prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall till de reservationer iutskottsbetänkandet där och milt namn återfinns. AnL 32KENTH SKÅRVIK (fp): Det torde råda politisk enighet kringkravet atl studiemedlen borde höjas. Del torde inte vara möjligt förflertalet studerande att finansiera sina studier med enbart nuvarandestudiemedel. Lån av vänner och anhöriga eller arbele vid sidan av studier måstekomplettera studiemedlen. Del är de statsfinansiella skälen som omöjliggör enhöjning av studiemedlen i den omfattning som vore önskvärd. Studiemedlenuppgår till av basbeloppet. Varje procents höjning därutövermotsvarar en ökad utgift för staten på ca 30 milj. kr., utöver uppräkningen somsker genom kopplingen till basbeloppet. Den nödvändiga höjningen avstudiemedlen måste därför ske successivt. Från inleddes ett sådant program under den liddå satt i regeringsställning. sedan studiemedleninfördes höjdes då studiemedlen från till av basbeloppet.Därefter har ytterligare höjning skett till nuvarande . Från folkpartietvill vi nu gå vidare och har därför i en reservation föreslagit en höjning till148 % av basbeloppet. Utöver atl höja studiemedlen vill vi från folkpartietjustera fribeloppsgrän-sen. Denna gräns är av basbeloppet, vilketmotsvarar ca . Vi vill höja den till motsvarandeca . Jag är medveten om att våra yrkanden inte kommer attinnebära någon radikal förbättring för de studerande. Men om vi gör motsvarandehöjningar under , vilket alltså är målsättning, såkommer studiemedlen att på relativt kort sikt ha förbättrats kraftigt. I stället för atl över huvud taget göra någonting såaviserar regeringen alt den avser att tillsätta en studiemedelsutredning. Förutom att studiemedelsbeloppei äralldeles för lågt finns det många brister i studiemedelssystemet. Inte minst pååterbetalningssidan finns missförhållanden som det finns skäl atl åtgärda. Detär bra om en studiemedelsutredning får möjligheter atl ingående penetrera bl.a.dessa problem. En utredning har också som viktig uppgift att undersöka sambandetmellan studietidens längd och de totala studiemedlen. Det finns anledning förmoda att en höjning avtotalbeloppet kan leda lill effektivare studier genom atl de studerande imindre utsträckning behöver arbeta . Vi här föreslagit attdenna fråga särskilt skall uppmärksammas av den kommande utredningen. Låt mig i detta sammanhang fråga representanter förregeringspartiet när studiemedelsutredningen kommer att börja arbeta. Ännu sålänge har det inte hörts någonting från departementet. Är det inte hög tid attkomma i gång nu? har talat varmt för attinternationalisera den högre utbildningen. Dess värre är det svårt att hittaexempel på särskilt konkreta åtgärder för att nå detta syfte. är möjligheterna små att erhålla studiemedel iSverige för studier vid exempelvis icke-nordiskt lärosäte. Det är enbart närdet gäller s. k. bristutbildning, dvs. sådan utbildning som inte ges i Sverigeeller som inte har tillräckligt antal platser i förhållande till uppskattatarbetsmarknadsbehov, påbyggnadsutbildning samt i vissa fall del avutbildningslinjer som studietne-del för studier i utomnordiska länder kanerhållas. CSN har i en särskild skrivelse till regeringen föreslagit att enliberalisering av dessa bestämmelser skall skepå försök och därefter utvärderas. Detta avvisas i budgetpropositionen medmotiveringen att det kostar för mycket. Hur mycket det kommer att kosta angesdock inle. vill ta fasta på CSN:s förslag. Vi tycker detär viktigt all man påbörjar en försöksverksamhet under vilken ett större antalstuderande än får möjligheter att bedriva studier utomlands medstudiemedel. Vi är övertygade om att den ökade förståelse för utländskaförhållanden och de erfarenheter som studier utomlands kan ge är till nyttainte bara för de studenter som får möjlighet att läsa utomlands ulan också förSverige när de återvänder och här påbörjar sin yrkesverksamhet. Vi vill alltsåatt CSN tillsammans med UHÄ bör få i uppdrag att presentera förslag till