Men eft sådant överskott i är inte grafis, utanvi köper till världsmarknadspriser. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1984/85:21 om medborgarskapsfrågan för balter i AnL 18Utrikesminister : Herr falman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen hitfills har vidtagit för att befria balterna iSverige från deras dubbla medborgarskapoch vad regeringen fortsättningsvis avser göra. tar upp ett för den enskilde mycket viktigtproblem. Frågan om balternas dubbla medborgarskap har varit föremål förriksdagens och regeringens uppmärksamhet vid upprepade tillfällen ända sedanbörjan av . och tillämpar som bekant olikaprinciper när det gäller förlust av medborgarskap. Svenskt medborgarskapförloras automatiskt av den som förvärvar utländskt medborgarskap efter ansökaneller uttryckligt samtycke. tillämpar däremot principen, atf manmåste ansöka om befrielse från det sovjetiska medborgarskapet, om man harförvärvat eft annat lands medborgarskap. Regeringen har under en rad år försökt vinnaSovjetunionens förståelse för vår principiella inställning i denna fråga. Dettahar inte lyckats. I denna situafion anser jag att vi bör verka för aff det inteskall vara förenat med några svårigheter för den enskilde aft få befrielse fränsitt sovjetiska medborgarskap, om han så önskar. Därmed vill jag också ha sagtatt jag menar atf def är den enskilde själv, som bör avgöra om han vill sökabefrielse från detta medborgarskap. Om medborgarskapsfrågan för balter i AnL 19HUGO (): Jag fär först tacka utrikesministern försvaret pä min fråga. Jag måste tyvärr säga atf jag känner stor besvikelse överaff svaret infe ger nägon som helst bekräftelse på att någonfing konkret hargjorts eller planeras i fråga om insatser från den sida föraft befria balterna i från deras dubbla medborgarskap. I den form av demokrati som vi lever i här i ochmed de rättstradifioner som vi ofta känner oss stolta över är den endaacceptabla lösningen enligt min mening att de som får eller har fått svensktmedborgarskap automafiskt blir befriade från sitt påtvingade sovjetiskamedborgarskap. Det finns tusentals i födda och uppväxta svenskamedborgare som av de sovjetiska myndigheterna betraktas som sovjetiskamedborgare bara därför att deras föräldrar befann sig i , ellerLitauen , då sovjetisk lagstiftning infördes efter det att dessaländer hade ockuperats av ryssarna. Def är en skyldighet, enligt mitt sätt aff se, förSveriges regering att bevaka sina egna medborgares frihet och rätfigheter. Vifår inte ge upp kampen för aft befria tusentals svenska medborgare från dendjupt kränkande behandling som def innebär aff påtvingas ett sovjetisktmedborgarskap. Jag vill fråga utrikesministern: förståelse för den förbittring, den känsla av förtryck,frihetsinskränkning och personliga tragedi som balterna i känner överaff de inte kan bli befriade från något som de aldrig har velat kännas vid? Attsom balt själv bli tvingad fill atf ansöka om befrielse från def påtvingademedborgarskapet hos Högsta känns för många av dessa människor som attgodkänna den ryska erövringen av det gamla hemlandet i . protokoU 1984/85:7-9 Om medborgarskapsfrågan fö r balter i Jag brister infe alls i förståelse för dekänslor som kan hysas av balter som har tagit sin tillflykt hit och blivitsvenska medborgare eller de barn som har fötts av baltiska föräldrar i Sverigeoch därigenom förvärvat detta dubbla medborgarskap. Jag har påpekat att regeringen har fört överläggningar medden sovjetiska regeringen om defta men samfidigt understrukit att länderna harolika medborgarskapslagar. har för sin egen del en lag som innebär atfden som förvärvar medborgarskap i eft annat land automatiskt förlorar detsvenska medborgarskapet. Andra länder har andra regler, och vi förmår infe atfgenom beslut i och riksdag ändra på dessa regler. Detta betyder atf i alla fall den som har ett svensktpass, den som är svensk medborgare, är skyddad av det passet i