prot · G80948 · 1984-12-31 00:00:00 — Vibör uppmärksamma alt samtliga dessa organisationer ställt sig negativa lillinförandet av en fastighetsskatt med den föreslagna utformningen. har i sitt anförande yrkatpå åierförvis-ning av ärendet till skatteutskottet. Detta ser jag som elt led iförsöken att förhindra införandet av denna nya skatt, och jag vill på dennapunkt instämma i yrkandet om återförvisning av ärendet. Skulle yrkandet avslåsber jag, herr talman, att få yrka bifall till reservationerna 1 och 3, som harfogats till detta utskottsbetänkande. fastighetsskatt,m. 4KJELL (): Jag kan i alla delar instämma i den kritiksom förste vice talman och anförde tidigarebeträffande detta ärendes behandling. Förslaget till fastighetsskatt ärytterligare ett i den långa rad av dåligt beredda och illa genomtänkta förslagsom har kommit på skatteområdet sedan regeringstillträdet. Frågan är rent av ominte denna fastighetsskatt, ni. propositionlar priset i detta avseende. Jag ansluter mig därför till det yrkande omålerförvisning lill skatteutskottet som har framställts. Faller detta,yrkar jag i andra hand bifall lill reservation 1. avvisar alltså förslaget all införa en statligfastighetsskatt. Vi gör detta av bl. a. följande skäl. För del första är inte svenska folkels problem all vi harför få skatter och ell för lågt skatteuttag. Problemet är det rakt motsatta,nämligen alt skattetrycket är för högt och skatterna alldeles för många.Fastighetsskatten innebär ett skärpt skattetryck och ytterligare skalleregler,vilket vi avvisar. För det andra är inte bostadssektorns problem att dessberoende av subventioner är för litet eller att reglerna för finansiering ochbeskattning är för enkla och lättöverskådliga. Problemet är del rakt motsatta,nämligen all subventionerna är för höga och skatteuttaget likaså.Faslighelsskallen med sill vidhängande förslag lill bidrag lill skatten innebärmera subventioner och mera skatter. För det tredje är inte krånglet inom bostadssektorn förlitet. Del är på lok för stort. Fastighetsskatten ökar detta krångel. För delfjärde är fastighetsskatten inte konkurrensneulral. För delfemte är fastighetsskatten inte rättvis. har som socialt reformparti tagit ställningför huvuddelen av de sociala reformer som har införts i vårt land. Därmed harvi också tagit på oss ansvaret för finansieringen. När nu skattetrycket nått den höjd det har anser vidock inte att det går att vidare höja skatterna för att den vägen uppbringaerforderliga medel. Tvärtom har vi från sida sagt allskattetrycket bör sänkas. Andra vägar måste väljas än den ensidigaskallehöjningspolilik som tycks vara socialdemokraternas säregna uppfattning omhur man skapar svängrum i stället för svångrem. Från folkpartiels sida har vi klart uttalat att dennaskatt kommer alt försvinna om vår mening får råda. Efter de uttalanden som hargjorts här kan det betraktas som klart alt fastighetsskatten kommer allförsvinna i händelse av en borgerlig valseger. första invändning mot den nya fastighetsskattenär således att den ökar skattetrycket. Den är därmed ytterligare ett led i denenorma dammsugning efter skaltehöjningar och nya skatter som den socialdemokratiskaregeringen inledde . Naturligtvis kan man hävda all denna invändning inte ärelt argument emot den uppfattning som kommer till uttryck i propositionen, allfastighetsskatten skall vara en del i "ell rättvist och solidarisktomfördelningssysiem inom bostadssektorn". Vår inställning är dock helt klart all den nya fastighetsskatteninte är så konstruerad att den uppfyllerens elementära krav på rättvisa ochsolidaritet. I det enskilda fallet, och även för vissa grupper sompensionärer och barnfamiljer, kommer skatten att drabba helt ulan hänsyn lillförsörjningsbörda och skattekraft. Jag har redan tidigare här i kammaren idebatt med bosladsministern påvisat alt skallen när den slagit igenom fullt utför en barnfamiljsom bor i en ganska ordinär villa innebär att hela den barnbidragshöjning somvi formligen fick långförlösa regeringen för all