prot · G809140 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:140 §Justerades protokollet för . 1 § Talmannen meddelade att i (vpk) dennadag återtagit sin plats i , varigenom uppdrag somersättare upphört. 3§ Svar på fråga 1984/85:457 om respekten för de mänskliga rättigheterna iNicaragua har frågat mig om jag ämnar vidtaga några åtgärdermed anledning av situationen för de mänskliga rättigheterna i . UnderSomoza-tiden var en hård diktatur. Först i och medrevolutionen inleddes en utveckHng mot demokrati samt ökad ekonomiskoch.social rättvisa. Påvissa punkter finns det dock anledning till oro över förhållandena i Nicaragua.Som en följd av krigstillståndet i landet förekommer det inskränkningar i demänskliga rättigheterna. Pressfriheten är kringskuren. Fall av försvinnandenoch godtyckHga frihetsberövanden har konstaterats. Under ett tidigare skede varminoritetsfolken i landet, främst miskitoindi-anerna, utsatta för övergreppfrån regeringens sida, EnHgtinternationella bedömare gör sig de väpnade oppositionsgrupperna, de s, k,contras, skyldiga till omfattande och grymma övergrepp mot civilbefolkningen.Bortsett från contras illdåd är dock läget för de mänskliga rättigheterna klartbättre i än i vissa andra länder i , Sålunda har FN:sgeneralförsamling under en följd av år fördömt de massiva kränkningarna avdessa rättigheter i och , Nicaraguasregering har vidtagit åtgärder för att främja respekten för mänskligarättigheter. De allmänna val som hölls , den amnesti som erbjuditsmerparten av kontrarevolutionärerna samt den dialog som inletts Om respekten för de mänskliga rättigheterna i meHanregeringen och representanter för miskitoindianerna är exempel härpå. Det ärden förhoppning att dialogen mellan å ena sidan Nicaraguasregering och å den andra såväl de demokratiska oppositionspartierna sommiskitoindianerna skall vidgas och fördjupas för atf därigenom bana väg för envidareutveckling av demokratin i landet. Ett avgörande bidrag från utomstående länder för attfrämja respekten för de mänskliga rättigheterna i är att verka föratt aggressionen mot landet upphör så att folk och regering ges enmöjlighet att i fred och frihet vidareutveckla demokratin och bygga upp landetsinstitutioner. Den stöder därför helhjärtat den s. k.Contadoragruppen i dess ansträngningar för att få till stånd en fredligutveckling i . 2 (): Jag tackar utrikesminister för svaret. Ett återkommande tema i svensk biståndsdebatt är humvidautvecklingen i ett mottagarland leder till ökad demokrati eller ej. Ettinstrument för att mäta detta är om situationen för de mänskHga rättigheternager bevis för en växande respekt för internationellt vedertagna normer förmänskliga fri- och rättigheter. Svårigheterna här är betydande att utvärderasanningshalten i från olika källor inströmmande rapporter rörande läget förmänskliga rättigheter i ett land. Det gäller även för . I min fråga återger jag ett uttalande gjort av denpermanenta kommissionen för mänskliga rättigheter . Uttalandetvittnar om djup oro för utvecklingen beträffande de mänskliga rättigheterna iNicaragua. Till stöd för det berättigade i denna oro lämnas en omfattandedokumentation. Av denna framgår att 433 fängslade personer rapporteras somförsvunna, atf tortyr av oHka grad - såväl psykisk som fysisk - förekommer ifängelserna, att övergrepp förekommer mot obekväma journalister, atf tidningarcensureras, exempelvis La Prensa, och på olika sätt hindras att komma ut, atttrosfriheten beskärs genom utvisning av präster, stängning av kyrkor, förbudmot TV-gudstjänst och andra typer av förföljelse, att fackföreningar somNicaraguas arbetares förbund och Förenade fackföreningarnas förbund motarbetasoch att deras ledare anklagas för kontrarevolutionär verksamhet och arresterassamt att de poHtiska partierna ej får arbeta på lika villkor. Listan kan göras ännulängre, och den kan avslutas med den sammanfattning av läget i somärkebiskop y Bravo har gjort. Han finner attsandinisterna inför ett totalitärt sysfem, inkräktar på religionsfriheten