prot · G809157 · 1984-12-31 00:00:00 — Def jag egentligen endast kan göra är att uppmanaindustriministern att försöka hitta former för atf förbättra industriverketsoch utvecklingsfondens kontakter, så aft man inte i andra sammanhang kommer idenna situafion. Def är oerhört viktigt. Här visste uppenbarligen inte denhögra handen vad den vänstra gjorde. Överläggningen var härmed avslutad. 28§ Svar på fråga 1984/85:617 om undersökning av utskottsledamöters kunskaperbeträff'ande SIFU Per har, med hänvisning till attdetta inte synes vara ett lämpligt sätt aff använda skaftemedel, frågat mig omjag avser atf vidta någon åtgärd med anledning av att Stiftelsen Institutet förföretagsut-veckHng - SIFU - har gett opinionsinstitutet i uppdragatt undersöka kunskaper och åsikter om SIFU hos ledamöterna i vissa utskott.För närvarande genomför en utvärdering av SIFU:sverksamhet. Vidare pågår inom SIFU eff arbete med aff analysera bl. a. vilkaanspråk omvärlden ställer på verksamheten. Enligt vad jag inhämtat utgör denundersökning som Per frågat om en mindre del av detta arbete. Vidmin anmälan till nästa års budgetproposifion avser jag att på grundval avriksrevisionsverkets utvärdering och SIFU:s anslagsframställning närmarebehandla SIFU;s verksamhet. Jaganser det vara värdefuHt att institutioner som finansieras med skattemedelbedriver utvärderingsarbete kring sin verksamhet i syfte att förbättra den. Denaktuella undersökningen är en del i ett sådant arbete. Jag anser dock att detär uttryck för en överdriven ambition att vända sig fill riksdagsledamöter ochdepartement på det sätt som skett i denna undersökning. Jag finner därfördenna del av undersökningen mindre lämplig, Anf,106 PER (): Jag ber attfå tacka industriministern för svaret på min fråga. Jagdelar helt uppfattningen att organisationer som finansieras med skattemedelskall göra utvärderingar av sin verksamhet. Men jag tycker det ärutomordentligt anmärkningsvärt, mot bakgrund av att industridepartementet ochnäringsutskoftet ställt sig bakom ett anslag fill SIFU på 18 milj, kr., attSIFU använder en del av dessa medel till att undersöka uppdragsgivarenskunskaper och åsikter. Jaghoppas bara atf industriministern vill delge SIFU sitt omdöme om SIFU:s omdöme,så att man där åtminstone får kännedom om och regeringens åsikt omagerandet. Omräntehöjningens betydelse för förvärv och underhåll av äldre flistigheter Överläggningenvar härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1984/85:592 om räntehöjningens betydelse för förvärv ochunderhåll av äldre fastigheter har frågat mig vHka åtgärder regeringen kommer att vidtaför att underlätta för människor i vanHga inkomstlägen att köpa och renoveraäldre fastigheter. Regeringen har senast i budgetpropositionen /86 (prop, 1984/85:100 bil, 13) avvisat tanken på att förbättrafinansieringsförutsättningarna vid förvärv av äldre småhus, främst med hänsyntill den inverkan detta skulle kunna få på marknadspriserna för äldre småhus.Inte heller ansåg atf det fanns skäl att förbättrafinansieringsmöjligheterna (BoU 1984/85:13, rskr 230), Jag ser ingen anledningtill att nu frångå detta ställningstagande. 108 (vpk): Tack försvaret på frågan, bostadsministern! ganska korta frågetexten har jag tagit upp problem som kan uppstå t, ex,för de människor i vanliga inkomstlagen som behöver en permanent bostad men somfår vika för folk med gott om pengar som vill.ha ett fritidshus. Jag har ocksåpekat på att problemen får särskilt svåra konsekvenser för befolkningen ivissa kusttrakter som är attrakfiva ur frifidssynpunkt. Om räntehöjningens betydelse för förvärv och under-håd aväldre fastigheter Detväsenfliga är emellertid att frågan ställts mot bakgrund av räntehöjningen. Bostadsministerns svar är, som jag ser det, ettprincipsvar beträffande tanken på att över huvud taget förbättrafinansieringsförutsättningarna vid förvärv av äldre småhus. Där är faktisktfinansministern och jag överens. Detta har heller inte utgjort någon bakgrundfill min fråga, och jag tycker inte att