prot · G80980 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:80 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden 4 innevarande månad. 2 § vice talmannenmeddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för , som varsjukskriven ytterligare den 16 februari-den 31 mars. ,vice talmannen anmälde att () även skulletjänstgöra som ersättare för . 3 § Svar på fråga1984/85:341 om turistbroschyrer på främmande språk har frågat om jag är beredd att vidta åtgärder för attSveriges turistråd på ett bättre sätt skall kunna hjälpa dem somhar intresse för och vilja att sprida turistpropaganda för . Fråganbygger på uppfattningen att turistråd inte har lämpligtbroschyrmaterial ens på de vanligaste främmande språken. Turistrådetavsätter i sin marknadsföring betydande summor för att i broschyrer informeraom . turistråd producerar bl. a. en Sverigebroschyr i drygt 600000 exemplar på olika språk, t. ex. engelska, tyska, franska, spanska,portugisiska, italienska och japanska. Utöver turistrådets produktion spridsregionala och lokala turistbroschyrer. Föratt uppnå bästa resultat av varje satsad krona bedriver turistrådet en klartriktad marknadsföring. Detta innebär att huvuddelen av upplagan delas ut direkttill de konsumenter som visat intresse för en turistresa till sprids ut tidigt under kalenderåret när människor planerar sina semesterresor. Om turistbroschyrer på främmande språk Utöver denna målinriktade distribution sprids en del avupplagan via ambassader och konsulat i länder där turistrådet inte ärrepresenterat. En mindre upplaga ställs dessutom till exportföretagensförfogande. Jag vill i detta sammanhang erinra om att de mångaregionala och lokala samt de rent kommersiella broschyrerna inte produceras avturistrådet. Det ankommer på turistråd att inom ramen förtilldelade medel ta initiativ till och samordna insatserna för marknadsföringenav som turistland. 2RUNE (): Jag vill inledningsvis tackajordbruksministern för det utförliga svaret på min fråga. Det här är ju dessbättre inte en fråga av en sådan dignitet att det kan bli tal omförtroendefråga, men det kan å andra sidan finnas skäl att lämna en litenbakgrund. Jag har dels av en artikel i ,dels efter direkta kontakter med en del privatpersoner och företagsledare fåttdet intrycket att turistrådet av allt att döma inte skulle ha tillgång tilllämpliga broschyrer på främmande språk. Låt mig återge något av vad som stod iartikeln i . Det är , ägaren av mera kända researrangörer med som specialitet, som sägerså här: "Det har visat sig näst intill omöjligt att fåSveriges turistråd att ens förse mig med broschyrer. 'När jag bad att få 30 broschyrer från varje svensktlandskap fick jag till svar att man inte hade så många och att man saknade utrymme att ens lagra broschyrerna. behövde jag en turistfilm om menfick bara en film om , som om huvudstaden är det enda har attvisa upp. Eftersom jag inte har tid att skriva till varje svenskt landskapsturistorganisation fick det vara.' , som har erfarenhet säger med beklagandeatt turistråd tydligen missförstått sin uppgift." Det är ju bra, som det står i svaret, att konsumenterna -jag förmodar att man då menar även svenska resebyråer, ambassader, konsulat ochstörre exportföretag - får tillgång till broschyrer. Det vore illa annars,måste man väl säga. Det finns alltså mycket positivt att hämta istatsrådets svar på min fråga. Men tycker inte även jordbruksministern att vemsom helst, som gör sig besväret att vända sig till turistråd, börkunna erhålla ett antal lämphga informationsbroschyrer? Den typ av människorsom så aktivt vill arbeta för gör det sannolikt enligt"mun-mot-mun-metoden", som är effektivare än något annat när det gälleratt värva besökare till och få dem att njuta av landets sköna natur ochdess goda miljö. För min del anser jag nog att tyngdpunkten ituristrådets verksamhet bör vara att samordna den utåtriktade verksamhet somskall bedrivas för att spegla och för att ge den riktiga Sverigebilden. Det var intressant att redovisade underlagettill frågan. Han talar om en person som genom turistrådet önskade få etttrettiotal broschyrer från varje landskap. Jag har ett förflutet inom turismen- jag var vice ordförande i var att egentligen alla landskap och även kommuner gjorde anspråk påatt