få fram försvinner för delförsta barnet. Över huvud tagel har regeringens skaltehöjningsförslag påsenare lid uppvisat en brist på fördelningspoUliska inslag som borde varabesvärande för regeringen. Tar man hänsyn lill vad som skett här i kammarenunder bara kan man konstatera att man inte skall bo ivilla, speciellt inte med eluppvärmning, och man skall inte vara beroende avall ta bilen till sin avlägsna arbetsplats. Då drabbas man nämligen extra hårtav de skaltehöjningar som socialdemokraterna drivit igenom. Inemot tre fjärdedelar av alla barn bor i villa. När nufastighetsskatten utökas lill all gälla även villor kommer barnfamiljerna allbli speciellt utsatta. Del är en orimlig politik i när vi kan konstaleraatt särskilt familjer med många barn är den grupp i samhället som har del värstf. Jag har sökt påvisa att förslaget om en nyfasfighetsskatt missgynnar speciellt barnfamiljerna samt all det även slårmyckel orättvist i de enskilda fallen. En annan grupp som torde missgynnas ärf. ö. pensionärer med låg pension, som under ell långt och strävsamt livlyckats skaffa sig ell egel hem. Och delta tycker vi är allvarligt. Inomfolkpartiet vill vi inrikta våra ansträngningar på att göra del möjligt för deäldre all bo kvar i sin gamla och invanda hemmiljö. Fastighetsskatten går påtvärs med denna strävan. Vi kan således inte ställa upp på att elt syslem somslår speciellt hårt mot barnfamiljer och gamla betecknas som ett rättvist ochsolidariskt omfördelningssysiem inom bostadssektorn. Lika allvarligt torde del också vara all det föreliggandeförslaget ur konkurrensneulral synpunkt inte uppfyller elementära krav. Somframhålls i reservationen visar en utredning som Tekniska högskolan utfört påuppdrag av skatteutskottet alt ökningen av kapitalkostnaderna och speciellträntekostnaderna för lånat kapital varit snabbare idet enskilda beståndet av bostadshus än i del allmännyttigt ägda och allökningen varit speciellt accentuerad i del äldre enskilda beståndet. Mot bakgrund av detta framstår den olikhet i skallesalssom förslaget innebär mellan del schablonbeskatlade och del konventionelltbeskattade bostadsbeståndet som extra allvarligt. Denna skillnad i skattesalsmedför nämligen att del privata bostadsbeståndet av flerfamiljshus missgynnas iförhållande till allmännyttiga bostadsföretag. Då dessutom reglerna förhyressätlningen är sådana att de styrs av hyrorna i allmännyttan innebär deltaalt privata fastighetsägare inte kan företa de hyreshöjningar som är betingadeav skatten. Detta är enligt mening inte acceptabelt och kommer,tillsammans med redan existerande diskriminering av det privata beståndet, allytterst menligt påverka konkurrenssituationen på bostadsmarknaden. Med tanke på den mycket bristfälliga belysningen ipropositionen av hithörande problem framstår förslaget till fastighetsskallmera som ett desperat försök i den socialdemokratiska regeringens strävan allunder 1985 komma ner åtminstone i närheten av det inflationsmål som man harställt fastighetsskatt,m. fastighetsskatt,m. Dettainflationsmål tycks komma all slå fel med inemot . Infördelta har krav på rättvis och likvärdig beskattning av olika kategorierskattskyldiga förbleknat. Skaiteförenklingskommiilén kämpar just nu medalla problem som måste lösas för alt del svenska inkomslsskatlesyslemel skallkunna förenklas. Målsättningen är att en mycket stor del skattskyldiga skallslippa att deklararera genom förenklade skatteregler och förtryckta blanketter. Fastighetsskatten är en krånglig skatt. Jag kan tänka migatt skatteförenk-lingskommitlén är måttligt förtjust över alla extra problemsom denna skatt drar med sig då det gäller att införa elt förenklatdeklarationsförfarande. Man skall inte underskatta skickligheten hos den svenskaskatteadministrationen. Den har tränats i all handlägga de mestdelikata saker genom del svenska systemets komplexitet. Ändå är det bara alt konstatera att fastighetsskattenkommer att innebära att lusentals skattskyldiga kommer att tillställasförtryckta blanketter, som