sammautsträckning som varje i infödd medborgare med svenska föräldrar. Jag anser aft def finns många mänskliga rättigheter som vibör arbeta för, t.ex. rätten för familjemedlemmar som är splittrade i olikaländer att återförenas och rätfen för människor som är fängslade för sinapolitiska eller religiösa uppfattningars skull atf bli befriade. Jag anser attden fråga vi nu talar om ändå lättare kan lösas genom att vederbörande ansökerom att bli befriad från sitt medborgarskap. Jag kan förstå aff det är tungt, men jag kan ändå intejämställa det lidandet med det vi har att göra med i övriga fall när det gällermänskliga rättigheter. Jag vill också påpeka att i alla de fall som vi kännertill har def svenska passet accepterats och skyddat innehavaren vid resor iSovjetunionen. AnL 21HUGO (): Det som framför allt gör mig besviken ochnågot upprörd över utrikesministerns svar på min fråga är att utrikesministernlägger hela ansvaret på den enskilde individen för att kunna göra sig fri frånett Sovjetmedborgarskap som den enskilde aldrig ansökt om. Jag vill också konstatera att den baltiska frågan - jag ärväl medveten om det - är svår och besvärlig att hantera för oss här i Sverige.Baltikum har erövrats och ockuperats av en närbelägen stormakt, som vi önskarleva i fred med och ha goda förbindelser med. Men detta faktum får inte ledatill att vi blir handlingsförlamade i frågor av det slag som vi diskuterar . Jag vill hänvisa till den överenskommelse som träffades iHelsingfors. Denna har undertecknats även av och säger klart aft deundertecknade staterna skall vara beredda aft försvara de mänskligarättigheterna. Vad gör den i denna situation när detgäller aft bevaka balternas intressen, infe minst på de områden som jag hartagit upp i min fräga? Man gör i stort sett ingenfing. har jag och mångaandra känslan att man av någon anledning hukar sig på detta område. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1984/85:25 om ökat utvecklingsbistånd AnL 22 Utrikesminister : har frågat mig om jag är bereddatf återkomma fill med ett förslag om ökning avu-landsbiståndet för aff uppnå enprocentsmålet. budgetproposition bereds L n. inomregeringskansliet. I den proposifionen kommer regeringen att redovisa sinståndpunkt i fråga om u-landsbiståndefs volym, liksom i alla andra frågor somgäller statens utgifter för def kommande budgetåret. AnL 23 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jagmåste tyvärr säga att jag är besviken över svarets innehåll. Det blir tydligeningen höjning . Vi hade en tuff debatt under förra om nivån pådet svenska, u-landsbiståndet. Från mitt parfis sida luftade vi då en storbesvikelse över aff den socialdemokratiska regeringen gick pä - som jag villkalla det -egoismens linje och genomdrev en sänkning av def svenskau-landsbiståndet, så att vi inte nådde upp fill det fastställda målet på avBNI. Skälet till sänkningen var aff vi hade det så besvärligthär i att vi inte längre klarade åtagandet till de fattiga folken. Innan beslutet fattades försökte ideellt arbetandemänniskor, ideella och kyrkliga organisationer genom information, uppvaktningaroch protester få regeringen atf ändra ståndpunkt. Det var inte eft gatansparlament som ledde protesterna - def vet utrikesministern mycket väl. Det vardjupt engagerade människor som infe kunde se nöden i den tredje världen utanatt reagera mot atf vi skulle betala värt överflöd genom aft spara påu-hjälpen. Även inom socialdemokratins egna led - jag tänker dåspeciellt på ungdomsförbundet och - riktades mycket starkkritik mot den egna regeringen. Det var ett friskhetstecken aff densocialdemokrafiska partikongressen fattade ett beslut om aff höjau-hjälpen till det tidigare riktmärket på . Jag hade begärt ett besked omhuruvida regeringen var beredd atf höja anslaget och fullföljauppdraget från kongressen. Svaret innehåller, vad jag försfår, ett nekande tilldet kravet. Än en gång: Jag är mycket besviken över att