den tidens organ för att samordna utlandsturismen skulle vidarebefordra,deras resp, broschyrer runt om i världen. Jag har den principiellauppfattningen att turistrådet har att väcka intresse för totalt sett,men kanske inte kan fungera som distributör av alla olika broschyrer'som manönskar sprida från svensk sida. Principen på turismens område har varit att mangår ut med en Sverigebroschyr, genom vilken man så att säga speglar ,och sedan försöker ifrågavarande regioner och orter fånga upp det intresse somdärigenom skapas genom att när turisterna väl kommer till berätta merför dem om vad man kan se i olika delar av landet. Jag tror att det är enganska vettig uppläggning av arbetet som man på det sättet får. Om turistbroschyrer på främmande språk 4 (): Jag har full förståelse för vad statsrådethär säger beträffande turistrådets sätt att arbeta. Å andra sidan menar jag attdetta inte utesluter att man förser sig med ett förråd av broschyrer sominformerar om olika arrangemang som är på gång. Låt mig ge ett exempel. I Värmskog i pågår justnu, som många känner till, hemslöjdsdagar. Den som är intresserad av hemslöjd,hemvård o. d. vill kanske komma till just ett sådant arrangemang. En annanlockas av spelmansstämmor eller sångstämmor i . Den svensk som åker utför att göra någonting sådant tycker att det vore på sin plats att ha med sigbroschyrer som informerar om speciella arrangemang av den typen. Han harkontakt med människor som har ett intresseområde som han väl behärskar. Jag menar inte att detta utesluteratt turistrådet arbetar efter de linjer som statsrådet nämnde, men vi bordeheller inte utesluta att man utnyttjar alla möjligheter att sprida informationom de arrangemang osv. som finns i olika landsändar. Jag tror att det annars ären stor risk för att det man presenterar, som sade i artikeln iKvällsposten, blir , huvudstaden, och möjligen någonting frånGöteborg. Eftersom jag själv är från landets framsida anser jag att ävenGöteborg kanske bör komma med på en kant. Än viktigare tror jag dock är attturistrådet hjälper till att sprida kännedom om den mångfald i utbudet som finnshär i . 5Jordbruksminister : Herr talman! Kort: Jag tror inte att det ärmeningsfullt att vi här i diskuterar på vilket sätt turistrådet idetta sammanhang skall arbeta. Jagär övertygad om att turistrådet har ambitionen att ge en riktig Sverigebild ochatt förmedla vad som ur svensk synvinkel kan vara av intresse att förmedla tillomvärlden. Jag är också övertygad om att turistrådet är öppet för synpunkter påsin verksamhet. Jag utgår från att rådet även försöker fånga upp kritik som kankomma, för att sedan lägga upp verksamheten på ett sådant sätt att den blir såbra som möjligt med hänsyn till de intressen som turistrådet har att gagna. Anf.6 (): Jag tackarstatsrådet för kompletteringen av svaret. Minfråga är väckt av just det skälet att jag ville informera turistrådet om attdet kanske finns vissa möjligheter att sprida ytterligare propaganda förSverige som turistland som rådet bör utnyttja. Det var syftet med frågan, ochjag tycker att det har blivit tillgodosett. Jag tackar för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar påfråga 1984/85:359 om arsenikhalten i bergborrade brunnar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder ianledning av en undersökning om arsenikhalten i bergborrade brunnar utförd avSveriges geologiska undersökning (SGU). Undervintern 1982-1983 genomförde statens miljömedicinska laboratorium tillsammansmed SGU en undersökning av den naturliga arsenikförekomsten i ca 100 brunnar.Urvalet gjordes så, att de flesta brunnarna låg i områden med sådan berggrundsom misstänktes kunna orsaka förhöjda arsenikhalter. Provtagningen sköttes avmiljö- och hälsoskyddsförvaltningarna i det trettiotal kommuner som omfattadesav undersökningen. Analysresultaten rapporterades till de berörda kommunernaoch . Nuvarande gränsvärde för arsenikhalt idricksvatten överskreds inte i något fall. Efterdet att övertagit det centrala ansvaret fördricksvattenkontrollen från informerade verket alla landetsmiljö- och hälsoskyddsförvaltningar om arsenikfrågan och vad som i sammanhangetsärskilt behöver uppmärksammas, vilka berggrundstyper det gäller osv. rekommenderar också kommuner med misstänkta berggrundstyper attundersöka arsenikhalten i brunnar. En sådan undersökning kan ske i samband medden inventering av surt grundvatten i privata brunnar som statensnaturvårdsverk föreslagit att kommunerna skall genomföra. Det ankommer påkommunerna att genom sina miljö- och hälsoskyddsnämnder uppmärksamma problemetoch vidta eventuella åtgärder. följeruppmärksamt frågan om arsenik i brunnar. Verketarbetar f. n. med att revidera den s. k. gränsvärdeslistan, och allt tyder påatt gränsvärdet för arsenik kommer att sänkas. Det ankommer på livsmedelsverket att pröva angelägenhetenav de ytterligare åtgärder som kan vara befogade. 