prot · G809138 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag vill gärna säga att def inte bara är från centernssida som detta krav har framförts, utan det har också framförts i motioner frånsocialdemokrater. Eftersom det i pågår enöversyn av ett förslag fill nytt planeringssystem ansåg vi i utskottet att deffanns skäl att uppmärksamma regeringen på detta. Anslag tdl gymnasieskolor m. m. Anslag tid gymnasieskolor m. m. Förslaget i den moderatareservationen om synpunkterna på ett planeringssystem innebär, somjag fidigare framhållit,,en stark centralisering och är eft underkännande avkommunernas kompetens och möjlighet att medverka i planeringen avutbildningslinjer inom sektorsramarna. Regeringens förslag om avveckling av huvudlärare ochinstitutionsföreståndare tillstyrks av utskottsmajorifeten, Samma gällerskolledningsresursernas knyfning till kommunerna. Moderater och folkpartisterreserverar sig på båda punkterna. De av utskottet tillstyrkta förslagen innebär störremöjligheter för kommunerna atf effektivt utnyttja resurserna. Reservanterna ärinte villiga att genomföra denna decentralisering och visar även här sinmisstro mot kommunerna att utifrån de mål som riksdag och regering fastställerförverkliga dessa utan alltför många detaljregleringar. Principen att varje skolenhet med gymnasieskola skallledas av en rektor kvarstår. Underlag för detta skall fastställas avregeringen. Fördelningen av övriga skolledningsresurser skall överlåtas åtkommunen. När def gäller resurser för undervisning i gymnasieskolanansluter sig utskottet till regeringens förslag om utnyttjande avförstärkningsresursen samt resursen för stödundervisning och samordnadspecialundervisning. Detta behövs, som jag har framhållit tidigare, som stödoch hjälp för eleverna och för att de skall kunna slutföra sin utbildning. Utskottet stöder regeringens förslag om timredukfioner.Det föreslås att självstudietimmarna tas bort ur timplanerna och finansierasgenom minskning av resurserna för studietekniska övningar. Vi avstyrkerreservationen på denna punkt, då vi anser att def är angeläget att lärarledd utbildningbör ske i så stor utsträckning som möjligt, vilket är till klar fördel föreleverna, Vpk:s förslag på denna punkt kan av statsfinansiella skälinte tillstyrkas -def gäller också övriga förslag som vpk har framlagt. Detfinns ett mycket säreget förslag om en samhällskalkyl. Man kan naturligtvisbeträffande alla grupper i samhället, alla yrkeskategorier, säga att det börgöras en samhällskalkyl och se till att en sådan kommer till stånd. Jag troremellerfid att vi måste dels anpassa dimensioneringen av antalet lärare så attdet stämmer med föreliggande behov, dels medverka fill att lärarna är villigaatt ta tjänster på de platser där det är efterfrågan. Det finns fortfarandeobehöriga lärare, och det problemet kan lösas på detta sätt. Beträffande reservafionen om läroplansfrågor vill jagenbart hänvisa till att den nuvarande läroplanen har fungerat en kort tid.Eventuella justeringar får vi återkomma fill vid en gemensam revision avläroplanen, och där bör den försöksverksamhet som pågår uppmärksammas. Med detta, herr talman, har jag gått igenom de mestväsentliga frågorna och reservationerna i utbildningsutskottets betänkande,i kommer senare atf beröra de fristående skolorna. Jag vill med detta, herr falman, yrka bifall fillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 7GÖRAN ALLMÉR (m) replik: började med att diskutera gymnasieskolansdimensionering. Han sade därvid att det moderata förslaget om en förstärkning,framför allt på de treåriga teoretiska linjerna, inte var relevant med hänsyntill utvecklingen. Jag vill fill det säga att siffrorna ju talar för vårtförslag. Eftersom vi fattat beslut om att 16-17-åringar i första hand skallprioriteras vid intagning fill gymnasieskolan, är det naturligtvis på detsättet att de Hnjer fill vilka 16-17-åringar huvudsakligen söker i första handbör förstärkas. Av de sökande till treåriga teoretiska linjer är ungefär 97 %16-17-åringar, sjunker fill strax på de tvååriga teoretiskalinjerna och ligger på på de klart yrkesinriktade linjerna, Allaskäl talar alltså för att man skulle ha följt det moderata förslaget filldimensionering, om man vill nå avsedd effekt. Om