enförsöksverksamhet utifrån de riktlinjer som CSN presenterar i sin skrivelsetill regeringen. Vi har i våra motioner beträffande skolan, högskolan ochforskningen föreslagit skilda reformer. Finansieringen av dessa har skett genomatt vi avstått från att räkna upp vissa anslag till vuxenutbildningen. Vi harockså föreslagit att några anslag skall sänkas. I konsekvens med detta har viockså tillgodoräknat oss besparing på vuxensludiestödel. Jag vill med detta yrka bifall tillreservationerna 3, 7, 11 och 14. AnL 33MARGO (vpk): Den allmäna skolplikten upphör , och vid är den svenske medborgaren myndig. Men i praktiken hardessa åldersgränser salts ur spel. För 16-åringar finns ingen arbetsmarknad. Ansvaretför 16-åringarnas situation har förts över från arbetsmarknadsmyndigheten tillskolan och kommunerna. En 16-åring som vill arbeta får i bästa fall enungdomsplats med . per dag i ersättning. Alternativet är fortsallskolgång. Därmed har vi i praktiken bakvägen förlängt skolplikten lill 18 år.Den medborgarrättsliga myndighetsåldern sätts på liknande vis ur spel då en18-åring knappast har någon möjlighet till ekonomisk självständighet.Ulan ekonomisk självständighet är möjligheterna till självständighet inom andraområden ytterst begränsade. Inte heller för 18-åringar finns någonarbetsmarknad; de hänvisas till ungdomslag med . per dag eller fortsattskolgång med studiehjälp om . Möjligheten att fååterbetalningspliktiga studiemedel i åldern begränsades från den 1juli 1984. Förutom besparingsskäl angavs också principiella skäl till att dennaåldersgrupp inte skall få möjlighet att självständigt styra sin ekonomi. Deprincipiella skäl,som framfördes och som upprepas i del betänkande vi behandlari dag är att ungdomar i största möjliga omfattning bör kunna genomföra en sågrundläggande utbildning som gymnasiala studier utan skuldsättning. I och försig är det väl en riktig uppfattning, men frågan är om den goda viljan i dettafall gör mest nytta eller skada. Om konsekvensen av begränsningen alt erhållastudiemedel blir att ungdomar av ekonomiska skäl söker kortaregymnasieutbildning än vad de annars skulle ha gjort eller om de heltavstår från gymnasieplats eller hoppar av innan utbildningen är slutförd, dåhar den goda viljan i själva verket försämrat i stället för förbättrat förungdomarna. Det finns siffror från bl. a. som pekar påalt föräldraekono-min avgör gymnasievalel. Andelen intagna från årskurs 9 lillgymnasiet /83 var i regel lägre i Södertörnkommunerna än i länelsövriga kommuner. Särskilt låg är andelen i , och . Ochandelen intagna på 3-4-åriga teoretiska linjer är också lägre i dessa kommuner.Om man däremot gör en jämförelse på de tvååriga yrkestekniska linjerna, finnerman att andelen intagna elever är högre i Söderlörnskommu-nerna än i länetsövriga kommuner. Här avspeglas inkomstprofilen i länet klart i elevernas vallill gymnasieskolan. Om man hävdar principen att ingen skall behöva skuldsättasig för gymnasiestudier och att alla barn skall ha samma möjligheter, oavsettföräldrainkomsten, då är del enda riktiga alt införa studielön, något som ärvänsterpartiet kommunisternas mål. Ett steg atl frigöra ungdomarna från beroendet avföräldraekonomin är att återinföra rätten till studiemedel för 18-20-åringaräven när de utbildas i andra former än i högskolan. Flera rapporter visar att den sociala rekryteringen tillhögskolan har ändrats. Äldre, tidigare yrkesverksamma och ungdomar frånarbetarklassen minskar vid högskolorna. De studerandes ekonomi har haft storbetydelse för denna utveckling. När studiemedelssystemet infördes var bidrag och 75 %lån. är bidrag, och lånedelen utgör . Lånevillkoren har skärptsoch återbetalningsvillkoren försämrats genom ökad skuldbörda och högreskuld-uppräkningstal. Enligt de moderata förslag som presenterats här -för mig var det ganska nya förslag som jag inte hört talas om tidigare idiskussionen - vill fortsätta med denna utveckling. Man vill minskabidragsdelen ytterligare och i stället höja lånedelen. Man