8 (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret på frågan. Bakgrunden till min fråga är att resultatet från SGU:sundersökning slogs upp i tidningarna, vilket gjorde.att många människor kändesig verkligt oroade. säger att det gamla gränsvärdet på 200mikrogram arsenik per liter vatten är helt oacceptabelt.Världshälsoorganisationens, WHO:s, gränsvärde på är troligen ocksåför högt. Det diskuteras nu om inte gränsvärdet borde ligga på perliter vatten. Mot den här bakgrunden är det inte förvånande attmänniskor blir oroade. De blir naturligtvis oroade över de höga halter somredovisats t. ex. i i , där halten arsenik låg på 100mikrogram, alltså tio gånger högre än vad tydligen anser varaacceptabelt. Men de blir också oroade över de besked som gavs både från SGU ochfrån livsmedelsverket i de intervjuer som förekommit. Från SGU:s sida sägerman nämligen att man inte kan göra någon uppföljning av arsenikkontrollen pågrund av brist på pengar, och från livsmedelsverket säger man att man inteplanerar några åtgärder. Det man gör är att uppmana kommunerna att själva tainitiativ till fortsatta arsenikanalyser i brunnarna. Detta gör att man osöktkommer att tänka på att myndigheterna återigen försöker skyffla över frågantill kommunerna, trots att det då det gäller dricksvattenkontroll är livsmedelsverketsom är den ansvariga myndigheten. Jag utgår ifrån att jordbruksministern koitjmer att följaden här frågan, eftersom livsmedelsverket hör till jordbruksministerns domäner,och att regeringen om så erfordras kommer att vidta ytterhgare åtgärder. Manmåste ju räkna med att det även i andra områden än de nu undersökta kan finnasbrunnar med höga halter av arsenik, och det finns också mot den bakgrunden allanledning att vara uppmärksam och att göra den nödvändiga uppföljning som bl.a. SGU talar om. Om indragningen av viss chefstjänst vid särskolan Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:375 om indragningen av viss chefstjänst vid särskolan har frågat statsrådetSigurdsen om hon har för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av attStockholms läns landsting beslutat avskaffa skolchefstjänsten för särskolaninom länet och att 3 protokoll 1984/85:78-85 Om indragningen av viss chefstjänst vid särskolan annanperson avses överta den pedagogiska och administrativa ledningen för nämndaverksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Enligt omsorgslagen skall det finnas en tjänst somsärskolechef i landstingskommunen. har i sitt betänkande (SOU1981:26) Omsorger om vissa handikappade tagit upp frågor om bl. a. särskolansorganisation. Jag har erfarit att ett beslut om ny organisation av särskolaninom landstingskommun avses gälla under förutsättning att detriksdagen beslutar ger möjlighet till denna lösning. Avsikten är att förelägga förslag medanledning av omsorgskommitténs betänkande. Därvid kommer frågan om särskolechefatt behandlas. landstings beslut om särskolan föranleder ingensärskild åtgärd från min sida. 10BÖRJE (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. När jag skulle ställa den hade jag intrycketatt ärendefördelningen var sådan att frågor som gällde omsorgsverksamhetenhörde till statsrådet ansvarsområde, men jag är givetvisinte missnöjd med att departementschefen svarar på frågan - tvärtom. Bakgrunden till frågan är det redovisade förhållandet, attStockholms läns landsting vill avskaffa skolchefstjänsten för särskolan ilandstingsområdet. Särskolan skiljer sig från annan omsorgsverksamhet i detatt den har statlig huvudman. fastställer läroplaner ochövergripande mål. Särskolan skall liksomandra skolformer präglas av likartad målsättning över hela landet, och eleveri särskolan skall ges likartade möjligheter, oavsett var i landet de ärbosatta. Det synes vara så att nuvarande lagar som reglerar verksamheten vidvåra särskolor fäster stort avseende vid att särskilt utsedd särskolechef skallfinnas. 