höjningen infe sker . som går och vi sviker def här löftet tilltredje världen, ackumulerar vi nämligen bäde en ekonomisk och en moraliskskuld. Detta stämmer ganska illa med vad som fidigare har sagts, att vårsolidaritet i infe känner några geografiska gränser. Jag vill erinra om att närregeringen i början av detta är lade fram förslag om ökning av biståndet med300 milj. kr. utöver vad budgetpropositionen innehåller, gjorde folkpartietinte något som helst för att vara med och finansiera denna utgift. Ni anfördeaft utgiften nog var Om användningen av statsbidraget tid ersättningstrafik pålandsväg bra, mennär den skulle finansieras fick det ske, enligt ert förslag, genom minskning avolika sociala bidrag, genom ändrade skattebesfämmelser för löntagare, somskulle beskattas hårdare än arbetsgivare, osv. Det var den bidragsvilja nivisade vid det tillfället! Jag har i mitt svar klargjort atf denna regering, fillskillnad från de olika regeringar som förekom , kommer atfföredra att lägga fram förslag till utgifter med atf vi redovisar hurde skall finansieras. Hade den metoden tillämpats mer konsekvent under åren1976-1982 hade räntorna på statsskulden nu inte varit budgetens största post -9-10 gånger så stor som hela u-landsbiståndet. Då hade aldrig någotifrågasättande av enprocentsramen behövt ske ens under föregående budgetår. AnL 25 (): för utrikesministern i den härdjupt moraliska frågan ett renodlat ekonomiskt resonemang. Jag vill infe alls bekräfta vad utrikesministern sägerbeträffande förslag till finansiering av sitt alternafiv. Vi harfill sista öret föreslagit finansiering av alla utgifter som vi har förordat isärakfioner till regeringen. För aff ytterligare understryka def hjälpbehov som finnsinom olika områden vill jag anknyta till fidigare anförande här ikammaren och peka på det arbete som lägger ned för barnen i tredjevärlden - speciellt barnen i länder i krig. I biständsdebatten under förrariksmötet hade folkparfiet just barnen i tredje världen som en särskildmålgrupp. Utrikesministern har i sitt svar till mig infe velat fillstyrkaförslaget atf def skulle ske en höjning . Utrikesministern har hellerinte ställt uf några löften aff det kommer en höjning i den kommandebudgetproposifionen. Jag finner den löftessvagheten mycket illavarslande. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1984/85:18 om användningen av statsbidraget tillersättningstraflk på landsväg AnL 26 Kommunikationsminister : i anger i sinfråga att def nu kan finnas risk för atf vissa länshuvudmän infe avser täckauppkomna underskott i trafiken med det statsbidrag som utgär vid överflyttningav persontrafik från tåg till buss. frågar om jag avser attvidta någon åtgärd för att garantera att intentioner i 1979 årstrafikpolitiska beslut fullföljs. Statsmakterna skall infe lägga sig i hur intressenterna ilänsfrafikbolagen bidrar fill trafikens ekonomi. Bolagen har också rätt attfritt disponera de statsbidrag som utgår vid överflyttning av tågtrafik tilllandsväg. Defta är helt i enlighet med beslut. AnL 27INGVAR i Bengfsfors (c): Först får jag tacka kommunikationsministernför svaret pä frågan, ett svar som jag tycker var ganska tandlöst. Def gick ufpä aft statsmakterna inte skall lägga sig i vad länshuvudmännen och övrigaintressenter på länsnivå gör när de får sitt statsbidrag. Detta är helt ienlighet med beslut, sade kommunikationsministern. Jag vill dåanföra några små citat - jag har en helt annan uppfattning änkommunikationsministern. betänkande 1978/79:18 Ny trafikpolitik heter det: "De särskilda statsbidragen kan väntas innebära enbetydande fördel för de län som berörs, och ersäffningsfrafiken kan efter visstid beräknas ha blivit helt integrerad i def regionala frafikprogrammet.Utskottet finner det därför rimligt aff en utvärdering sker av bidraget . Därefter bör en fortlöpande förändring av bidraget kunna ske med hänsyntill ändrade förutsättningar och förhållanden. Någon övervältring på kommunernaav kostnaderna för kollektivtrafiken på berörda sträckor får dock ej ske. här anfört bör av ges regeringen fill känna." Så sade man i trafikbeslufef 1979. harriksdagen fatfat flera beslut i frågan. 