prot · G80910 · 1984-12-31 00:00:00 — Men jag ser det så, atf defförpUkfar socialdemokraterna aff vid def fortsatta handlandet - oavsett om debefinner sig i regeringsställning eller i opposition - verkligenställa upp på det förslag som föreligger. Nulöper alltsä en orättvis skattelagstiftning som förefagsskatfekommitténarbetar, och def menar jag är otillfredsställande. Det skulle gå aff rätta fillmänga av dessa orättvisor utan några omfattande utredningar. Naturligtvis fickman sedan göra en ny bedömning när man eventuellt kom fram till atf man skullegöra om hela systemet och genomföra en så genomgripande förändring av systemetsom sfakefmodellen innebär. Jagtycker def är bra att förefagsskaftekommiffén arbetar på ett så brett fält somhär nämndes - det finns verkligen behov av aff se över beskattningen, främstför småföretagen men även för def totala svenska näringslivet, sä att man infehar för många hindrande bestämmelser, detaljregleringar, som vi har i defsvenska skattesystemet . En sädan förändring är en åtgärd som helafolkhushållet skulle tjäna på. AnL52 BO () replik: Såsom har sagts här är det bara fråga om ett delbetänkande frånföretagsskaffekommiffén. Kommittén kommer självklart aff fortsätta sitt arbete.Även om kommittén inte enigt har ställt sig bakom det förslag som är ute påremiss, kan jag väl ändå säga så mycket aff man är ganska överens om principenmed sfakefmodellen. Man vill emellerfid avvakta och lyssna pä den remissopinionsom kan finnas, innan man tar slutlig sfäUning och sedan för över sift beslutfill regeringen. Företagsskaffekommiffén har fått ytterligare ettuppdrag. Den skall se över handelsbolagens situafion. Så nog har kommitténmånga och stora arbetsuppgifter. Därför vore det ganska klokt att infe sköljaöver alltför många uppdrag på denna kommitté, som har detta breda fält affarbeta på. AnL 53 (): Jag vill något kommentera skatteutskottets betänkande nr 2, sombehandlar mofion 305 av och mig. Tyvärr har vi infe lyckats fäutskottsmajoriteten med på vårt yrkande, men hela den borgerliga sidan har ireservafion 5 fillmötesgåft våra krav på en snabb lösning av frågan omskattefri avsättning tUl s. k. trygghetsfonder. Mångaav våra mest kända ansikten utåt i världen - och stora delarav vårt framgångsrika fennislandslag med i spetsen är några kändaexempel på professionella idrottsmän - har av skatteskal tvingats bosätta sigutomlands. Men det finns också gott om individer inom andra yrkesgrupper, såsomuppfinnare och kulturarbetare, som efter mångårigt vanligtvis närmast oavlönatarbete, träning eller forskning plöfsUgf har fått ett genombrott, som ger demmycket stora inkomster. Ganska vanligt är också aft dessa onormalt storainkomster inflyter under bara ett relativt begränsat antal år, vareftervederbörande återgår fill en förhållandevis låg inkomstnivå. Förenskilda personer gäller atf bara s. k. ackumulerade inkomster kan få fördelasöver bakåt i fiden. Men dels är bestämmelserna härför ganskarestrikfiva, dels löser de infe problemen för de yrkesgrupper som vi har aktuaUseraf.Akfiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker har däremot bättre möjligheteratt göra avsättningar för framtida behov. Men infe heller dessa regler tordevara till någon glädje för idrottsmän m.fl. Vitror aft åtskilliga delar vår uppfattning aft det är olyckligt aff många av vårainternationellt mest kända svenskar pä grund av brister i det svenskaskattesystemet av ekonomiska skäl tvingas utvandra fill , ellerandra s. k. skatfeparadis. Detrör sig här infe om skatteflykt i ordets egenfliga mening utan om aff skapa enmöjlighet aft fördela inkomster över hela sin framtida Uvstid. Normalt står mani dessa sysselsättningar på topp prestafionsmässigt endast under nägra fä är avsitt liv. Under dessa år har man mycket höga inkomster, som dock måste räckatill levnadskostnaderna även under efterföljande år, när inkomsterna försvinnereller i bästa fall sjunker kraftigt. Vimofionärer och reservanter tror aff om man vid beskattning i av