innehåller felaktiga uppgifter, enbart därför attdenna skall införs på del sätt som sker. Alla försäljningar kommer attinnebära att de skattskyldiga som berörs måste särbehandlas. Redan nu kan manförutsäga att detta kommer att resultera i att krav på såväl preliminär somslutlig fastighetsskatt kommer alt framställas mot icke skattskyldigamedborgare. Detta blir helt enkelt en naturiig följd av systemet. Fastighetermed blandad användning kommer alt kräva sin särskilda behandling. Vad man än kan säga om fastighetsskatten - någonskatleförenkling innebär den sannerligen inte. Alt vi fattar beslut om enskatt som skall börja gälla innebär alt skallen inte kommeratt debileras för preliminärt uttag. Även om jämkning i viss mån kommer attkunna genomföras, kommer en mängd skattskyldiga - jag tror rent av huvuddelen-att få betala skatten genom en restskatt vid taxering. kablas åter namn ulöver världen med anledning av utdelningen av . Värdet för vårt landsanseende ute i världen av detta pris kan inte nog betonas. Nobelsfiflelsenintar en särställning och bör därför i händelse av ett införande avfastighetsskatten befrias från denna. Jag yrkar därmed bifall till reservation 3, som har deltasyfte. Detta yrkande skall självfallet också ses som ett andrahandsyrkande. 5TOMMY (vpk): kommunisterna är myckettveksamma till den föreslagna fastighetsskatten. Det har vi också deklararerali vår motion med anledning av propositionen. Vi är del framför alll med denutgångspunkten att vi inte tycker att det är riktigt att öka boendekostnaderna,speciellt inte på del sätt som föreslås. Vi menar, att om man skall ha enfastighetsskatt skall huvuddelen av den omfördelas inom bostadssektorn -framför allt till förmån för dem som har realt höga boendekostnader och lågainkomster. Detta ärändå inte någon bra bostadspolifik. För alt man skall kunna påstå attbostadspolitiken i det här landet är bra, bör hyror och boendekostnader liggapå en sådan nivå att vanliga lönearbelare har möjlighet all bo i en bralägenhet eller bostad av annat slag i förhållande till sin kanske måttligainkomst. Detta är endast möjligt om man inrättar en statligbostadsbank, som kan föra en sådan politik alt man har en låg och fast ränta,som skall gälla alla bostäder, även det äldre bostadsbeståndet. Med det nuföreliggande förslaget kommer utan tvivel många människor i kläm. Det är en felaktig bostadspolitik som bedrivs när högaräntor och höga ränteavdrag - från inkomster med kanske förhållandevis högmarginalskall -skall vara det som ligger till grund för om en människa skallkunna bebo elt egnahem eller inte. Men del är den faktiska verklighet som vilever i och som gör all boendet är oerhört segregeral i del här landet. Vi menar att en skattepolitik i stället skall byggas uppefter bärkraft, oavsett om skatten las ul i boendesammanhang eller i andrasammanhang. Vi menar kommunisterna självfallet att lågainkomster skall ge låga skatter, medan höga inkomster skall drabbas av högaskatter. Förmögenheler, arv och gåvor, spekulaiionsvinsler, reavinster,bolagsvins-ler m. m. bör drabbas av en hårdare skattebelastning än vad som ärfallet . Del är där som staten har pengar alt hämta för en social omfördelning,bl. a. lill bostadssektorn. Det som sade i dagens debatt, där honömkade sig över de låginkomsttagare som drabbas så hårt av den nyafastighetsskatten -lika hårt som de med höga inkomster - kan därför verkabeslickande. Men det har ju aldrig varit något moderat särmärke att slå vakt omdem som har små medel eller låga inkomster, eller ens om de medellösa, i vårtsamhälle. Tvärtom har den moderata politiken strävat och kommeralllid all sträva åt samma håll, nämligen alt man skall la från de falliga ochge lill de rika. Det kan alltså låta mycket bestickande när förste vicetalmannen tycker så synd om låginkomsttagarna i del här sammanhanget, men delär bara fråga om skenargumenl för att underlätta för anförvanterna i de högreinkomslskikten och bland kapitalägarna. Men del går inte att komma ifrån att grupper