vårt förslag att man i stället för att läggaplaneringsramarna på sektorer skuHe lägga dem på linjer och fill linjernaknutna specialkurser säger att def skulle vara en form av centraldirigeringfrån sida. Nej, , det är det inte alls. Det är bara såatt detta tydligen är det enda sättet att garantera att ungdomarnas önskemål omplatser på olika linjer verkligen blir tillgodosedda, Def är för atf kunna fillgodosedessa önskemål som vi föreslår denna förändring. När det gäller bemyndigandet för regeringen atf avarbefsmarknadsskäl utöka gymnasieramarna säger atf det moderataförslaget att regeringen bör återkomma fill innan beslut fatfasskulle vara eft slag i luften; man måste ju i alla fall komma tillbaka fillriksdagen för att få pengarna. Ja, just därför att regeringen måste kommatillbaka till för att få pengarna tycker jag också att riksdagenskall besluta om hur utökningen av ramarna skall ske. skall infe vararegeringens transportkompani, utan det skall vara tvärtom. Jag ser, herr talman, att min repliktid är slut, och jagfår därför återkomma med ytterligare en replik. Anslag tid gymnasieskolor m. m. 8LARZ () replik: . började med atf säga attgymnasieskolan är en frivillig skolform och atf ungdomarna själva avgör om de villsöka dit direkt från eller . Det är i och för sig eft rikfigtkonstaterande. Men måste man konstatera att om ungdomarna väljer atfsöka senare minskar deras möjligheter att komma in högst avsevärt på grund avden nuvarande prioriteringen av 16-17-åringar, har i samband med den .senaste gymnasieintagningen fått åtskilliga bevis för att 18-åringar harstängts ute från gymnasieskolan just av def skälet att de fyllt . Sedan säger i nästa andetag i samband meddimensioneringen att alla som söker i princip kommer in. vet jag infe vad"i princip" betyder i detta sammanhang, men eljest är det ettuppseendeväckande påstående när fortfarande så många ungdomar stängts ute frångymnasieskolan även vid årets intagning. Sedanförsvarar dimensioneringen och säger: Def spelar Anslag tiU gymnasieskolor m. m. ingen roll vad vi föreslår från regeringssidan, för ni kommerändå att föreslå ytterligare platser. Ja, det kommer vi att göra så länge dennuvarande situationen består. Men sedan ger egentligen själv svarpå frågan när han refererar till vad utskottet säger, bl, a, med anledning aven centermotion. Utskottet ansluter sig där till ambitionen att det som gäller16-17-åringar i princip också bör gälla ungdomar , mening är det naturligt att de samhälleliga resurser som förnärvarande ställs till förfogande för sysselsättningsskapande åtgärder avseendeungdomar vägs in vid överväganden om möjligheterna atf finansiera en ökadomfattning av gymnasieskolan, säger att det inte bara är centernsom föreslår detta, för nu finns det också en socialdemokratisk motion. Vi tar infe patent på våra förslag. Vi väckte förslaget , detavvisades. Vi kommer tillbaka , och då finns det samfidigt en enskildsocialdemokratisk motion. ger man regeringen detta till känna. Viförutsätter att fr, o, m, kommer def förslaget att gälla, och dettycker vi är bra. Så fill sist något om den yrkesinriktade utbildningen iföretagen. Det är, inte så atf vi vill klassificera ner den på något sätt,tvärtom. Vi menar att en ökad andel förefagsförlagd yrkesutbildning ökarkvaliteten i utbildningen. Vi har gett exempel på att det inte bara gällerläriingsutbildning, - det gäller förefagsförlagd utbildning av olika slag,växelutbildning, verkstadsskolor osv. Detta är också hämtat ur en centermofion.Vi har inte heller tagit patent på de motiveringarna och argumenten, och detvar kanske tur. De återfanns nämligen i regeringens proposifion omgymnasieskola i utveckling. Där fick vi gehör för våra tankegångar, och demkommer vi att fortsätta att hävda. 