dennatyp av inkomster fick rätt aff göra skattefria avsättningar tiU någon slagstrygghetsfond, skulle detta kunna ge dessa yrkesutövare en möjlighet aft ävenefter ett genombrott och efter sin aktiva tid fortfarande vara svenskamedborgare. Tanken är givetvis atf uttag ur dessa personliga trygghetsfonderskulle beskattas. Mofiveringför avslag på det här förslaget saknas i stort från utskoffsmajoritetens sida.Man hänvisar bara till aff detta får lösas på annat sätt. Men hur, ? Jag yrkarbifall fill reservafion 5. AnL54 BO (): En proposifion om aft befria idrottsmänsom flyttar utomlands från skaft betvivlar jag aff vi får från regeringen,åtminstone under denna höst. Däremot har regeringen aviserat en proposifion motbakgrund av kulturskattekommitténs betänkande som ju omfattar uppfinnare ochkulturarbetare, något som också efterlyste. Så jag tycker affRolf Rämgård bör vänta till dess eft förslag föreligger från regeringens sida. AnL 55 (): Här är def ju infe fråga om aff befria professionella idrottsmän frånskatt utan om ett sätt att fördela deras inkomster så att deskall kunna fä en tryggad inkomst även efter sin aktiva fid. Infeminst viktigt tycker jag aft det är att dessa idrottsutövares inkomster stannarkvar i . Så sker inte , utan pengarna flyter ju ut ur landet. Detär som sagt inte fråga om att befria någon från skaft i egentlig mening utan omatf ge vederbörande möjlighet atf ta uf inkomsterna . Då ärtrygghetsfonderna ett sätt som är relativt enkelt att införa. Inkomster utöver7,5 gånger basbeloppet, den inkomst som berättigar tiU högsta ATP-poängen,skulle man kunna avsätta till s.k. trygghetsfonder. Därifrån skulle pengarnasedan kunna fas uf successivt och dä beskattas i vanlig ordning. Detta är ingetmärkvärdigt. Det skulle vara enkelt atf införa ett sådant Samfidigtskulle man göra det möjligt aff ha människor kvar i vårt land sominternationellt sett gör stor PR för som nafion. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 5.) AnL56 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Kammarenövergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande 4 om vissa taxerings-och uppbördsfrågor m.m. AnL 57 (): betänkande nr 4 behandlar 17 mofioner som handlar omvissa taxerings- och uppbördsfrågor. Dessa 17 mofioner har lett till femreservationer. Bakom alla de fem reservafionerna sfär moderatasamlingsparfiets, och företrädare i utskottet. Jaghade tänkt koncentrera mig på reservafionerna 2 och 3, som är föranledda avmoderata motioner, men jag vill inledningsvis också beröra reservation 1,därför att den fråga som behandlas där - debiteringen av B-skatt - har vissbetydelse för argumentationen bakom reservafion nr 2. PreliminärB-skatt debiteras enligt de nu gällande reglerna av den slutligaskatten föregående år. Vi reservanter hävdar aff def kommer atf innebära ettoskäUgt överuttag av preliminärskaff. Jag är åtminstone för egen del beredd affhålla med om att det kanske kunde finnas skäl atf göra enfillfällig justering av B-skatteuffagef. efter en fidigaredevalvering fattades då beslut om ytterligare en devalvering på , ochdärefter började vi skymta en högkonjunktur. Av dessa två skäl kunde man väntasig en stegring av den genomsnittliga vinstnivån. Men atf behålla ett uttag av120 % av föregående års slutliga skatt kommer att vara oskäligt och innebäraeft överuttag. Defhar också inträffat en del annat som har gått sedan densocialdemokrafiska regeringen trädde fill. Def har fattats en rad beslut här ikammaren som påverkar företagens situation i en annan riktning än vaddevalveringen gjorde - beslut som påverkar företagens resultat, dvs. lönsamhet,men också beslut som negativt påverkar deras likviditet. Åtskilliga framförallt mindre och medelstora företag har ett förhållandevis litet rörelsekapitaloch är därför väldigt känsliga för de åtgärder som verkar på likviditetssidan.Sådana åtgärder gör det svårare för dem aff förbättra sin ekonomi genomexpansion och därmed också aft öka antalet anställda, alltså aff bidra fill