tänker sig alltsåtvå olika former: en med en bidragsdel och en mindre lånedel för de någotfattigare eleverna och en med en stor lånedel förde välsituerade. Vi vet ju attdet fungerar så att den som har det gott ställt har också råd atl lånapengar, och som regel också får låna pengar när han vänder sig tillaffärsbankerna, medan de som har en dålig ekonomi och ingen säkerhet inte harmöjlighet att ta ett lån, därför att de inte kan betala igen del. De får inteheller lån på samma sätt som de välsituerade. ser tydligen på studiefinansieringen som deser på samhället i övrigt när man köper kapitalvaror. Om man lånar pengar föratt köpa en kapitalvara som man inte har råd att betala , kan manalltså låna. Så köper man varan. Sedan upptäcker man kanske efter ett par åralt man inte hade råd med denna. Dåfår man sälja sitt hus. sin båt eller vadman nu har och betalar tillbaka lånet. Men så fungerar det inte medstudielånet. Har man påbörjat en utbildning och tagil ett stort lån och efternågra år upptäcker att man inte kan betala tillbaka det stora lånet, kan manalltså inle sälja sinutbildning tillbaka till samhället som man kan sälja kapitalvaran. Det går juinle. Man står där med sin sludieskuld och sill stora lån. Om man alltså skullefölja den moderata linjen med alt bara öka låneandelen, skulle det få ettomedelbart genomslag i en ännu större social snedrekrytering till högreutbildning. De försämringar som vi upplevt inom studiemedelssystemethar enligt beräkningar, och även andras beräkningar, inneburitatt högskolestuderande faktiskt inte kan leva drägligt på studiemedel. Det hari sin lur fått till följd att en fjärdedel av de studerande måste arbetajämsides med studierna. För alt genomströmningen vid högskolorna skall öka harpoängkraven per termin höjts. av kursen skall vara avklarad för att manskall kunna få lån nästkommande termin. CSN har beräknat att ca 1 000studerande på så sätt kommer att slås ut ur studiefinansieringssystemet. Dettadrabbar förstås i första hand dem som på grund av dålig ekonomi tvingats atlarbeta jämsides med studierna. De omedelbara förbättringar som vpk föreslär är en höjningav studiemedlens totalbelopp till av basbeloppet. Bidragsdelen böråterställas till . Vidare bör barntillägget göras om från lån till bidragoch återbetalningsreglerna ändras på så sätt alt äktamakeprövningen avskaffas.Full återbetalningsskyldighet skall inträda först vid en inkomst motsvarandefem basbelopp, vilket motsvarar , och halvåterbelalningsskyl-dighet vid en inkomst på fyra basbelopp. Den aviseradestudiesociala utredningen bör enligt vår mening se över återbetalningsreglernai detta syfte. Vi anser inte atl det är riktigt att högskolestuderande sominte kan leva på enbart studiemedel skall tvingas arbeta jämsides medstudierna. Men med det system som vi har är det den endamöjligheten för många, och därför måste man höja de s. k. fribeloppsgränsernaså alt de blir betydligt generösare än . De som kanske har svårast all klara av alt leva påstudiemedel är de äldre som har varit yrkesverksamma. Det särskildavuxensludiestödel är betydligt förmånligare än studiemedlen. Möjligheten alterhålla vuxenstudiestöd även vid högskolestudier är någonting som vi från vpk:s sida anser atl kommande utredning också bör se över. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 4, 5,9 och 15 vid detta betänkande. AnL 34 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela all anslag om kvällsplenum nu har salts upp. AnL 35LENA (): Vi behandlar nu frågor om studiehjälp,studiemedel och vuxenstudiestöd. Jag tänker bara ta upp de två första ämnena.Vuxenstudiestödet redovisas senare av . Studiestödetsomfattning och utformning är av stor betydelse för att samhälletsmål på utbildningens område skall kunna förverkligas. Beträffande studiehjälpen till gymnasieelever togs beslutom förstärkningar så sent som . plusett inkomstprövat extra tillägg på . Till dettakommer möjligheten lill bostadsbidrag och flerbarnstillägg . Den enda förändring