ochinför marxistiska läroböcker i skolorna. Rapporten från Permanenta kommissionen för mänskligarätfigheter (CPDH) avfärdades som osann av sandinisten vid hennesbesök i . Rapportens innehåll var, enligt henne,präglat av att CPDH numera var infiltrerat av Somoza-folk. Det är eft någotmärkligt påstående med tanke på att sandinisterna 1981 skapade ett eget organför mänskliga rättigheter, sedan de hade misslyckats med att få kontroll överCPDH. Jag vill avsluta med ett par frågor till utrikesministern: har regeringen att medverka till en bättre situafion beträffande demänskliga rättigheterna i ? Kan regeringen ge vidare stöd förutsortering av allsidig och rättvisande information om förhållandena avseendede mänskliga rättigheterna i och i andra länder? Det är ett starkt intresse för oss att vi skall verka för entillämpning av de mänskliga rättigheterna på ett bättre sätt i alla de ländersom vi har att göra med. är därvid inget undantag. Jagvill börja med frågan om rösträtten och den parlamentariska demokratinstillämpning. Jag tror att jag vågar påstå att def var statsminister under hans besök i som ledde till att man beslötatt inte skjuta upp valen till parlamentet på det sätt som man tidigare hadetänkt sig. Valet genomfördes också trots att vissa partier bojkottade def. Manfår väl anse att detta val utgjorde det hitfills mest demokratiska sättet föratf åstadkomma en beslutande församling i . Detfinns alltjämt brister i fråga om mänskliga rättigheter i . Regeringensjälv försvarade sig med att peka på de svåra angrepp som samhället utsätts förav de s. k. contras. Även om vi fördömer dessa angrepp hindrar inte det att vii fortsättningen måste verka för att stödja de krafter som vill förbättrabefolkningens mänskliga rättigheter. Viser med fillfredsställelse att dödsstraff inte tillämpas i , och vikonstaterar att antalet fängslade har sjunkit. Men vi anser atf fortsattaansträngningar bör göras för att minska antalet arresterade och för att ge demsom finns i fängelserna en bättre behandling. Ytterligare en viktig uppgift somjag vill nämna är att man bör förhindra all censur av den politiska pressen. Omrespekten för de mänskliga rättigheterna i 4 (): Situationen i är utan tvivel mycket svår, genom deinblandningar som sker från olika håH. Men om man går igenom de olika källorsom rapporterar om situationen när det gäller mänskliga rätfigheter,finner man en hel del som kan göras inifrån landet, trots den svåra situationsom råder där. Man kan från regeringens sida åstadkomma bättre förhållanden ifängelser och när def gäller försvinnanden. Det är inte något som styrsutifrån, utan det styrs av sandinisterna själva. Irapporter från Röda korset och Rädda barnen finns det exempel på attsandinisterna har behandlat miskitoindianerna på ett sådant sätt att 10 000 avdem har tvångsförflytfafs. Man har bränt deras bostäder och huggit ner derasfruktträd, och 9 000 av dem har flytt till . Detfinns flera exempel av det slaget att ta fram, och det är därför jag frågar omman inte från svensk sida - med tanke på vår u-hjälp - ständigt kan erinraregeringen i om att mycket återstår att göra beträffande mänskligarättigheter. Exempelvis skall svensk hjälp i form av livsmedelsbistånd intesäljas ute på marknaden, och det skall dessutom fördelas så att man inte kan Omuteblivet utresetillstånd för en till inbjuden vietnamesisk ekonom tala om en press på folk iröstsammanhang - utan ransoneringskort är det svårt att leva. Det är en mängdsådana detaljer där vi kan bidra en hel del. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1984/85:538 om uteblivet utresetillstånd för en till Sverigeinbjuden vietnamesisk ekonom Anf.5 Utrikesminister : . har frågat mig om den harprotesterat hos de vietnamesiska myndigheterna mot att en vietnamesisk ekonominte beviljades utresetillstånd för atf kunna delta i ett seminarium arrangeratvid . Låtmig först fastslå att och jag har samma syn på devietnamesiska myndigheternas handlande. Ekonomen borde ha fåttutresetillstånd. EftersomStaffan i sin fråga ger intrycket av att utrikesdepartementetoch ambassaden i först på ett sent stadium engagerat sig till förmån, vill jag inför kammaren redovisa ärendets gång. Inbjudanatt delta i seminariet överiämnades till för över ett halvårsedan och överlämnades också för kännedom av svenska ambassaden iHanoi till utrikes- och planeringsministrar. Detta skedde just för attunderlätta utreseviseringen och för att visa vilken vikt besöket tillmättes iStockholm, Jag vill påpeka att planeringsministern också är vicepremiärminister och i Hkhet med utrikesministern medlem av det kommunistiskapartiets politbyrå. Ambassadenpåminde sedan fortlöpande de vietnamesiska myndigheterna. Dessutom harVietnams ambassad i fått påminnelser från sida.Det företräde i det vietnamesiska somStaffan hänvisar till är således bara det senaste ledet i enserie av svenska påstötningar. Anf.6 (): Jag ber att på frågeställarens vägnar få tacka för svaret på frågan. Fören tid sedan hölls, som utrikesministern nämnde, vid för ostasiatiska studier ett tvådagarsseminarium, till vilket denvietnamesiske ekonomen hade inbjudits. Vederbörande kunde dock infeinfinna sig i , trots att resekostnaderna skulle bestridas av . Orsaken var att de vietnamesiska myndigheterna inte beviljadeutresetillstånd. Då begärde den svenska ambassadören företräde påutrikesdepartementet i för att framföra def svenska önskemålet attutresetillstånd skulle ges. Ambassadören beviljades en sådan kontakt först efter detatt den sista flygturen hade avgått. Avutrikesministerns svar framgår att vi har samma syn på de vietnamesiskamyndigheternas handlande. Det är bra att vi kan slå fast det. Jaganser det vara självklart att skall protestera mot detta förnyadeövergrepp från de vietnamesiska myndigheternas sida. På frågan om regeringenhar protesterat svarar utrikesministern att den vietnamesiska ambassaden iStockholm har fått "påminnelser" i ärendet. Då blir min följdfråga:När skedde det? Är det fråga om upprepade påminnelser efter det att detslutgiltiga beslutet om att neka utresetillstånd hade fattats? Jagvill också fråga: Har påminnelserna haft karaktären av en protest mothandlandet - en protest som man även i klart och entydigt kan uppfatta? Omuteblivet utresetillstånd för en till inbjuden vietnamesisk ekonom Jag har redovisat vad de svenska myndigheterna i och Hanoihar gjort för att stödja Oanhs ansökan.om utresevisum. Det har varit kontakterända upp på ministernivå. De vietnamesiska myndigheterna kan inte hysa någottvivel om vårt missnöje. Påstötningen hos ambassaden i gjordes i sågod tid att det har varit möjHgt att ta hänsyn till den. Jagtycker inte att det är riktigt att anklaga oss för att vi inte har avlämnat enformell protest utan tillkännagivit vår vilja på det sätt som vi har gjort.Inte minst från moderat håll brukar det gärna hävdas att stramhet och återhållsamhetbör tillämpas i utrikespolitiken. Enformell protest är något som bör förbehållas sådana situationer där svenskarättigheter har kränkts. Däremot kan man, när man viH stödja en enskildorganisation eller en universitetsinstitutions inbjudan till en utländsk gäst,mycket väl stöta på en regering på det sätt som vi i detta fall har gjort. Menjag har den inställningen att en protest bör förbehållas situationer då ensvensk person, juridisk eller fysisk, inte har fått sina intressentillgodosedda eller då den svenska statens intressen inte har blivit beaktade, Anf.8 (): Jag hoppas att utrikesministern kan bekräfta att innehållet ipåminnelserna har en sådan karaktär att myndigheterna i verkligen är pådet klara med hur missnöjda vi är med handläggningen av ärendet. Jagdelar inte utrikesministerns uppfattning om protester. Jag anser att en protestborde ha avgivits efter det att beslutet att neka utresetillstånd hade fattats.Det var en inbjudan från sida. Resan skulle finansieras av , och utrikesministern har här i kammaren sagt att regeringen harpåmint om att det svenska intresset av att Oanh får utresetillstånd borde