attsänka arbetslösheten. Reservation2 handlar om en del företag som kan drabbas av ett överuttag. De kan förväntasbli fler framöver, om infe behagar bifalla yrkandet i reservation 1.Def gäller dem som har betalat in för mycket i skatt och infe har råd atf väntapå återbäring ända till december månad påföljande år, utan skulle viljautnyttja de möjligheter som finns aff fä en förtida återbetalning. Ansökan omsådan återbetalning måste lämnas före april månads utgång, men många företaghar anstånd med inlämnandet av sin deklarafion och har alltså vid april månadsutgång infe underlag för aft göra en sådan framställning och fä den beviljad.Reservafion 2 går uf på aft skapa en sädan möjlighet. Som def visas i eftförslag fill lag om ändring i uppbördslagen kan defta ske väldigt enkelt. Utskottetsäger aff önskade möjligheter redan finns, eftersom taxeringsnämnderna, om detföreligger särskilda skäl, kan besluta om förfida återbetalning. Men de reglersom har ställt upp för sådant förfarande är sä stränga atf mani prakfiken infe har någon möjlighet aff få en sädan ansökan beviljad. I varjefall kan inte de skattskyldiga påfordra att få det och inte heller överklagamyndighetens beslut. Reservafion3 berör en helt annan grupp, nämligen en del av dem som får kvarskaff ochdrabbas av kvarskaffeavgift. Speciellt gäller det en grupp företagare somdriver sin rörelse som akfiebolag och som drabbas av en uppvärdering avaktierna och av den anledningen får kvarskaff och kvarskaffeavgift. En sädanuppvärdering av akfierna sköter om, men beskedet om uppräkningenkommer ofta efter den för fyllnadsinbetalning av skatt. Vireservanter hävdar att def är rimligt aff den skaffskyldige i ett sådant fall,när kvarskaften beror pä förhållanden som han infe har kunnat råda över, skallkunna bli helt befriad från kvarskaffeavgift. Med detta ber jag aff få yrka bifall fill samfliga reservafioner som ärfogade fill utskottets betänkande. AnL 58 (); I skatteutskotfets betänkande 1984/85:4 berörs vissa taxerings- ochuppbördsfrågor. Ireservafion 1 berörs debitering av B-skatt, en fråga som diskuterats tidigarehär i . När beslöt aff den preliminäraB-skatten skulle fastställas fill av den slufliga skaften året föreuppbördsåref, byggde def förslaget, enUgt min uppfattning, på ett mycketbräckligt underlag. Visserligen visade stafistiken aft det totalt settinbetalades för Utet B-skatt under löpande inkomstår, men inget besked kundeges om hur det såg ut i de individuella fallen. Betalades det genomgående inför litet skaft eller var det en sfor grupp som betalade in ungefär vad somhade beräknats? För många som betalar B-skaff och har en relativt jämn inkomstinnebär 120-procentsregeln en direkt orättvisa, och där har man - såvitt jaghar fått erfara - sorterat bort vissa kategorier. Defta visar direkt atfbeslutet infe är rimligt. Ävenför den stora grupp som betalar B-skatt och som är egenföretagare, framstårhöjningen till som orimlig, särskih i de många faU där det är ovisst vadinkomsten kommer atf bli och ocksä för dem där inkomsten inte kommer in förränunder den allra sista delen av året, kanske . Ofta framhålls atf skaftenskall inbetalas vid inkomstens förvärvande, och detta anser jag ärriktigt. Svårigheten är atf utforma eft sädant uppbördssys-fem vid den direktabeskattningen. Enligt min uppfattning borde vi återgå fill den tidigare regelnatt den slutliga skatten året före uppbördsåref skall ligga fill grund för denpreliminära B-skatten, detta såväl ur rättvisesynpunkt som för atf begränsaarbetsbelastningen hos skattemyndigheterna genom de många ansökningar omjämkning som förekommer. Yrkandet i reservation 1 innebär detta, och jagyrkar bifall tiU denna. Reservationerna2 och 3 har redan berört, och jag skall nöja mig med aft yrkabifall fill dessa. Ireservafion 4 berörs inbefalningsreglerna. har denna fräga varituppe i . Steg för steg har kraven fillgodosetts, men fortfarande måstemoms och vissa punktskatter inbetalas via postgiro. Jag har svårt aff förstådet sakliga innehållet