som görs på detta område är att inackorderingstilläggoch hemreseersättning slås samman lill en förmån, vilket ger en större frihetför eleverna och en enklare administration. Summan blir mellan 550 och 1 300kr. för eleverna, beroende på avståndet lill hemmet. När det gäller administrationen har vi för resten nyligenfått ett förslag om ändringar beträffande utbetalningen av studiehjälpen.Målsättningen är att del generella bidraget skall betalas ut utanansökan. De förmåner som fortfarande måste prövas av någon instans förs lillsludieme-delsnämnderna. Men till detta får vi återkomma. Ulskoitet föreslår alt 1 . Det gäller alltså gymnasieeleverna. På detta avsnitt finns en vpk-reservation, som gäller18-20-åringarna i gymnasieskolan. I reservationen föreslås rätt tillstudiemedel för dessa grupper. Utskottet hänvisar till de förstärkningar somskett på bidragssidan för gymnasieeleverna och till den grundläggande principenatt man inte skall behöva skuldsätta sig för gymnasiestudier. Den aviseradeutredningen på studiemedelssidan kommer självfallet in på gränsdragningenmellan studiehjälp och studiemedel och därmed också på rätten till studiemedelför olika åldersgrupper. En uppskattning av kostnaden för en generell rätt lillstudiemedel för denna åldersgrupp visar på mellan 1,5 och . På studiemedelsområdel aviseras alltså ell fortsattutredningsarbete, eftersom ett remissbehandlal förslag till omfördelning fåttett mycket blandat mottagande. En mindre justering beträffande fribeloppen föregna inkomster föreslås dock. Av de rapporter jag fått från debatter runt om i landet påstudentkårerna kan man dra vissa slutsatser. Man tycks- vara ganska överens omatt totalbeloppet är otillräckligt, särskilt för vissa grupper. Detta sistatycker jag att det är väldigt viktigt att ta fasta på. Det kan också vara värtatt tala om att beloppet är . Det andra som man tycks vara ganska överens om är att detinte finns någon enkel lösning på problemet. Det tredjeär att man mer måste uppmärksamma skuldbördan. Det fjärdesom man är överens om är att det behövs en utredning. Och del femte är: För att utredningen skall varaframgångsrik måste den vara förutsättningslös. Utskottet har behandlat en mängd motionsyrkanden inomdelta område men avstyrker samtliga med hänvisning till att man just vill ha enförutsättningslös utredning. Utredningen skall alltså pröva frågorna om bådetilldelning och återbetalning. Utskottetförutsätter bl.a. atl ingående analyser görs av studenternas ekonomibåde och senare , liksom att mantittar på hur ekonomi, familjesituation och. utbildningens geografiskatillgänglighet styr studieval och sludiebenägenhet. Sambandet mellanstudietidens längd och studiemedlens storlek är naturligtvis av centralbetydelse för samhällsekonomin. Utskottet accepterar också atl man undersökerförutsättningarna för och prövar korisekvenserna av ett lånesystem utanförstatsbudgeten. Det är verkligen synd att de borgerliga partierna inleställer upp på detta utan reserverar sig mot utskottets skrivning på den härpunkten. Både och anger mycket hårda låsningaray utredningens arbete i sina olika reservationer. reservationlar bara upp två frågor, nämligen makeprövningen vid återbetalningen och sambandetmellan studiemedelsbelopp och studietid. Båda dessa frågor ingår självfallet iutredningens arbete. Jag utgår ifrån atl detta är en tillfällig markering frånde borgerliga partiernas sida och att man ändå kommer att vilja vara med i denförutsättningslösa utredningen. Vpk har också en reservation när det gällerutredningsarbetet, men den handlar enbart om ålerbetalningssidan. Det kankanske vara av intresse för kammaren att veta att bara det första förslaget iden reservationen kostar ca en halv miljard. Det andra kan uppskattas till ca250 miljoner. I några reservationer föreslås en omedelbar höjning avstudiemedlens totalbelopp, i en del fall finansierat genom nedskärning på vuxenutbildningen.Samhällsekonomin ger inte utrymme för en omedelbar höjning, och någonnedskärning på vuxenulbildningsområdet och därtill hörande studiestöd kan vi iutskottsmajoriteten inte acceptera. Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan och avslagpå samtliga reservationer. Dettainnebär atl 4 . anvisas till studiemedel. Till slut några ord om reservation 11 om utvidgad rättlill studiemedel för studier utomlands. har redanliberaliserat reglerna på flera punkter, bl. a. i fråga om stipendium förterminsavgift och stipendier för vissa medföljande till utlandsanställda. Motatl ytterligare vidga den här rätten talar det samhällsekonomiska läget ochutbildningspolitiska skäl. Del är ju inte helt utan orsak som vi begränsarvissa utbildningar här hemma, t. ex. av läkare och tandläkare. AnL 36GULLAN () replik: Jag beklagar atl utbildningsministern intefann det värt att sitta kvar och lyssna på debatten. Med den vilsenhet sompresenterats frän socialdemokratiskt håll i de här frågorna hade det varitvärdefullt även för utbildningsministern att ta del av våra synpunkter.Detsamma gäller för utsköttsmajoriteten. Det handlar om att verkligen få vetavad oppositionen tycker i de här frågorna. Jag anser att de synpunkter som har framförtsreservalionsledes bör vara till mycket stor hjälp i det kommande utredningsarbetet.Väldigt många frågor återstår att lösa. Jag märker också att utskottets företrädare ligger ganskalågt i debatten, och jag hoppas att vi skall komma fram lill någonform av enighet, även om jag är litet orolig på vissa punkter. Del är betecknande för socialister alt de alltid tänker pågrupper i stället för individer - det är vissa grupper som har enotillfredsställande situation, säger -och detta framgick också avMargö inlägg här. Socialister tänker i termer somsocialgruppstillhörighel. För oss moderater handlar det inte om vilkensocialgrupp man tillhör. Det handlar om att vi skall få ett studiemedelssystemsom är så bra utformat att varje elev som har studieförutsättningar gesmöjlighet att studera på heltid, oavsett vilken miljö han eller hon kommerifrån. Det viktiga är att vi riktar in studiemedlen på individen och icke sertill grupptillhörighet. Att skuldbördan bör uppmärksammas är alldeles klart. Menockså i det sammanhanget är det mycket angeläget att se till politiken i desshelhet. Med en annan ekonomisk politik, en annan skattepolitik och en annan synsom gjorde det möjligt att ge dem som har långa studier bakom sig ordentligtbetalt för del värdefulla arbete som de utför skulle dagens ungdomarnaturligtvis kunna se framtiden an med betydligt större tillförsikt. Då fick depengar kvar i portmonnän lill att betala sina skulder med. Det viktiga just nutorde för de flesta vara att de klarar situationen . Givelvis finns detbakom det hela en form av statsgaranti. Jag tror därför inle att MargöIngvardsson behöver vara så orolig. AnL 37 () replik: sade all hon inte kan accepteranågon höjning av studiemedlen. konstaterade hon i inledningen av sittanförande att vi är ganska överens om att studiemedlen är otillräckliga.Då kan man fråga sig: Vad skall de studerande göra? Skall de vänta och se?Skall vi politiker verkligen säga: Detta problem skjuter vi framför oss! Därmedfår vi också i så fall acceptera alt ungdomar som går i gymnasieskolansavgångsklasser väljer att avstå från en högre utbildning därför att vi inle ärberedda att anslå tillräckliga resurser till studiemedlen. hoppades att vi skall delta i denstudiesociala utredningens arbele och att vi kan nå enighet. Från sidahoppas vi naturligtvis också på det. Men vi upplever altsocialdemokraterna är mycket tröga i denna fråga. Vi får ständigt skjutasocialdemokraterna framför oss, därför alt ni har så svårt att överge syslemsom ni har varit med om atl införa -även om det visar sig atl systemen intelängre fungerar. Det är bara att konstatera att detnu har gått på detta år men att vi ännu inte har sett någradirektiv för den studiesociala utredningen. Ju som går, desto längredröjer det också innan vi kan sjösätta ett nytt studiemedelssystem. AnL 