det kan tolkas in i frågan. Bakgrundenär, vilket också framgår av frågan, diskontohöjningen och den därav följanderäntehöjningen från bankernas sida. Många hushåll i vanliga inkomstlägen har förvärvat äldresmåhus . Bland de yngre hushållen på landsbygden finns troligen mångasom vill förvärva ett sådant för att lösa sin bostadsfråga, eftersom det kanskeinte finns andra möjligheter - i många kommuner är valmöjligheterna intesärskilt stora då det gäller boendeformer. Det är mot den bakgrunden ett faktumaft om bankerna höjer räntan för belåningen på ett sådant äldre småhus med låtoss säga eller kanske - i första omgången rusade ju bankerna i vägoch höjde räntan , men därefter har de backat - får det väldigt storbetydelse för dessa hushålls boendekostnader. Det är detta frågan handlar om. Den gäller ombostadsminisfern och regeringen för sin del är beredda aft pröva någramöjligheter för aft lindra verkningarna av räntehöjningen för dessa hushåll.Det vore intressant aff få ett besked om detta av bostadsministern. Jag kan inte finna annat än aff egenfligen innehåller två delar. Den ena delen är aft påpekaratf def höga ränteläget försvårar för människor i vanliga inkomstlagen att köpaoch renovera äldre fastigheter. Där har jag sagt aff vi inte har planer på attgöra några ändringar, med hänsyn fill atf frågan har varit undersfälldriksdagen. I den andra delan av sin fråga far uppproblemet med aft förvandla permanentbostäder till fritidsbostäder - att deffinns köpare med goda ekonomiska resurser och aft de som vill överta eff husför permanentbo-ende därmed får sämre förutsättningar atf köpa det. Dettaförhållande kanske förstärks om räntan höjs. I detta sammanhang vill jag påpekaför något som han själv varit med om men tydligen glömt bort,nämligen att så sent som beslöt, på vårt förslag, aft öppnaen särskild möjlighet för kommuner i sådana lägen att köpa en- ochtvåfamiljsfasfigheter. För aft detta infe skulle bli ett slag i luffen infördevi särskilda bidragsvillkor för de kommuner som använder sig av dennamöjlighet. De får ett s. k. tomt- öch gmndberedningsbelopp till ränta. Vihar också i en särskild författning - och där har bosfadsufskoffet, som ToreClaeson tillhör, varit aktivt - fastlagt i vilka kommuner och i vilka områdensom bestämmelserna om den ökade förköpsrätfen och de särskilda bidrag som utgåri sammanhanget skall gälla. När det gäller räntehöjningarna i övrigt är det klart aftde gör def dyrare för dem som har lån med rörlig ränta. Åt den saken ärgenerellt inget aft göra. 110 (vpk); När def gäller det sista kan man möjligen säga aff det finns allamöjligheter. Räntehöjningarna har fått och kommer förmodligen att få sådanaverkningar atf en del hushåll måste frånträda sina bostäder. Andra kan interealisera sina planer beträffande boendet på grund av de stora fördyringar defmedför att vara hänvisad fill den allmänna kreditmarknaden för aft finansieralånet till köp av fastigheten och för att betala de lån som redan finns. Det ärdetta det handlar om. Jagkänner mycket väl till vad vi har gjort i bosfadsutskottet - inte minst motbakgrund av att jag själv har skrivit en mofion kring problemet medpermanentboende i kusttrakterna och möjligheterna att göra någonfing åt det.Vpk har hälsat med tillfredsställelse de förslag och de åtgärder somunderlättat kommunernas möjligheter till förköp för att på det sättet beredasina invånare - kanske då framför aHt yngre familjer - möjlighet att få brabostäder och kunna stanna kvar i hembygden. Frågankvarstår: Menar bostadsminisfern aff det inte finns anledning aft överväganågra särskilda åtgärder på grund av de räntehöjningar som har skett? Jagvet att finansministern har sagt - och det är väl ett uttalande från regeringen- att man kan förvänta sig att räntehöjningen blir ganska kortvariga, man kanhoppas det. Men om den internafionella konjunkturen utvecklas så - def finns endel tecken som tyder på det - att också vårt ränteläge påverkas, så aft detblir mer eller mindre permanent, är bostadsministern då