i utskoffsmajoritetens motivering, aft denna fråga skallbehöva prövas vid en statlig översyn. Varför kan man infe fillgodose kravet päen mer Ukvärdig behandling av bank- och postgiro och därmed låtaskattebetalarna själva få välja den väg de anser vara den bästa och mestrationella. Ireservation 5 behandlas frågan om företagens uppgiffsskyldighef. Ireservationen påtalas de besvärligheter som uppgiftslämnandet kan innebära,och kraven är i reservafionen liksom i mofion 1129 av aftuppgiftsskyldighefen i möjligaste mån förenklas liksom beskattningsreglerna.Samma krav ställs på deklarationsblanketterna. Vi vet aff vissa av dessa är ytterstbesvärliga, särskilt beträffande företagsledare i fåmansföretag. Med det anförda yrkar jag bifall fill samtliga reservafioner och iövrigt till hemsfällan i utskoftsbetänkandet. AnL 59 (): sade atf det var naturligt att höja def preliminäraskatteuttaget för dem som har B-skatt till . I motsats till honom mästejag säga aft def gick kalla kårar utmed ryggen på mig när jag fog del avregeringens förslag. Jag frågade mig: Vilken kostnadsutveckling är detegenfligen regeringen vill anpassa det preliminära skatteuttaget till? Vihade alltså devalverat . Vi kunde förutsätta aftkostnadsutvecklingen i vår omvärld skulle stanna vid . En kostnadsutvecklingav den storleksordningen var vad vi hade räd aff kosta på oss i för aftinfe tappa devalveringseffekfen. Därför krävde vi från folkparfiet aff uttagetskulle sättas fill i stället för 120. Eftersom detta förslag föll, liggerdet väl nu närmast fill hands med ett uttag på . Behovetaft höja preliminärskatfeuffaget för dem som har B-skaft bestäms i huvudsak avfyra faktorer: den reala inkomstökningen, inflafionen, skattehöjningar ocheventuellt kommande skattehöjningar samt höjningar av arbetsgivaravgifter. Vihade redan lagt in ett inflationsskydd i skatteuppgörelsen, och en inflafionutöver detta ansåg vi vara heh orealisfisk. Regeringen förberedde sigemellerfid tydligen för en ännu högre inflafion, vilket som sagt gjorde mig Viinsåg aff vi måste stanna vid de magiska som spökar även i dagens debatt omlönekostnader och de svenska kostnadsökningarna för aft kunna behålla vårinternafionella konkurrenskraft. Därför var detta beslut mycket olyckligt, ochdet är def fortfarande. Motvem är det def riktar sig? Jo, naturligtvis mot dem som lojalf accepterar denhär höjningen, som infe preliminärdeklarerar utan låter def löpa . Desom är litet mera fiffiga eller framsynta kanske preliminärdeklarerar ochslipper den extra belastningen. Affdetta dessutom har en inverkan på företagens prissättning är helt klart. Man ärtvungen aff fa ut sådana priser atf man kan betala preUminärskaffen,och detta påverkar i sin fur direkt inflafionen. Med det jag har sagt villjag yrka bifall fill reservafion 1. Beträffandeanledningen fill aff vi biträder reservation 2 vill jag säga aff den infegäller någon stor sak, som kan förorsaka nägon större adrenalinuf-söndring, menvi tycker ändå atf principen bör vara aff reglerna utformas så atf de innebären rätt för den skaftskyldige, inte rätfigheter för myndigheterna. Denenskilde skall alltså ha rätt aff fä jämkning och kunna besvära sig om hanfinner defta lämpligt. Det är infe taxeringsmyndigheten som skall ha rätt affbevilja eller avslå en sådan jämkning. Reservafionerna3 och 4 tycker jag talar för sig själva. Jag yrkar bifall till dem. Närdet gäller reservation 5 om företagens uppgiffsskyldighef är def mycketriktigt, som det sfär i reservationen, atf denna hänger ihop med def oerhörtkrångliga skattesystem vi har. Jag ser med sfor tacksamhet fram emot att allade orättvisor skall kunna avskaffas som faktiskt har lett fram fill en blankettsom knappast är värdig ett land som . Avslutningsvis, frufalman: Bifall fill samfliga reservationer. AnL 60 ()replik: fog avstånd från vad jag sade beträffandeuttagsprocenfen /83. Jag vill bara påminna om vad jag sade.Min personliga uppfattning är atf def då kunde finnas vissa skäl aft göra enfillfällig justering