som inteborde drabbas kommer i kläm i det här sammanhanget, bosladsministern. Detgäller pensionärerna med låg eller ingen av ATP. Det gäller ulan tvivel också delåginkomsttagare som har jobbat och slitit sig till elt egel hem och som intefår någon som helst kompensation för fastighetsskatten. Med den utformningfastighetsskatten får kan den komma all innebära att sådana personer tvingaslämna sitt hem. Men det gäller naturligtvis också många av dem som beboräldre fasligheter, byggda eller ,för vilka de statliga lånen har betalats av eller snart är slulbetalda. Fördessa personer, som skulle behöva kompensationsmöjligheler, finns det ingasådana. Sådana möjligheter fanns faktiskt i ett tidigare förslagfrån bostadsministern, men de logs bort av lagrådet, som del så ofta ropasefter från borgerligt fastighetsskatt,m. fastighetsskatt,m. Manansåg all en sådan ordning var alldeles för krånglig och kunde träffa fel. Jagkan dock inte förslå hur den skulle ha kunnat träffa fel, i varje fall medtanke på de avsikter som man har redovisat före mig här i debatten. Trots den kritik som vi kommunisternariktar mot det framlagda förslaget kommer vi emellertid inte alt fälla detsamma.Vi kommer i stället att verka för att förbättringar i förslaget skall görasutöver vad som redan har skett sedan det låg i sin första påse. Vänsterpartietkommunisterna har nämligen genom överläggningar med regeringen tvingat framvissa eftergifter, som leder lill en mera socialt inriktad bostadspolitik änden som ursprungligen var avsedd. Del gäller först och främst den omfördelningav skatteintäkterna som sker lill förmån för allmännyttan, vilken utantvivel har avsevärt högre kostnader än del privata fastighetsbeståndet. Inomallmännyttan erbjuds alla bosiadssökande, oavsett inkomsten eller antaletbarn, en bostad, till skillnad mot vad som är fallet hos de privata värdarna,som kan välja och vraka och därigenom också får avsevärt lägre kostnader ochsom en följd därav högre vinster på sina hyreslägenheter. Vi har också genom den operationen medverkat till allhyreshöjningen hålls nere på en så låg nivå som i närheten av . Vi var även med och fick fram en formulering om attpensionärer med låg eller ingen ATP skulle kompenseras. När man senare räknatpå detta - i ulskoilel och på vårt partikansli - har man kunnat konstatera attså inte blir fallet; dessa pensionärer blir en myckel stor grupp som lämnasulan kompensation för faslighelsskallen. kommunisterna har alltså en annan syn änregeringen när det gäller skattepolitiken. Regeringen räds - det har visat sigunder - alt göra ingrepp för all ta in skatt där pengarna finns.Jag tänker då närmast på de stora vinstgivande bolagen, på exportkapilalel, påakliespe-kulalion m. m. Några ingrepp har gjorts, men de är otillräckliga. Förvår del räds vi inte att föreslå beskattning av bl. a. kapital. Vi har i motsats lill regeringen framfört att de storavinstgivande fastigheisförelagen och bolag med stora faslighelsinnehavsjälvfallet också bör träffas av fastighetsskatten. Därför har vi ocksåföreslagit all en skall skall införas även på industrifastigheter. Vi anser alldel med dagens proposition som grund går mycket bra all lägga ifastighetsskatt på industrifastigheter, lika väl som man skulle kunna sänka deni propositionen föreslagna fastighetsskatten på 1,påegnahemsfasfighetertill1 %. Detta skulle ge minst lika mycket i inkomst till samhället för omfördelning,nämligen lägst när skatten är helt genomförd. Det härborde, herr talman, vara någonting som socialdemokraterna skulle kunnaacceptera, allra helst som de borde ha fått klart för sig hur ojämnt den härfastighetsskatten egentligen slår och framför allt därför att en sådankonstruktion ger en bättre social fördelningspolitisk profil. Vi kan från vpk :s sida inte acceptera att förelagen denena gången efter den andra undantas eller befrias, som vanligalönearbelärgrupper drabbas. Vi anser att del är dags alt en förändring kommerlill stånd när det För att travestera ett numera kanske slitetmen ändå