beredd överväga attsöka lindra verkningarna för den kategori människor jag talar om? Omräntehöjningens betydelse för förvärv och iinder-håd av äldre fastigheter För en gångs skull måste jag fillstå aft jag inte riktigt förstår ToreClaeson med hänsyn till den av honom inlämnade frågan. Detär klart att räntehöjningar betyder ökade boendekostnader för alla -för dem sombor i småhus, i hyreslägenheter och i bostadsräftslägenheter. Det kan vi intekomma ifrån, om räntehöjningen skulle bestå. Vad vi kan göra åt det är attförsöka driva en politik som leder till lägre ränta. OmTore menar att vi skulle göra särskilda insatser för dem som vill köpaett äldre hus och renovera eller bygga om det, vill jag säga att eft sådantsystem - det vet precis lika bra som jag - skulle leda till attdet blir säljaren som i form av högre köpeskilling tar ut den insats vi gör.Ett sådant system leder inte till lägre kostnader för dem som skall bebo huseti andra hand. Jagvet inte om jag missförstår på något sätt, för ochjag har diskuterat detta . Jag kan inte föreställa mig att detföreligger något motsatsförhållande i sak, utan vi måste väl i någon mån talaförbi varandra. Anf.112 (vpk): Det är riktigt att det inte föreligger något motsatsförhållande i sakbeträffande frågan om finansieringsfömtsättningarna när det gäller småhus. Mennu talar jag om den akuta situation som har uppstått på grund avdiskontohöjningen och därmed följande räntehöjningar som har försatt så mångahushåll i en mycket svår situation, I detta läge menar jag att det är befogatoch angeläget - och att det bör finnas goda möjligheter- att gå in och mildraverkningarna av räntehöjningarna. Jag kan mycket väl tänka mig att det kan skegenom att resp, låntagare lämnar in en ansökan som kan gå via bostadsnämndeneller kanske stanna på det kommunala planet hos förmedlingsorganet. Det äremellertid befogat med någon lindring för dessa människor, eftersom de inte kanåtnjuta den förmån som finns i form av statliga räntegarantier. Överläggningenvar härmed avslutad. 30 § Svar på fråga1984/85:599 om följderna av diskontohöjningen har med anledning av beslut om höjning avdiskontot ställt följande tre frågor till mig. Hurmycket påverkar diskontohöjningen statens kostnader för räntebidrag? Hur skall dessa ökadekostnader finansieras? Hurpåverkar räntehöjningen boendekostnaderna för hyresgäster, bostadsrättsinnehavareoch småhusägare? Som svar på de två förstafrågorna vill jag säga följande. Räntebidraglämnas med belopp som motsvarar skillnaden mellan låntagarens räntekostnaderför bostadslån och bottenlån samt en på visst sätt beräknad garanterad ränta pådessa lån. En ränteändring av det slag som räntebeslut innebärmedför därför automafiskt att låntagarna ges högre räntebidrag, dock bara om dehar bottenlån med rörlig ränta eller bottenlån som blir föremål förräntejustering. Dessutom ökar räntebidragen för nya lån. Statenskostnader för räntebidrag kan beräknas öka med maximalt ca 20 milj, kr, underinnevarande budgetår och ca 300 milj, kr, under nästa budgetår. Statensverkliga kostnader bHr emellertid beroende av den tid under vilken den högreräntan kommer att gälla. Deökade kostnader för räntebidrag som beslut medför är som harframgått en automatisk följd av systemet. På motsvarande sätt minskar statenskostnader för räntebidrag om räntan på bostadslån och bottenlån sjunker som varfallet , då räntan sjönk från ned till ,Någon särskild finansiering av just denna kostnadsökning är därför inteaktuell. Som svar på den tredjefrågan kan jag säga att för de hushåll som bor i statligtbelånade fastigheter utan andra lån än sådana för vilka räntebidrag lämnaskommer boendekostnaderna inte att påverkas. Förövriga hushåll kommer förändringen av boendekostnaderna att vara beroende avlånebilden och långivarnas ändring av uflåningsräntorna, Anf.114 (): Jag ber att få tacka bostadsminisfern för svaret på mina frågor. Dendrasfiska räntehöjningen är eft resultat av regeringens misslyckade ekonomiskapolitik i stort. Men även som