av uttaget. Jag nämnde inte . Jag vill påminna om affmoderata samlingsparfiet dä yrkade avslag pä förslaget. Möjligenkan tolka mitt uttalande så, atf jag personligen har vissförståelse för den Unje som folkparfiet och då valde, nämligenaff föreslå en lägre procentsats. Jag vUl minnas atf def var . AnL61 () repUk: Helt kort: Jag vill bara upprepa vad jag sade fidigare. Jag menar affdet, i def läget, inte fanns anledning atf genomföra en höjning. Tvärtom gickdef kalla kårar utmed ryggen på mig när jag tänkte på ett kostnadsläge somskulle "sticka i väg" . Om det hade funnits mofiv förett sådant uttag, hade vi förlorat devalveringseffekfer i en takt som hade varit fullständigt oacceptabel - och somoerhört snabbt skulle ha lett fram fill en följande devalvering. AnL 62 (): Skatfeufskoffefs betänkande som vi nubehandlar rör, som framgått av tidigare talare, olika detaljfrågor pätaxerings- och uppbördsområdet. betänkande har def fogats fem reservafioner. I reservation nr 1 yrkas, med bifall fill mofioner fråncentern och , aff uttaget av preliminär B-skatt skall återföras tillden tidigare nivån, dvs. ett uttag på mot def nu gällande uttaget på 120%.Som motiv för en återgång till ett uttag på anförs frän reservanternas sidabl. a. aft inkomsfutveckUngen för egna företagare varit svag under de senasteåren, nägot som def väl kan råda delade meningar om. Reservanterna anser aftett förhöjt uttag är oskäligt. Från utskottsmajorifetens sida har vi, i avvaktan på en utvärderingav def förhöjda uttaget, avstyrkt yrkandet. Sedan vi behandlade den aktuellafrågan i utskottet har vi från fått fram stafistik för 1983.Den nu tillgängliga stafisfiken visar aft infe har varit ett för stortpreliminär-skaffeuttag. Trots den 20-procentiga uppräkningen harfyllnadsinbetalningarna ökat från 6 598 milj. kr. 1982 fill 7 491 milj. kr.1983. Såvitt jag kan bedöma finns det inga motiv aft i dettaläge gå ifrån den 20-procenfiga uppräkningen. Mot bakgrund av de storaränteförluster staten gör på de utestående skatfefordringarna kan man inte sägaatt är oskäligt, snarare tvärtom. Av de uppgifter jag fått framgår det också aftjämkningsansökningarna ej sfäUf fill något större besvär förskattemyndigheterna, vilket reservanterna vill göra gällande. Som exempel angesatf def i ett fögderi med 6 491 B-skatfare bara har kommit in 119jämkningsansökningar. Framhållas bör också aff infört rutinerför aff sortera bort vissa kategorier när en uppräkning fiU i allmänhetkan anses omotiverad. Dessa rutiner håller man nu på atf förfina, så aff ännufler B-skaftare för vilka en 20-procentig uppräkning ej skulle vara skälig kansållas uf i ett tidigt skede. I reservafion nr 2 yrkas aft ansökan om jämkning avpreUminärskaffen skall kunna inges efter utgången av april månad året efterinkomståret för dem som fått anstånd med inlämnande av deklarationen efterdenna tidpunkt. I samband med aff deklarationen inlämnas skall man alltså kunnainge också jämkningsansökan. Enligt utskoftsmajoritefens mening skulle detta förryckafaxeringsarbefet. Utskoffsmajoritefen vill också ifrågasätta vinsten med enförtidsåferbetal-ning när def återstår så kort fid till den ordinarieåterbetalningen . Majoriteten vill också framhålla aft denlokala skattemyndigheten, om def är motiverat av särskilda skäl, kan besluta omjämkning även om ansökan inkommit efter den angivna tidsfristen, dvs. Ireservation nr 3 yrkas på atf ändringar i förfarandet vid värderingar av akfier ifåmansföretag bör övervägas av förefagsskaftekommiffé.Utskottsmajoriteten som avstyrkt yrkandet framhåller att kvarskatteavgiftenefter ansökan hos kan sättas ned till i fall som påpekas imotion 1491. Eftersom en avgift på endast motsvarar skälig ränta för denkredit den skaffskyldige fått, finner utskoftsmajoritefen aff några förändringari nuvarande ordning ej är motiverade. I reservation nr 4 yrkas förenklingar avföretagens inbetalning av mervärdeskatt och punktskaffer på så sätt aff inbetalningaräven skall kunna ske på och infe som endast