38KENTH SKÅRVIK (fp) replik: Jag vill bara göra klart - eftersom LenaÖhrsvik litet betvivlade det-atl vi självfallet vill vara med i denstudiesociala utredningen. Anledningenlill att vi i detta sammanhang har avgett en reservation är att vi verkligenvill poängtera nödvändigheten av denna utredning. Problemet är egentligen, precis som sade, allutredningen ännu inte har kommit i gång. Därför finns det en viss rädsla föratl även denna utredning kommer att dröja, liksom en del andra gör. Jag fickheller inle något svar av på de frågor som jag här ställde,nämligen vad det finns för direktiv eller om del kommer sådana och närutredningen skall köras i gång. Jag är på det klara med att det har gjorts vissa försök ienlighet med de riktlinjer som CSN har presenterat för utlandsstuderandes rättlill studiemedel, men vi från sida tycker atl man borde kunnafölja hela del förslag som CSN har lagt fram. Jag hoppas att vi ganska snartfår se ett sådant förslag på bord. AnL 39MARGÖ (vpk) replik: När det gäller 18-19-åringarna igymnasieskolan, så är del visserligen sant alt de har möjlighet all få de härolika bidragen som redogjorde för. Man kan få studiehjälpen på 400kr. , man kan få ett inkomstprövat tillägg . i månadenoch man får kanske bostadsbidrag. Men en 18-19-åring kostar . imånaden, och vad 18-19-åringen får själv är alltså . , vilketgör atl 18-19-åringen blir helt beroende av föräldraekonomin. De siffror somjag redovisade när del gäller förhållandena i ger ju vid handenalt ungdomarnas gymnasieval styrs mer av föräldraekonomin än av begåvning ochintresse. Och det finns säkert fler områden i landet där man får fram sammaresultat, om man gör sådana här undersökningar. Visst går det alt ha en principiell syn på 18-19-åringar -att man inle skall behöva skuldsätta sig vid den åldern. Vi säger att viansluter oss lill del synsättet men föreslår då i stället studielön. Men manmåste ändå se efter om del är riktiga principer och undersöka: Vad blirkonsekvenserna av de här principerna i ett visst läge? Jo, konsekvenserna av dehär principerna blir just de som jag redogjorde för: det uppstår en socialsnedrekrytering som börjar redan i gymnasiet, och gymnasieeleverna kan ickevälja utbildning efter begåvning och intresse utan måste härvidlag ta hänsyntill föräldraekonomin. Och så vill vi väl inte ha det, varken eller mitt parti. Vad skall vi göra då? Ja, det kostar alltså, säger , mellan 1.5 och 2 miljarder atl införa detta. Men en del skall välfortfarande vara lån. Och om man går på vårt förslag, med en bidragsdel på , blir kostnaden inte 2 miljarder utan alltså en 1/2 miljard. Jag vill också erinra om all vår motion är finansierad iden ekonomiska motion som vi väckte under den allmänna motionstiden. Viföreslår alltså en helt annan ekonomi, både när det gäller studerande och närdet gäller landet totalt. Vi har således anvisat finansiering av dessa förslag. Avslutningsvis vill jag påpeka att det finns ju pengarkvar på CSN:s anslag också - 350 miljoner eller någonting sådant är oförbrukatför 1984. AnL 40LENA () replik: För att börja med vpk, så får ni faktisktbestämma er . Ena minuten säger att vi skall ha studielönför gymnasieeleverna. Det är precis delta vi föreslår. Det skall vara bidrag.Det är ju studielön vi har till gymnasieeleverna. Sedan kan MargöIngvardsson givetvis ha uppfattningar om beloppens storlek, men vi har anpassatbeloppen till samhällsekonomin, och vi har gjort förstärkningar så sent somförra året just för gymnasieeleverna. Vi gör också en förstärkning när detgäller inackorderingstillägget . Men i samma veva som Margö säger att vi skallha studielön, så föreslår hon att 18-19-åringarna skall låna mer pengar som ettförsta steg, för atl man skall införa lön. Men jag tyckeralt vi då kan vara överens om principen, att 18-19-åringarna inte skallskuldsätta sig för att kunna gå igenom gymnasieskolan. Det följer avföräldrabalkens bestämmelser om föräldrars underhållsskyldighet när det gällerbarnen , eller lägst t. o.m.