bostadsminister har naturligtvisett ansvar för den. Vihar en rekordhög inflation jämfört med vår omvärld. Vi har drabbats av en mängdnya och höjda skatter som har drivit upp även lönekostnaderna i vårt land. Vihar ett för stort budgetunderskott, och vi har en för stor offenflig sektor.Den nuvarande regeringen vägrar emellertid aff göra nödvändiga besparingar. Dåblir det nödvändigt att vidta en sådan åtgärd. Den går alltså infe aft hindra. Desom främst får betala regeringens misslyckade politik är de boende - i förstahand småhusägarna och bostadsrättsägarna som har stora lån. Ävenhyresgästerna kommer aft till en del drabbas av diskonto- ochräntehöjningen. Vi kan i tidningarna dagligdags sedan höjningen skedde läsa ommänniskor som har fått en helt drastisk förändring av sin bostadssituation. Dekan inte längre bo kvar i sina bosfäder, därför att kostnaderna har drivits uppöver på ett sådant sätt att det är omöjligt för dem aft klara det. Detär människor som har lån för vilka det icke lämnas stafliga ränfebidag, och detär människor som har köpt äldre fastigheter och tagit nya lån, filläggslån, ochhar dyra topplån att betala. För dem finns inte mycken tröst i det svarsom bostadsminisfern ger. Närdet gäller de konkreta frågorna har bostadsministern bl, a, sagt attkostnaderna för staten blir relafivt måttliga. Kostnaden för nästa budgetårblir 300 milj, kr. En mycket liten del faller på innevarande budgetår, ochdärför behövs ingen särskild finansiering för denna del - jag kan hållamed om att detta är rimligt. Närdef gäller kostnaderna för de boende i ohka upplåfelseformer tycker jag attsvaret är mycket tunt. Jag vet atf har gjort beräkningar av vadräntehöjningen kommer atf kosta för t, ex, hyresgästerna. Har bostadsministernmöjligen dessa siffror? Om senaste inlägg är ett uttryck för de villkor somnumera gäller för politiker i vårt fosterland beklagar jag honom. Jag försfårinte hur aft orkar föra debatten på denna nivå. Fördef första anklagar regeringen för att vara orsak tillräntehöjningen, därför att regeringen skulle ha fört en dålig ekonomisk polifikoch skapat ett för stort budgetunderskott. Sanningen känner tilllika bra som jag, nämligen aft vi socialdemokrater fick ta över eftbudgetunderskott från de borgerliga regeringarna. Vi har haft ett fasligt slitmed att bringa ner budgetunderskottet fill nära hälften, mätt i andel av BNP, Jagtänker inte använda detta tillfälle för att anklaga de borgerHga regeringarna.Det var en besvärlig tid att arbeta i, och jag förstår att det var svårt fördem att hålla tillbaka budgetunderskottet. Men att kasta sig över oss, som nigör tid efter annan, för att vi inte har lyckats reda upp allt detsom hände är litet ansträngt i sammanhanget. Fördet andra talar om hur räntehöjningen kommer atf drabba olikatyper av boende och påpekar framför allt vad som gäller för dem som bor ihyreshus och bostadsrättshus. Vi kan inte genomföra en räntehöjning i dettaland utan att de som har lån och lån med rörlig ränta får ökade kostnader - detär självklart att de får det. De kostnaderna kan bara neutraliseras av dem somhar lika mycket pengar på banken som de har lån till och därmed kan öka sinaintäktsränfor. Därför får många ökade kostnader. Dettaär ändå, , en sfilla västanfläkt jämfört med det förslag som nihar lagt fram med en upptrappning av de garanterade räntorna, Def leder tillaft en hyresgäst första året drabbas av en extra hyreshöjning på , ochpåföljande år en höjning med nästan det dubbla beloppet, om han skall hämta hemdet som han infe kan fa in på grund av den30-kronorsbegränsning som ni gör. Det är sanningen. Vikan beklaga, både och jag, att räntorna behöver höjas, och jagförsäkrar att det inte är någon som gör detta för sitt nöjesskull. Det är inte heller någon som gör det för att de boende skall få störrebesvär att dras med. Denna räntehöjning görs därför att vi skall komma tillrätta med den nuvarande situafionen, och den är lika mycket ert ansvar somvårt. 