påpostgirokonto. Motsvarande fråga var föremål för behandling undervårriksdagen, varvid finansutskottet, som då hade atf ta ställning fill frågan,framförde att def infe fanns något skäl för atf vidta någon åtgärd ihithörande fråga innan den arbetsgrupp som har aff se över uppbörden iposfgirosysfemet avslutat sitt arbete. majoritet har intagitsamma ståndpunkt som finansutskottet då gjorde, alltså att avvaktaarbetsgruppens ställningstagande, och avstyrker därmed yrkandet. När det gäller företagens uppgiftsskyldighet yrkarreservanterna i reservation nr 5 aff förefagsskaftekommiffé fårfiUäggsdirekfiv aft i samråd med skatteförenklingskommittén föreslå förenkUngarav de särskilda beskattningsreglerna för företagsledare i fåmansföretag. Vid skafteutskoftefs behandling av motsvarande frågorförra året ställde sig utskottet positivt till att uppgiftsskyldighefen förföretagen i möjligaste mån bör förenklas. Pä skilda områden pågår arbetet medatf förenkla uppgiftsskyldigheten, varför ufskoftsmajorifefen ej nu funnitanledning aff ge ytteriigare utredningsdirekfiv på området. vill jag nämna något om motion 1983/84:2529,lämnad av i m.fl. I mofionen yrkas bl.a. på afttaxeringsintendent skall kunna få förhandsbesked i skattefrågor. Utskottet hari och för sig instämt i syftet med mofionsyrkandet men avstyrker mofionen. Jagvill dock framföra, vilket ej kommer fram i utskoftsbetänkandet, atf iskatteförenklingskommit-féns direkfiv ingår aft pröva den ordning som föreslåsi nämnda motion. Den är därigenom fill viss del redan tillgodosedd. Med defanförda yrkar jag bifall fill utskottets hemsfällan i dess helhet. AnL 63KARL BJÖRZÉN (m): redovisade en del siffror påutfallet under det första beskattningsåret efter ändringen av uttagsprocenfen.Jag har också tagit del av sådana siffror, och jag kan väl erkänna att de iviss män pekar på aff de farhågor som vi framförde när beslutet om 120 %fattades kanske infe helt och hållet har besannats. Men då är def vikfigt aftkomma ihåg aff detta gäller - def första året efter den storadevalveringen - och under en högkonjunktur. Dessa siffror säger ingenting omutfallet året därpå eller åren framöver. Def är ju så atf ett uttag på innebär atf manantingen räknar med en permanent årlig inflafion pä eller alternativt ennågot lägre inflation, men en ständigt stegradvinstnivå i näringslivet. Jag vill fråga om han anser att dettaär en realistisk grund för uttaget av preliminärskatt. AnL64 (): När hävdar att bestämmelsen om är en riktig regelaff följa då det gäller grunden för B-skaft, vill jag säga aff med statistikkan man åstadkomma det mesta från en viss utgångspunkt. I denna statistik serman till förhållandena på hela området. Jag påtalade emellerfid att väldigtmånga människor i den grupp som drabbas ingalunda har haft någon sådan härhöjning av inkomsten, och då drabbar bestämmelsen i allra högsta gradorättvist. Jaganser att man skulle kunna undersöka vilka grupper som har legat alltför lågt.Olle vill väl infe påstå att det i defta fall skulle röra sig om engrupp som har en årlig höjning av skatteförmågan på ? Det torde varauteslutet. Närdet gäller den andra reservationen om förenkling av inbetalningsreglernafinner jag det ganska egendomligt atf en sådan fråga skall behöva utredasytterligare, när man har kunnat vidta förändringar på näsfan alla områden utombeträffande mervärdeskatten. Nog skulle man väl kunna ha tillräcklig grund föratt också här tillmötesgå motionärernas och reservanternas krav. Jag beklagaratt vi lever i en sådan byråkrati att vi ständigt och jämt på nytt skallutreda, även på sädana områden där det fill synes är självklart att det infeskulle innebära några olägenheter aff redan nu göra en förändring. AnL 65 (): redovisade en del statistik från ochanförde denna statistik som bevis för att det var ett riktigt beslut att höjauttaget fill . Han sade att fyllnadsinbetalningarna har ökat. Ja, det ärklart atf de har ökat. Om preliminärskatfeuftaget blir för högt kommer alltfler att preUminärt deklarera.