lika aktuellt uttalande: Någon jävla ordning borde det vara även i ettsocialdemokratiskt parti. Jag ber att få yrka bifall till vårtsärskilda yrkande i anslutning till motion 1984/85:59, som kommer att delas ullill kammarens ledamöter och som har följande lydelse: 2 och 14 att medanledning av proposition 1984/85:18 i denna del och med bifall lill motion1984/85:59 yrkande 1 b antar vid propositionen fogat förslag till lag omstatlig fastighetsskatt med de ändringarna att 1-3 §§ samtikraftträdandebestämmelserna erhåller följande såsom vpk:s förslag betecknadelydelse: fastighetsskatt,m. Den som vid taxering lill inkomstskatt skall laupp garantibelopp för fastighet som inkomst skall betala fastighetsskatt förfasligheten om den vid fastighetstaxeringen betecknas som småhusenhet, hyreshusenheteller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finns vad som vidfastighetstaxeringen betecknas som småhus, hyreshus, tomtmark för småhus ellertomtmark för hyreshus. Den som vid taxering till inkomstskatt skall laupp garantibelopp för fastighet som inkomst skall betala fastighetsskatt förfastigheten om den vid fastighetstaxeringen betecknas som småhusenhet, hyreshusenhet,industrienhet eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finns vad som vidfasfighets-taxeringen betecknas som småhus, hyreshus, tomtmark för småhus ellertomtmark för hyreshus. Fastighetsskattenutgör utgöra 1,4. Fastighetsskattenutgör för varje be skattningsår en procent av en tredje del av taxeringsvärdet såvitt avser småhusenhet samt småhus och tomt mark för småhus på lantbruksenhet och en procent av taxeringsvärdet i övriga faU. ------ fastighetsskatten jämkas. Bestämmelsernai denna lag om fastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet eller lantbruksenhetgäller också beträffande del av faslighet, flera fastigheter eller delar av fastighetersom utgör sådan enhet. Bestämmelsernai denna lag om fastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet, industrienheteller lantbruksenhet gäller också beträffande del av fastighet, flera faslighetereller delar av fasligheter som utgör sådan enhet. 2 protokoll 1984/85:48 Ikraflträdandebestämmelser ---------------- hela beskattningsåret. fastighetsskatt,m. Regeringensförslag Denna lag------- I stället för vad som därom föreskrivs i 2 § förstastycket b.f.g. i och k skall procenttalet vid taxering utgöra 0,7 ochvid taxering 1,4. I stället för vad som därom föreskrivs i 2 § förstastycket c och e skall procenttalet vid taxering utgöra 0,5 och vid1987 års taxering I. 1 stället för vad som därom föreskrivs i 2§ förstastycket skall procenttalet vid taxering utgöra 0,5 och vid 1987 årstaxering 0,75. 6Förste vice talman () replik: angrepp på oss moderater komverkligen inte särskilt oväntat. Naturligtvis har ett mycketstort behov av att avlänka uppmärksamheten från sitt egel partis medansvar förde sociala konsekvenser som kommer att bli följden om skatten drivs igenom. Hade för övrigt haft öron och ögon öppna,skulle det ha varit väldigt lätt för honom att konstatera alt vi moderaterfaktiskt före andra partier slog larm om barnfamiljernas dåliga ekonomi - detgäller inte minst de familjer som har många barn och låga inkomster och sominte kan dra nytta av den kommunala barnomsoigen, alltså de grupper som justLO-familjerna i stor utsträckning hör till. Skulle verkligen på allvar vilja verka försolidaritet och rättvisa, borde han göra gemensam sak med de borgerligapartierna och biträda vårt yrkande om avslag på förslaget om fastighetsskall. 7 (vpk) replik: Det är klart, , all vi vidnågot enstaka tillfälle kan komma på en gemensam linje med , men detvore bra konstigt om del skulle ske när del gäller slödel lill barnfamiljernaeller skattepolitiken. Vi går nämligen ut ifrån vitt skilda utgångspunkter. För vår del vill vi föra en social politik här i landet bådebeträffande barnfamiljerna och i fråga om skattepolitiken, en politik som inteinnebär all man tar från de fatliga och ger lill de rika, så som ni moderatergör. 