116 (): Nej, , det är regeringen som har ansvar, och det är denpolitik som ni har förf som har resulterat i denna drastiska diskontohöjning.Detta kan ni inte skylla ifrån er, Def ansvaret skall ni ta och stå för, tyckerjag. Statsskulden har faktiskt i de närmaste fördubblats under de år då ni harsuttit i regeringsställning. Det är bl, a, def stora upplåningsbehov somstaten år åstadkommer som medför det här trycket på diskontot. Sedankommer - vilket jag bara väntade på - in på vårabesparingsförslag. Han fortsätter att måla upp en nidbild, skulle jag viljesäga, när han beskriver den, trots att vi har sagt att våra besparingsförslagkan medföra högst , i hyreshöjning - och detta gäller bara föreft mindre antal årgångar. För de flesta årgångar är det fråga om mycketmindre. Det är helt felaktigt att påstå att man skulle fåytterligare högre uttag, beroende på avtrappning av räntebidragen, Def är infesant. Tvärtom är det så, att ökningarna blir betydligt mindre.Till detta skall läggas att vi föreslårkraftiga skattesänkningar för människorna, så aft de skall ha råd att betala.Men kombinerar höjda skatter med höjda räntor. Det är det somgör det så dramatiskt att folk måste flytta ifrån sina bostäder. De har interåd aff bo kvar. För många människor var def fråga om , nettoöver , när ni blev tvungna aft genomföra diskontohöjningen. Jag förstårmycket väl att ni var tvungna till def. Ni gjorde det, helt naturligt, inte avfri vilja. Jag förmodar att det också är något som tillhör poHtikens villkor attRolf inte har haft ett ord att säga om att vi har sänkträntan , Han noterar bara när den ökar , om man far hänsyn tilldiskontoförändringar och infe fill bankernas uppräkningar, RolfDahlberg säger sedan aft statsskulden har fördubblats. Tacka för det. Om vihade fortsatt i er takt hade den varit fyrdubblad. begär attvi skall fa över eft budgetunderskott ochomedelbart reducera det fill noll, sä att statsskulden inte behöver ökas. Detär bra, , HerrDahlberg borde ha tackat oss för aft vi har genomfört en minskning från 13 %till - annars hade statsskulden rusat i höjden ännu mycket mera. Detta harvi gjort med mycket stora ansträngningar. Jag beklagar aft ni inte kommit nedtill noll, men vi har sannerligen inte hjälpt fill i det sammanhanget. Nihjälpte till att ge oss belastningen, Def är så situationen är. Jagmotsätter mig bestämt att vi skulle ge en nidbild av motion - intealls - och jag skall be att få återkomma, Anf.118 (): Det sista inlägget av bostadsministern tycker jag var ganskaavslöjande. Han tycker att det är naturligt atf man har fördubblat statsskuldenpå . Det tror jag han är nästan ensam om. Bostadsministern vet ingenting om vad som hade häntom det hade varit en borgerlig regering . Vad man kan läsa utär att de borgerliga partierna har föreslagit besparingar som går långt utöverregeringens politik och som skulle' haft effekt i form av en minskadstatsskuld. Det är de reservationer och förslag som tagits upp här i kammarensom man får hålla sig till. Man får väl tro atf partierna skulle ha stått försin polifik även i regeringsställning. Därför hade det onekHgen varit ett annatläge om vi hade haft kvar en borgerlig regering under de här tre åren. Jag vet givetvis inte alldeles säkert vilken politik som hade förts.Men varför erbjöd ni oss infe då ni satt i regeringsställningnågon av alla de gåvor som ni nu erbjuder oss? Då rusade ju budgetunderskotteti höjden. Jag kan ana hur det skulle ha gått om ni suttit till - dettainbördes splittrade sällskap, som inte kunde åstadkomma någonenda vettig åtgärd mer än att låta budgetunderskottet rusa i höjden och ökastatsskulden, Def skulle vi nog ha fått leva vidare med. Jagär beredd aft redovisa punkt för punkt vad jag säger när det gällerkonsekvenserna av er motion. Det är sant som säger, atf det blirhögst , första året för många av årgångarna, men ni fardärigenom bara ut hälften. Nästa hälft skall tas ut året därpå. Det är ocksårätt när säger atf den upptrappning ni föreslår för nästkommandeår är bara hälften så stor, . Men ni skall hämta hem hela