17 § omsorgslagen står det att det hos omsorgsstyrelserna skall finnastjänster som särskolechef, vårdchef och överläkare. säger departementschefen att beslutet om "ny organisationav särskolan inom landstingskommun avses gälla underförutsättning att det beslutar ger möjlighet til] dennalösning". Jag förutsätter att det som har beslutat rimligen börgälla intill dess att fattat annat beslut. Håller statsrådet med omdetta? Efter vad som har redovisats i pressen skall verksamhetennu löpa med förvaltningschefen som utsedd särskolechef. Hur skall verksamhetenvara lagenligt ordnad ? Enligt den författning som gäller är, somjag sade, länsskolnämnden tillsynsmyndighet. Denna länsskolnämnd borde väli all rimlighets namn agera, när ett landsting har fattat ett beslut som,såvitt jag kan begripa, går stick i stäv mot nu gällande bestämmelser. Jag villfråga statsrådet: synpunkter har statsrådet på just detta förhållande? Det antyds också att den nya omsorgslagen eventuellt skallfå en utformning som saknar bestämmelser för särskolan och att särskolan skall föras överatt lyda under skollagen. Det skulle innebära att frågor om särskolan förs överfrån till . För egen del kan jaganse att det är bra och riktigt. Vill socialministern ge sin syn på just detspörsmålet i detta sammanhang? Det är lätt att svara på de frågor som BörjeStensson nu har ställt. Det är en självklarhet att gällande lag skall följas,och omsorgslagen är alldeles klar. Det skall finnas en särskolechef. Om ettlaridsting vill göra undantag då det gäller de bestämmelser som reglerarsärskolechefens olika kompetensområden, skall det utfärdas särskildainstruktioner, och då skall länsskolnämnden godkänna dessa. Det harlänsskolnämnden inte gjort då det gäller de förslag till nya instruktioner somlandstinget har utfärdat. Beslutet är som sagt fattat, men det har inte trätt ikraft. Det är i avvaktan på ett beslut av som denna möjlighet ges. Jag skall nu inte gå vidare och tala om vad propositionernakommer att innehålla - de är på väg. Det enda jag kan säga är att en självklarutgångspunkt för propositionsarbetet är att särskolebarn skall ha samma rätttill pedagogisk ledning som andra barn i det här landet. Jag tror att BörjeStensson lugnt kan avvakta propositionerna, så får vi ta debatten då. Om indragningen av viss chefstjänst vid särskolan 12BÖRJE (): Jag är tacksam för de synpunktersocialministern här lämnar. Dock vill jag ytterligare trycka på frågan: att det är rimligt att man, som jag har uppfattat saken, fattar ettbeslut som innebär att en ny ordning i fråga om chefsbefattning faktiskttillämpas? Kan det vara rimligt att så sker? Man bör väl ändå avvakta attriksdagen fattar beslut och att det sedan från regeringen och från regeringenunderställd myndighet kommer ut författningar till den verklighet där beslutenskall omsättas i praktisk verksamhet. Är det inte ett något ovanligthandlingssätt från som avslöjas i bakgrunden till denfråga jag har ställt? Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1984/85:2831och 2832 till justitieutskottet 1984/85:2833-2836till lagutskottet 7 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:397 av (vpk) till statsrådetAnita om jämställdhets- och kvinnoforskningen: Forum för kvinnliga forskare ochkvinnoforskning bildades vid . För medel från UHÄ,f. /år, har Forum byggt upp en tvärvetenskaplig basorganisationför främjande av jämställdhets- och kvinnoforskning. vid Stockholmsuniversitet beslöt att omfördela Forums pengar så att 93 000kr./år skall användas för inrättande av en halv docenttjänst ijämställdhetsforskning vid någon av de samhällsvetenskapliga institutionerna.När Forums medel på detta sätt reduceras med mer än hälften kan arbetet med attskapa en bra kvinnoforskningsmiljö vid inte längrefortsätta. Medhänvisning till vad som anförts vill jag fråga statsrådet: Överensstämmer det med regeringensintentioner vad gäller kvinnoforskningen att Forums arbete reduceras tillförmän för en opreciserad halv docentur i jämställdhetsforskning? 