8 Förste vice talman () replik:Herr talman! Vpk:s ställningstagande i denna och andra frågor visar en endasak, nämligen alt solidariteten med de socialistiska idealen är betydligtmyckel större än solidariteten med dem som behöver vårt stöd. 9 (vpk) replik: trampar nog in på som hon inte rikligt behärskar. De socialistiska idealen är just vad jagockså här har framhållit, att ta från de rika och ge till de falliga, lill demsom behöver från dem som har sitt överflöd. Anf.10 (); Efter den borgerliga kanonaden mot förslaget om statligfastighetsskatt kanske det kan verka en smula malplacerat att nu börja tala omenighet. Men på en punkt tror jag att det råder en ganska utbredd enighet,nämligen om att man inte hur som helst kan låna lill konsumtion. Påbostadsområdet har detta skett genom lånefinansiering av en kraftig ökning avbostadsstödet i form av ränte- och skallesubventioner. Och här är vi välöverens om alt den ökningen i framliden i princip måste självfinansieras genomomfördelningar inom bostadssektorn. När del däremot gäller hur denna omfördelning skall ske -och del har väl framgått med all önskvärd tydlighet - går meningarna starktisär. Vi socialdemokrater anser, all alla boende på eltsolidariskt och rättvist sätt skall vara med och bära det ekonomiska ansvaretför ökningen av bostadssubventionerna. Det kan bl. a. ske genom del förslaglill statlig fastighetsskatt som regeringen nu lägger fram i sin proposition nr18 och som skatteutskottet behandlar i sitt betänkande nr 17. Bakgrunden lill förslaget är som sagt den snabba ökningenav bostadssubventionerna. Fram lill 1976 finansierades den över statsbudgeten.De borgerliga regeringarna övergick emellertid till att mer och mer finansieraökningarna lånevägen, vilket naturligtvis bidrog lill den trista utvecklingenför budgetunderskottet under den borgerliga liden. För att i någon mån komma lill rätta med detta genomfördesunder ett antal besparingsåtgärder, som också drabbadeboendet. Del skedde främst genom en attack mot räntesubventionerna, som skarsner med hjälp av ett antal s.k. extra upptrappningar av den garanterade räntan.Resultatet blev kraftigt ökade kapitalkostnader för den del avbefolkningen som bodde i statligt belånade bosläder. Denna typ av fördelning drabbade alltså i första handhyresgästerna i det allmännyttiga bostadsbeståndet, bostadsrättshavare i HSBoch samt ca 500 000 egnahemsägare med hus byggda medstatliga lån. Även hyresgäster hos privata fastighetsägare fick sinahyror höjda genom alt den s. k. bruksvärdesprincipen användes vidhyressätlningen. De pengar som på det viset flöt in skulle emellertid, enligtde borgeriiga partierna, inte fillfalla statskassan och bidra till altförbättra landels ekonomi. De pengarna stannade helt enkelt i husägarnas egnafickor. Del var alltså fråga om en gigantisk förmögenhetsomfördelning till deprivata husägarnas förmån, genomdriven av en borgerlig regering. Det fanns också en kategori boende som gick helt fri frånbesparingskraven. Det var ägare till privatfinansierade villor, bostadsrätts-och andelslä-genheler samt bostadshus på jordbruksmark. En av den nytillträdda socialdemokratiska regeringensförsta åtgärder blev därför att införa en s. k. hyreshusavgift som satte stoppför ytterligare oförtjänt överföring av pengar till den privatafastighetssektorn. startade ett utredningsarbete som syftade till attfinna ett omfördelningssystem som på ett solidariskt och rättvist sätt beröralla oavsett boendeform. Del är det arbetet som resulterat i ett förslagtill en allmän statlig fastighetsskatt. fastighetsskatt,m. fastighetsskatt,m. Det förslaget innebär all hyreshusavgiflen den 1 januari1985 ersätts med en fastighetsskatt. Därvid utvidgas skallebasen lill alt omfattaäven obebyggda fastigheter, hotell- och restaurangbyggnader, byggnader medvärdeår 1975 och senare, småhus samt på lantbruksenheter uppförda småhus ochhyreshus. Fullt genomförd föreslås skallen utgå av taxeringsvärdetför schablonbeskatlade fasligheter och på övriga fastigheter.