hatillgodosetts. När myndigheterna i inte uppfattar detta och efterkommervår önskan, bör enligt min bestämda mening den protestera. Överläggningenvar härmed avslutad. Omavvisandet av svenska fiskebåtar från den s. k. vita zonen mellan ochBaltikum Omett parlamentariskt inflytande på energiforskningen 5 § Svar på fråga1984/85:541 om åtgärder med anledning av att svenska fiskebåtar avvisats frånden s. k. vita zonen mellan och Den sovjetiska inspektionen av svenska fiskefartyg i den s, k, vitazonen har föranlett att fråga mig vilka åtgärder regeringenämnar vidta med anledning av det som inträffat. Den16 april ägde sovjetiska inspektioner av tre svenska fiskefartyg rum påpositioner som är belägna i det område öster om som utgör en s, k, vitzon och som alltså är öppet för fiske av fartyg från alla nationer.Inspektionen utfördes ombord på de svenska båtarna. Enligt fiskarnas uppgifterinnefattade inspektionen emellertid aldrig uppmaningar fill dem att lämna deaktuella vattnen, Ianledning av det inträffade begärde en förklaring från densovjetiska ambassaden. Detsovjefiska svaret lämnades muntligen av det sovjetiska ministerrådet vid ettbesök hos rättschef , Enligt detta svar kommerde sovjetiska fiskeriinspekfionsorganen att avhålla sig från sådanainspektioner i det omstridda området förutsatt att vederbörande svenska organuppträder på samma sätt. 10 (): Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Det är uppenbartatt det i det här ärendet har rått oklarhet på både sovjetisk och svensk sida,och det är bra att den här frågan nu har klarlagts på båda sidor. Jagkonstaterar att har skött saken på ett utmärkt sätt. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1984/85:542 om ett parlamentariskt inflytande påenergiforskningen har, med hänvisning fill att regeringen bemyndigat mig atttillkalla en särskild utredare för att utreda energiforskningens inriktning,omfattning och inplacering i det totala forskningssystemet, frågat mig omvilka åtgärder regeringen avser vidta för att redan under utredningsarbetetmöjliggöra ett parlamentariskt inflytande på energiforskningens framtidainriktning, omfattning och organisation. Avdirektiven till utredningen framgår bl, a, att arbetet bör ske i nära samarbetemed de organ som har ansvar för skilda delar av forskningsprogrammet.Eftersom styrelserna för dessa organ i allmänhet är parlamentarisktsammansatta finns där möjligheter för oppositionspartierna att följautredningsarbetet. Ocksåi övrigt bör samråd ske med andra berörda statliga myndigheter och organ,vilket ofta innebär möjligheter för representanter för oppositionspartiernaatt följa arbetet och framföra sina synpunkter. kommer senare på vanligt sätt att remissbe-handlas för att geberörda myndigheter och olika organisationer och enskilda möjlighet attframföra synpunkter på kommitténs arbete innan regeringen lägger fram sinaförslag, Anf.12 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Efteratt ha läst direktiven kan jag konstatera att statsrådet lägger mycket storvikt vid hur energiforskningen skall utformas. Frågans vikt framgårockså av den tidigare behandling som den fick i . Denna behandlingmynnade ut i uppdraget fill regeringen. Jagtycker emellertid att svaret är magert. Och oppositionens möjligheter att följautredningsarbetet är små. Med tanke på frågans bakgrund - den fick en ganskaintensiv behandling vid utskottefs och kammarens prövning - hade det varitvälbetänkt att redan från början ge oppositionen en möjlighet att föra framsynpunkter och påverka. Då skulle man kanske få en smidigare handläggning ochett från alla synpunkter mera genomarbetat förslag. Min kompletterande frågatill statsrådet är: Ärenergiministern inte beredd att överväga möjligheten att låta någon typ avparlamentarisk referensgrupp följa detta arbete så att man kan få en samlad ochkontinuerlig medverkan från oppositionen? Jo, jag har övervägt detta och, liksom de borgerHga regeringarna gjordepå sin tid, kommit fram till att det i detta fall är lämpligt med enenmansutredning - utredaren är parlamentariker - för att vi snabbt skall fåfram eft underlag, så att vi får tid för remissbehandling och diskussion införden proposition som måste lämnas till , innan det nuvarandeforskningsprogrammet löper ut. Jag tycker inte att detta är särskilt mycket attgöra sak av, eftersom arbetet skall ske i nära samråd med bl, a, energiforskningsnämnden,där ju alla oppositionspartier är företrädda. Omett parlamentariskt inflytande på energiforskningen Anf.14 (): Jag tror att energiministern och jag i grunden besjälas av sammamålsättning, nämhgen att få ett så väl genomarbetat material som möjligt ochett så bra underlag som möjligt för detta viktiga beslut. Energiforskningen ärju, precis som energiministern säger, ett viktigt styrinstrument för energipoHtiken, Jagkan då konstatera att vi på en punkt har delade meningar. Jag anser att defhade varit bättre om oppositionen från början hade haft en samlad möjlighet atfdelta i eller i varje fall anlägga synpunkter på utredningsarbetet. Om riskerna av att bo i närheten av kraftledningar Energiministernhar valt att tills vidare hålla utredningsarbetet inom eget revir med vissasplittrade insynsmöjligheter. Jag beklagar detta. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på frågorna 1984/85:543 och 552 om riskerna avatt bo närheten av kraftledningar och har ställtnågra delvis sammanfallande frågor till mig om sambandet mellan kraftledningaroch cancer. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang, Låt mig först säga att beslut om tillstånd föröverföringsledningar föregås av ingående planering och prövning. Sålunda skerkraftledningsplaneringen i samverkan med bl, a, länsstyrelser och kommuner, Iplaneringen ingår också att informera markägarna innan tillstånd söks för enledning. Syftet med planeringen är att åstadkomma ledningsdragningar där ocksåmarkägarnas synpunkter skall kunna beaktas så långt det är möjHgt, Iplaneringen bör man sträva efter att alltid dra större kraftledningar på sådantsätt att den omedelbara närheten till bebyggelse om möjligt undviks. Frågor omtillstånd prövas av statens energiverk. har bl, a, att bedömavilken inverkan de elektriska och magnetiska fälten från kraffledningarna kanha på bl, a, människor. pågår en omfattande forskning föratt utröna om exponering för elektriska och magnetiska fält av den styrka somfinns vid 400 kV-ledningar medför någon skadlig påverkan på människor och djur.Bl, a, vill jag peka på att det i just nu pågår den störstaundersökningen i någonsin när det gäller hälsorisker i arbete videlproduktion och eldistribution. Något vetenskapligt säkerstäHt samband mellanhögspänningsledningar och effekter av dessa som medför skada på människor harinte kunnat fastställas. Bedömningen grundar sig på de forskningsresultat somföreligger och på de erfarenheter vi har av de 400 kV-ledningar som sedanlänge är i drift. Vi kan emellertid inte helt utesluta att risker skullekunna föreligga. Jag fäster därför stor vikt vid pågående forskning på området,som jag följer med uppmärksamhet. Jag kommer att kalla experter påområdet till överläggningar. Skulle pågående eller kommande forskningsarbete ge ettannat resultat än hittiHs får den bedömning vi gör självfallet omprövas. Jag anser emellertid inte att de fakta söm nu föreliggerger anledning till att i avvaktan på ytterligare forskningsresultat förhindraen ombyggnad av kraftledningar till , 16 (): Jag ber att få tacka energiministern för svaret på min fråga, BirgittaDahls svar är mycket negativt. Det förstärker intrycket av ointresse för deenskilda människor som berörs i de fall som jag här har tagit upp. Jag har t,ex, frågat vilka åtgärder energiministern är beredd att vidtaga för att minskaoron bland de berörda människorna, I svaret sägs ingenting därom. Inte hellervill förhindra en ombyggnad av kraftledningarna från 220 till 400kV, trots att hon säger atf risker inte kan uteslutas. Vifrån har här i kammaren tagit upp frågan omhögspänningsledningarna, bl, a, , Det gällde då just