8 fill budgetpropositionen, somlämnades av kommunikafionsministern , heter def: "Enligt gällande regler får länshuvudmännen i de fallde väljer aft föra över persontrafiken på bandelar som ligger utanför riksnätetfill landsväg ett särskilt statsbidrag för ersättningstrafiken under i förstahand . Detta bidrag är avsett aff täcka länshuvudmännens merkostnader förersättnings-trafiken. Efter en period av bedömer jag emellertid aftersäffningsfrafiken skall vara integrerad med länshuvudmannens övriga trafik.Bidraget bör därför inte utgå efter . TPR kan dock omsynnerliga skäl föreligger få besluta om visst bidrag utöver gängse statsbidragtill kollektivtrafiken." Aft statsbidraget var avsett aft täcka länshuvudmannensmerkostnad för ersäffningsfrafiken tolkar jag så, aft avsikten är aft pengarnaskall användas till detta. Om nu inte kommunikationsministern har mod att säga vadsom är innebörden i dessa skrivningar, t. ex. när def gäller vad pengarna äravsedda för, ar jag den förste aft beklaga de kommuner som dels mister sinjärnväg, dels får betala för ersäffningsfrafiken. Def är alltså infe rikfigtgjort. Tycker kommunikationsministern verkligen aft detta är rättvist? Även omstaten nu inte skall lägga sig i, måste kommunikafionsministern ha en uppfattningi frågan. Jag skulle gärna vilja anföra ett exempel, men min faletidär slut. Jag hoppas därför atf kommunikationsministern begär ordet, så atf jagkan återkomma i ett nytt anförande. Om användningen av statsbidraget till ersättningstrafik pålandsväg Om användningen av statsbidraget till ersättningstrafik pålandsväg Jag skall hjälpa i Bengtsforsaft få ett nytt anförande. När det gäller frågan om den frafikpolifiska proposifionenstår def helt klart atf bidraget skulle göras mera generellt och infe knytastill en viss relafion. Tanken var att man på det sättet skulle ge huvudmannenmöjlighet aff disponera sina sammanlagda resurser inom trafiksektorn på defsätt man i regionen finner mest lämpligt. uttalande i def betänkande där 1979 årsfrafikpolifiska proposition behandlades gällde ett resonemang som då fördes omatt bidraget skulle upphöra . Def var def man åsyftade när man sadeatf det skulle komma atf innebära en övervältring på kommunerna. har ju fattat eft beslut om atf defta bidragskall upphöra . Jag har exakt samma uppfattning som den somuttrycks i riksdagsbeslutet - jag har i viss del varit skrivare av förslagen iproposifionen. AnL 29 i (c): Jag försfår aft kommunikafionsministernsvarar som han gör i denna fråga. Def beror ju på aff statsmakterna inte gärnavill trampa någon på tärna pä länsnivå. Det är infe meningen aff man skall göradef. Men jag tycker nog aff kommunikafionsministern borde ha en klarareuppfattning om vad som är rimligt och rättvist i väd som händer och sker pådetta område, där vi i alla fall har klara uttalanden från utskottet ochfrån kommunikationsministern så sent som . Kommunikationsministern påstår att en övervältring infefår ske . Men så tolkar jag infe alls beslutet. Kanskespråkexperter kan göra det. Men skall jag redovisa mitt exempel. Få se vadkommunikationsministern säger om def. Vid en eventuell nedläggning av bandelen Mellemd-Arvikafår länshuvudmannen i 14 milj. kr. i statsbidrag under fem år.Underskottet för ersäffningsfrafiken är 5 milj. kr. Om nu länshuvudmannenvidhåller sitt fidigare beslut, skall berörda kommuner - Bengfsfors och Mellemd- samt stå för av underskottet. byggerlänshuvudmannen upp en fond på 11,5 milj. kr. Min absoluta mening är aft statsbidraget skall täckaunderskottet till . Och om statsbidraget gör det, finnsdef ändå 9 milj. kr. över i fonden. Slufligen, herr talman! Jag tyckeraft det är beklagligt aff kommunikationsministern inte delar min