tidendet ni inte tar ut , och därför hamnar ni i den här situationen.Vi behöver inte ha någon lång diskussion om detta, eftersom jag försfår attRolf inte tror på min beskrivning. Men jag ansluter mig till den somcentern och har gjort om er motion. Anf.120 (): Det var onekligen så att under de sex borgerliga åren hade vi en av devärsta lågkonjunkturer som någonsin funnits i modern tid. Under de tre årsocialdemokraterna har haft regeringsmakten har de egentligen haft en oförtjänttur med konjunkturutvecklingen i världen i stort. Om man sätter in frågorna idet perspektivet tycker jag att socialdemokraterna har gjort erbarmligt litetför atf bringa ner budgetunderskottet. De har under sina i ställetlyckats med att fördubbla statsskulden, Def är därför vi anför kritik. Detsenaste inlägget som gjorde beträffande vår beskrivningbörjade bli litet mer rättvist och riktigt än de svepande pressmeddelanden vifår utifrån landet där det är helt andra siffror i svang när han skall beskrivaden moderata bostadspolitiken, De pressmeddelanden som kommer utifrån landet far jag inget ansvar förmen väl för dem som kommer från , och jag noterar medtillfredsställelse aff tycker atf min beskrivning börjar bHkorrekt. Men den är inte bättre, det blir en katastrof- i varje fall för deboende. Jag sade också tidigare att var ensvår tid och att def var besvärligt atf regera då. Men när ni drog ihop eftjätteunderskoft, ökade statsskulden, ökade utlandslånen, tycker jag faktisktinte aff det är klädsamt att kommer och anklagar ossför att vi infe har rätfat till alltsammans på en enda gång. Om det ärpolitikens villkor i aft man skall behöva föra den här typen av debattså beklagar jag , 122 (): Jag tycker inte att bostadsminisfern skall klaga över debatten. Vi äregenfligen ganska hyggliga från oppositionens sida. Regeringen har ju försattsig i ett läge där ni måste tåla kritik. Det är konstigt atf bostadsministernär så nöjd med tanke på aft ni nu ändå har regerat och infe åstadkommitbättre med hänsyn till de goda konjunkturer ni har haft under dessa fre år, Det var faktiskt så, , att vi hadeborgerliga regeringar var den svenska utvecklingen på varje punkt sämre än denvar i , På punkt efter punkt hade en sämre utveckHng än övrigaEuropa, dvs, övriga länder i , Var def bevis på hur skickligt ni regeradelandet och skötte dessa frågor? Underde har vi haft en bättre utveckling i alla avseenden utom närdef gäller inflationen, där vi ligger högre än övriga , Vi kan välföra diskussionen på ett något så när anständigt sätt även om vi har delademeningar i värderingen av olika frågor. Jäg kan försäkra aff vihar jobbat för atf försöka klara upp ekonomin med det arv vi fick.Det har inte lyckats på aHa punkter, men vi har lyckats åstadkomma en väsentligförbättring, och om ni hjälpte tiH i stället för att gnola om atf nu ärinflafionen på väg upp igen, skuHe vi kunna komma en bit längre, , Omökat stöd tid ungdomens kulturaktiviteter Överläggningenvar härmed avslutad. 31 § Svar påinterpellation 1984/85:143 om ökat stöd till ungdomens kulturaktiviteter har frågat statsrådet om regeringen delsavser aft fa inifiativ för att förbättra och utvidga samhällsstödet tillungdomens kulturakfivitefer, dels är beredd att med samhällsinsatser stimuleraflera unga människor till ett fortsatt musikutövande efter genomgångenkommunal rnusikskola. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen. Jagär helt ense med att det är angeläget att ungdomar har möjlighettill en bred och skapande kulturaktivitet, Iinterpellationen påpekas hur omfattande ungdomarnas kulturaktiviteter är i dag.Ett av skälen till detta är självfallet aft stat och kommun faktiskt görbetydande insatser för aft främja aktiviteter för och stödja ungdomsgruppen.Detta sker dock infe alltid via anslag som är destinerade särskilt fiHungdomskulfuren. Sfudiecirkelbidragenoch bidragen till kulturverksamhet inom studieförbunden utnyttjas förungdomsaktiviteter. Ungdomsorganisationerna får statligt stöd till lokal ochcentral verksamhet.