sambandet mellanökad cancerfrekvens hos barn som bor i närheten av högspänningsledningar. Manhar konstaterat ett statistiskt säkerställt samband, men man kan inte bevisaatt högspänningsledningar orsakar cancer, utlovade fortsattforskning på detta område. Jag kan nu - -konstatera att vi ännu intelyckats klarlägga sambandet. Jaghar studerat de fastigheter och områden i i som Hggernära kraftledningar. Somliga fastigheter ligger nära två högspänningsledningarpå , I en by har man rapporterat 14 fall av cancer ellermissbildningar hos en befolkning på 50-100 personer. Oförklarliga sjukdomardrabbar djuren i området, och djur som betar där blir inte dräktiga. Åtgärdermåste vidtas, Def krävs en fortsatt forskning för att utredaorsakssammanhangen. Undersökningar måste fill som syftar till kontroll avcancerfrekvensen i de aktuella områdena. Det är mera angeläget än attkontroHera cancerfrekvensen inom hela kommunen. Jaganser att den planerade utbyggnaden av en av ledningarna från 220 fill 400 kVinte bör ske förrän undersökningarna är klara. Vi måste se över lagstiftningen.Den gamla ellagen måste ändras, Atf bygga kraftledningar från fastigheter får inte längre ske. Avståndet måste ökas betydligt vid nybyggnader. Denarbetsgrupp, "Vi som bor nära", som bildats för att tillvaratabybornas intressen och för att informera allmänheten i dessa frågor anger atf150200 meter kan anses som en lämplig skyddszon. Förde berörda områdena kan det bli aktuellt att helt enkelt flyttakraffledningarna. Kostnaden för en sådan flyttning måste i så fall Vattenfallstå för. Vidare kan def bli aktuellt med ekonomisk kompensation tillfastighetsägarna i området när undersökningarna är klara. Människorna måstehållas skadeslösa, med tanke på de ekonomiska förluster som de kan drabbas av.Det krävs att berörda myndigheter verkligen tar sitt ansvar och att de på allasätt försöker göra någonting för att minska den oro som de drabbade människornakänner. Det gäller människors liv och hälsa. Omriskerna av att bo i närheten av kraftledningar 17 (vpk): Herr talman! Även jag tackar energiministern för svaret. Det här medkraftledningarna är ett problem och samma fråga diskuterades i 1979,Vid det tillfället svarade den dåvarande energiministern att det pågår ettomfattande utredningsarbete i som syftar till att klarlägga vilkeninverkan ledningar med hög spänning kan ha på människor Om riskerna av att bo i närheten av kraftledningar och djursom vistas under sådana ledningar. Även , , får vi samma svar, från dennuvarande energiministern, nämligen att det pågår forskning. Jag hoppas attvi, när det gått , inte får precis samma svar på nytt.Någonting har väl ändå kommit fram, , Det anser i varje fall jag. Vissa forskare hävdar att det finns ett statistisktsamband mellan närheten till högspänningsledningar och cancertumörer hos barn.Dr genomförde en sådan undersökning 1979-1983,har lämnat en rapport, nr 240, där def uttalas enmisstanke om ett samband mellan högspänningsledningar och sjukdomar hosmänniskor. Frågan är om det måste läggas fram konkreta bevis, innanman vidtar åtgärder. Jag viH ställa den frågan till energiministern: integrundad misstanke om ett samband tillräcklig för att man måste vidta åtgärder?Människor kräver detta, inte bara i , det nu aktuella fallet, utan ocksåpå andra håll. Åtminstone borde ombyggnaden av kraffledningen vid Alftafrån 220 fill stoppas. Dessutom måste säkerhetszonen göras längre - detär inte mer än 10 m mellan bebyggelsen och ledningen i , Ett minimikravär, som också nämnde, 200 m. Detta borde energiministern kunnauttala sig för och ge alftaborna klart besked om. Den viktiga frågan är alltså: Är inte den misstanke somfinns om ett samband tillräcklig för energiministern? Det finns alltså envetenskaplig misstanke om ett samband mellan högspänningsledningarna ochpåverkan på människor. Enligt min mening är det viktigaste man kangöra för att stilla människors oro att med stort allvar driva på och följaforskningen och tala om vad som är sant och inte sant.