1984/85:398 av () till industriministern omarbetsmarknadssituationen i och : 500 arbeten försvinner i Avesta AB.Detta dystra besked har koncernens ledning lämnat . Mot bakgrund av detidigare gjorda neddragningarna och friställningar inom företaget är dettalångt över smärtgränsen för vad anställda i företaget, människorna i bygden ochAvesta kommun kan bära. Därutöver förekommer det tydligen överväganden omytterligare stora nedskärningar och friställningar. Vid en sådan storomstrukturering och friställning av anställda kan och bör inte samhället ståpassivt. Med anledning av den svåra situationen för de anställdaoch för kommun vill jag fråga industriministern: Har regeringenvarit informerad om den senaste utvecklingen inom ? Vilka åtgärderhar regeringen vidtagit? Vad avserregeringen att göra i det uppkomna läget - en "Uddevallasatsning"även i ? 1984/85:399av () till industriministern om arbetsmarknadssituationen iAvesta och : har, eftersitt sammanträde , informerat och kommuner omeffekterna av ytterligare rationalise- ringar.Avesta kommun kommer enligt detta besked att utöver tidigare Nr 80 rationaliseringardrabbas av inskränkningar som kommer att omfatta 350-400 anställda. Detta kommer att drabba en region som redan genomstrukturförändringar inom stålindustrin har stora sysselsättningsproblem. Vi har fått erfara hur regeringen aktivt gripit inför att i samband med företagsnedläggelse i en annan region åstadkomma nyproduktion och arbete. Vilka åtgärder anser statsrådetnödvändiga för att förstärka arbetsmarknadssituationen bl. a. i kommun? 1984/85:400 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadssituationen i och : har, eftersitt sammanträde , informerat och kommuner omeffekterna av ytterligare rationaliseringar. kommer enligt detta beskedatt utöver tidigare rationaliseringar drabbas av inskränkningar som kommer attomfatta 350-400 anställda. Detta kommer att drabba en region som redan genomstrukturförändringar inom stålindustrin har stor arbetslöshet. Vi har fått erfara hur regeringen aktivt gripit inför att i samband med företagsnedläggelse i en annan region åstadkomma nyproduktion och arbete. Vilka utbildningsinsatser anser statsrådet nödvändiga för attförstärka arbetsmarknadssituationen i bl. a. kommun? 1984/85:401av i (vpk) till arbetsmarknadsministern ombibehållande av verksamhet i : AB ,Besiktningsskolan, bedriver utbildning av Svensk Bilprovningspersonal vid anläggningar i . Företaget sysselsätter sex personer, ochverksamheten innebär bl. a. att tillförs 4000 gästnätter . I samband med eventuell nybyggnad har förslag lagts framom flyttning från till . Vid en debatt om eventuellutlokalisering av statlig verksamhet från till Västmanlanderinrade arbetsmarknadsministern om att ett tjugotal myndigheter medhuvudkontor i eller i har till uppgift att undersöka om deytterligare kan decentralisera verksamheten. är redan hårt drabbat av bl. a. stålindustrinskris och är missgynnat vad gäller tillskott av statlig verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag frågaarbetsmarknadsministern: Avser arbetsmarknadsministern attta några initiativ för att förmå att behålla verksamheten iVästerås? 1984/85:402 av (vpk) tillindustriministern om arbetsmarknadssituationen i och : aviserar att ytterligare500 arbetstillfällen skall försvinna. Dessutom förebådas en nedläggning av varmvalsadeband i , vilket drabbar 400-500 människor. Det här sker utom ramen förde 500 arbetstillfällen som började skalas bort inomspecialstålsindustrin. och kommuner kommer återigen att drabbashårt. På en fråga av mig om specialstålsindustrin svaradeindustriministern att industridepartementet har satt i gång enkartläggning av situationen i första hand i och och attindustriministern begärt överläggningar med Bruksinvests ledning, samt attägarna - -skall uppfylla sina förpliktelser när det gäller bildandet avbolaget. hotas ytterligare närmare 1 000 arbetstillfällen. Bruksinvest kaninte klara uppgiften , och bryter uppenbarligen mot tidigare antagnaförpliktelser. Medanledning härav vill jag ställa följande.fråga: Vilka ytterligare åtgärder ämnarregeringen vidta för att ägarna, , skall ta sitt fulla ansvar, ochvilka övriga åtgärder kommer regeringen att vidta i och efterde senaste nedläggningsbeskeden? 8 § Kammaren åtskildes .