9LINNEA HÖRLÉN (fp) replik: Jag fäste mig också vid att närdet gäller dimensioneringen sade atf han trodde att alla 16-17-åringar som nusöker fill gymnasiet skall kunna komma in. Jag vet inte vad harför underlag för det påståendet, men i vilket fall som helst är det säkrare attde kommer in om dimensioneringen ökas med de 2 000 intagningsplatser som vi harföreslagit från folkparfiet. Det är naturligtvis riktigt som sade, attden kvot som är tilldelad läriingsutbildningen inte uppfylls. Manutnyttjar inte den utbildningen i den utsträckning som vore möjlig. Men dethänger samman med atf även om det ges ett stimulansbidrag är def infetillräckligt för atf täcka kostnaderna för företagarna. Därför har vi ocksåföreslagit att man skulle få eft ordenfligt bidrag också tillfärdigufbildningen under det tredje året. Det är riktigt atf eleverna gör en vissnytta under utbildningen, och därför tycker vi det är lämpligt att bidragettrappas ner allteftersom ungdomarnas skicklighet i arbetet ökar. När det gäller lärlingsutbildningen har vi sagt att denbör vara eft alternativ till gymnasieutbildningen, Def hänger samman med att vimänniskor är olika funtade; dét är inte alla ungdomar som är intresserade avatf gå in i den Däremot har vi ett så flexibelt system när det gällervuxenutbildning att ungdomar mycket väl efter avslutad lärlingsutbildning ochnär de mognar har möjlighet att skaffa sig den kompletterande utbildning som dedå kan finna vara angelägen. När det gäller huvudlärare och institutionsföreståndarehar vi sagt att vi önskar att den organisation som vi har skall finnaskvar. Då säger att det vittnar om en misstro mot kommunerna atfinte ordna detta på det sätt som regeringen föreslagit. Det är viktigt attbetona att det i detta sammanhang behövs kontinuitet i arbetet. Det handlar ommånga olika uppgifter för huvudlärarna. Det är klart att dessa uppgifter kanskötas oHka, men för den som skall fylla måttet innebär det både handledning avkolleger och att man följer med när det gäller ämnets utveckHng och nyheter påämnesområdet, som skall förmedlas till kollegerna, handlar också om att tavård om materiel som kräver kontinuerlig skötsel och förnyelse. Vi har i dagett väl fungerande system, och jag kan inte förstå varför man skall slå sönderdef och bygga upp eft annat. Anslag tid gymnasieskolor m. m. 10BJÖRN (vpk) replik: Låt mig med några ord kommentera LarsSvenssons anförande. Det spelar ingen roll vad vi föreslår i fråga omdimensioneringen av gymnasieskolan, säger , Vpk föreslår bl, a,ytterligare intagningsplatser. Vi har inte använt något instrument för att ta ut ettavstånd till budgetpropositionen när vi har skrivit vår motion omgymnasieskolans dimensionering. Vi vill skapa en gymnasieskola som kan ta emotalla elever. Vi vill skapa en betygsfri intagning fill gymnasieskolan, och vianser att det är värdefullt att satsa på ytterligare platser på musiklinjen igymnasieskolan. Så förhåller det sig med den saken. Det är inte fråga om någonmekanisk avståndsbedömning gentemot budgetpropositionen, , När det gäller frågan om möjligheten atf få ett arbeteefter nian menar att ungdomsplatser och uppföljningsansvar är denmöjlighet som kan ges, och detta skulle alltså uppfylla kraven. Men det var välinte den typen av verksamhet som arbetarrörelsen menade på 1960- och1970-talet, när vi talade om möjligheterna till varvad utbildning och arbete,och när vi talade om vilken fördel def är atf få in människor medarbetslivserfarenhet i skolan. Vi talade då också om ungdomsskolan, LarsSvensson, Men tiderna har förändrats. Ni har infe följt med i den tekniskautvecklingen. Säg som def är! Det är fråga om konstgjord andning, och ni seringen väg att ta er ut ur detta. Jag konstaterar att ni förskjuter positionerna även på dethär området när def gäller ungdomens möjlighet atf ingå i en vuxenlivsroll. Nivill inte ens vara med om atf utreda möjligheterna till ett riktigt arbeteefter nian. Ni vill inte heller ge någon självskriven rätt till en egen ekonomiefter uppnådd myndighetsålder. Låt mig övergå till själva gymnasieskolan. Varför vill niinte se över möjligheterna att använda arbetslösa lärare i skolan? 