uppfattning idenna fråga. Jag kan bara hänvisa fill riksdagsbeslutet idenna fråga. har fattat beslut om på vilket sätt statsbidrag skallutgå. Vi har på departementet ingen erfarenhet av atf man har använt sig avstatsbidraget när det gäller ersätfningstrafik på annat sätt än för aff täckajust kostnaderna för ersättningstrafiken. Def är eft faktum som jag har affbekräfta. När def gäller bandelen vill jagframhålla att jag givetvis Nr 7 inte kan gå in på enskilda fall. Det ärendet finns över huvud taget infehos Torsdaeen den regeringen . AnL 31 iBengtsfors (c): Om ärendet inte finns i departementet, kommer det i alla fall tilldepartementet . I vilken form vet jag infe. Det kanske blir fråga omnedläggning. Men i båda fallen kommer ärendet till departementet för beslut avregeringen. Då får ju kommunikafionsministern chansen att ta ställning. Ombanan skall läggas ned och regeringen skall godkänna nedläggningen ochersäffningsfrafiken, kan ni ju uttrycka er uppfattning. Jag hoppas verkligenaff ni då ser fill att det inte sker någon kosfnadsövervältring på kommunernaunder . Detexempel som jag gav var belysande för aff statsbidraget var frikostigttilltaget och litet av en muta till länstrafikbolagen för att de skulle ha enviss uppfattning i dessa frågor. Står de för av underskottet, får de ändå9 milj. kr. över i en extra fond. Det kan man nog kalla slöseri med statensmedel - när budgetunderskottet är så stort. Omombyggnad av genom , m. m. AnL32 Kommunikafionsminister : Herr falman! talar iBengtsfors om eft ärende som över huvud taget inte existerar. Jag måste ändåpåpeka aff länshuvudmannen måste förhandla i denna fråga med SJ ochtransporträdet. Atf begär aff vi i förväg skall diskutera hurförslaget kommer aft se uf, när def en gäng hamnar på regeringens bord - om defnu gör det - förvånar mig i allra högsta grad. AnL33 i (c): Ärendet existerar kanske inte i departementet, men det är chansaft def kommer dit. Då är det ju bra aff kommunikafionsministern är förbereddpå frågan, så aft han kan tänka till ordentligt. Idef här fallet är def tyvärr så, aff den konstrukfion som jag har talat omfinns på ett papper hos länshuvudmannen. Om kommunikationsministern infe trormig, skall jag överlämna papperet efter den här debatten. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1984/85:31 om ombyggnad av genom , m.m. har frågat mig om jag avser att medverka fill dels attvägverket tilldelas extra medel för atf snabbare färdigställa E 6 i igodtagbart skick och då helst i motorvägsstandard, dels aff gränsöverfarten vidSvinesund anpassas till förekommande trafik. Om ombyggnad av genom , m. m. Inledningsvis vill jag erinra om att det finns en avriksdagen fastlagd ordning för prioritering och byggande av statliga vägar. nu gällande planen för byggande av riksvägar ingåromfattande ombyggnader av E 6-an i . Utbyggnaden av E 6-an till en högklassig trafikled mellanTrelleborg och norska gränsen har pågått . harbetydande belopp, bl.a. sysselsättningsmedel, investerats för att påskyndautbyggnaden. E 6-an har en relativt bra standard frånsett delenmellan och samt vissa delar i norr om har i vägplanerna tagit upp investeringar på dessa delar för över 700milj. Def är angeläget atf hela E 6-an fär en acceptabelstandard inom ramen för våra resurser. Lämplig standard på E 6-an i Bohuslänmåste därför avvägas mot behovet av ombyggnad i t. ex. oeh L ö. ävenmot vägombygg-nadsbehovet i hela landet. AnL 35KENTH SKÅRVIK (fp): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret, som är avgivet helt i enlighet med dagens beslutade linjer. efter - och just nu särskilt iBohuslän - betyder mycket för motorfrafiken, vare sig def gällerpersonbilstrafik eller lasfbilstra-fik. Vi är särskilt facksamma för atf den s.k. Brafterödsleden förbi nu är klar, även om den kunnat vara någotbredare. De bitar av vägen som efter hand blir klara betydergivetvis mycket, men det går för sakta. Det är infe bara fördelar med aft pådetta sätt göra korta sträckor mycket bra, för aft sedan vänta läng tid, innannästa lilla bit färdigställs. Det blir en ryckig trafikrytm med farligatrafiksifuafioner. Jag skall infe måla upp några hemska syner av vad som händerpå denna , som vi svenskar är ansvariga för. Jag utgår ifrån aftkommunikationsministern är helt på det klara med detta, oeh då vilar ocksåansvaret tungt. Underlaget för ombyggnad finns, men pengar saknas enligtvägverket. tror jag aft kommunikationsministern skall se verkligheten somden är och se till aft resurser för ombyggnaden kommer fram snabbare än vad somplanerats . I min fråga nämnde jag också försäljning av varor efter E6-an mellan och , något som ger mycket besvärligatrafiksituationer, speciellt . Def ligger ocksä i vårtansvar att se fill atf sådana situafioner infe uppkommer. Jag kräver inte aff denna försäljning skall försvinna. Vadjag kräver är aft trafikförhållandena rättas fill så aft bilar som skalltrafikera E 6-an infe behöver krypa fram i kilometerlånga köer.Lastbilstransporter är beroende av aft komma fram, och vi vet alla atf tid ärockså pengar. Vidare vet vi vilka olyckor som kan orsakas av atf irriteradebilförare gör huvudlösa omkörningar. Jag hoppas också att överiäggningar skall komma till ståndom vad man skall göra med i framfiden. Flera incidenter harförekommit så aft hjärtat flugit upp i halsgropen, när bron varit fullproppadmed lastbilar som inte kommit över utan blivit stående pä bron. Kommunikafionsministern skall ju, efter vad jag harförstått av tidningarna, besöka och resa på E6-an. Jag hoppas och tror på en seriös bedömning, och då är jag helt övertygadom att extra medel ställs fill förfogande för ombyggnaden . Men jag vill ställa nägon fråga fill. Kan fler medel överhuvud taget ställas fill förfogande för snabbare ombyggnad? Det fickjag alltså inte svar pä. Pågår några som helst överläggningar om överfarten vidSvinesund mellan berörda parter, och vad kommer atf hända i denna fråga iframtiden? Om ombyggnad av genom , m. m. Det är naturligtvis helt omöjligt för mig atti dagens läge säga någonting om huruvida def är möjligt aff fillskjuta extrapengar. , när vi fillträdde, har E 6-an tillförts 97 miljoner i extrapengar. Dessutom har 34 miljoner använts för att höja broarna över E 6-an iGöteborg. Defta har skett utifrån vetskapen om behovet av aft E 6-an rusfasupp, men självklart också därför att sysselsättningspengar förs till sådanaregioner som har behov av objekt för sin sysselsättning, företrädesvis när detgäller byggarbetskraften. Jag har kunnat konstatera att beträffande E 6-an iBohuslän ingår i flerårsplanen tvä projekt där man möjligen skulle kunna habygghandlingar klara . För övriga delar är inte bygghandlingar klara förränefter 1986. Jag vill gärna säga atf jag ser E 6-an som ett angelägetvägprojekt, men jag kan absolut infe säga aft det kommer aff tillförasnågra extra pengar. Den saken måste prövas i vanlig ordning ufifrånarbetsmarknadspolifiska utgångspunkter. Jag kan också säga atf jag med mina nordiska kollegerdelvis kommer att ta upp E 6-an, och de problem nämner. Denordiska kollegerna har också utan tvivel ett intresse av E 6-an. AnL 37 (): Jag är tacksam för kommunikationsministernssenaste tillägg. Jag är säker på aft kommunikafionsministern kommer att bedömadetta på ett sätt som vi hoppas skall bli fördelakfigf förE 6-an både i Hallandoch i , men eftersom det är jag representerar är den saken detangelägnaste för mig just . Jag hoppas def kan bli mer pengar fill detta. självt har alltså sagt att def finns planerklara för ombyggnaden och att vad som behövs är pengar. Sysselsättningen kommer att bli ännu mer prekär iBohuslän, speciellt i och i norra delen . Om defta är vägande skäl tror jag också att vi snart kommer att få merpengar för att bygga Om taxiägarnas anslutning till gemensam beställningscentral om E 6-an. Jag hoppas vi får enseriös bedömning av detta.