2 protokoll 1984/85:138-139 Anslag till gymnasieskolor m. m. förslag, säger , Det är inte mer säreget änatt det i det här fallet handlar om lärare, Def kan handla om en annanyrkesgrupp i något annat fall. Grunden till att anser att det ärett säreget förslag är att han inte delar min uppfattning i den här frågan. Jaganser def vara resursbevarande av samhället atf använda de arbetslösa lärarnatill det som de är utbildade för. Han vill inte återanvända det kapital somsamhället plöjt ner i skollokaler, lärarutbildning, studiemedel etc, eller ensundersöka möjligheten att ge arbetslösa lärare lärarjobb. Vi måste någon gångföra upp utbildning på investeringskonto och inte på konsumtionskonto, LarsSvensson, 11LARS () replik: Jag tycker nog att det finns anledning föross att föra en litet mera verklighefsanknufen debatt än vad både BjörnSamuelson och har gjort. Verkligheten är ju avgörande för hurungdomarna skall fungera, Def är enkelt atf skriva att ungdomarna skall ha ettriktigt arbete efter . Men det har skett en förändring av samhälletoch av näringslivet. Den efterfrågan som finns gäller utbildadarbetskraft. De undersökningar som är gjorda visar att arbetsgivarna och defprivata näringslivet inte önskar ungdomar från . De önskar ungdomarsom har en gymnasieutbildning. Man säger också att man aldrig tror attlärlingsutbildningen kan ersätta det som gymnasieskolan ger. Man är villig atfge en utbildning ovanför gymnasieskolan men man vill att ungdomarna i bottenhar en utbildning motsvarande gymnasieutbildningen. När vi säger att i princip alla ungdomar skall kunna kommain på gymnasieskolan, då är det 16-17-åringarna som genom prioriteringen kommeratt kunna erhålla utbildningsplats. Gymnasieskolan är en frivillig skolform,men den är en ungdomsskola. Den är alltså upplagd i första hand fördirektsökande från , Alla 16-17-åringar som söker kommer atf kommain, och signalerna utifrån fältet visar atf de också har fått platser. Det ärockså många äldresökande som har kommit in, och def förekommer på flera hållannonser efter sökande fill gymnasieskolan. Jag tror alltså att den dimensionering som vi har täckerin ungdomarna som den ger chansen för äldresökande.Sedan skall vi se över planeringssystemet, och ufifrån den översyn som förnärvarande pågår på departementet har vi sagt atf vi också bör ta med eleverända upp , När det gäller förefagsförlagd utbildning vill jagframhålla att vi är posifiva fill en värvning av utbildning och arbete. Enarbetsgrupp inom departementet skall se över den företagsförlagda utbildningenoch undersöka i vilken mån man kan utnyttja de resurser som finns ute inäringslivet. Men det förtar inte behovet av gymnasieskolan i botten. Det ärfråga om en kombination och i första hand ett utnyttjande av resurserna eftergymnasieskolan. 12GÖRAN ALLMÉR (m) replik: Beträffande de ramar som vi föreslår förlärlingsutbildnings-platserna sade i sitt huvudanförande att detöver huvud taget inte var någon idé att komma med ett sådant förslag, eftersomman knappast kan fylla de platser som finns. Han sade vidare att det välinte var stimulansbidrag eller någonfing liknande utan andra insatser sombehövdes för att kunna stärka lärlingsutbildningens ställning. Det är alldelesrikfigt, , Andra insatser behöver komma till. En insats har vifrån borgerlig sida pekat på, nämligen att lärlingsutbildningen skulle kunnavara ett alternafiv, inte ett komplement, fill den yrkesutbildning som bedrivsinom gymnasieskolans ram, vill göra gällande att vi moderater med defförslag till lärlingsutbildning som vi har framlagt vill sortera utyrkesutbildningen ur gymnasieskolan för att liksom markera att den skulle varamindre värd än annan utbildning i gymnasieskolan. Nej, def är inte alls på defsättet, , Tvärtom vill vi erbjuda ungdomarna bästa tänkbarayrkesutbildning, vilket vi tror kan ske genom ett lärlingssystem, sade också atf arbetsgivarna skulle varamotståndare till detta sysfem, Def är tänkbart, , att det kanfinnas en och annan cenfralbyråkraf också på SAF som kan tycka så. Men vi flera fillfällen besökt arbetsplatser, där den lokale arbetsgivaren ärmycket klart positivt inställd fill lärlingsutbildning i den form som vimoderater har skisserat. Vi kan avföra resonemanget om att man skulle möta starktmotstånd från arbetsgivarsidan, kan möjligtvis ha varit i kontaktmed någon på . Anslag tid gymnasieskolor m. m. 13LARZ () replik: sade att det gällde att varaverklighefsanknufen när man resonerar om dessa frågor. Vad jag försökte säga imitt förra inlägg var att vi har föreslagit mer förefagsförlagd utbildning iolika former, bl. a. därför att ute i företagen finns de tekniska resurser ochden tekniska utrustning som gymnasieskolan har svårt att hålla sig med och ännusvårare att förnya. Där finns även eft tekniskt kunnande och en kompetens somvi kan dra nytta av. Def förslaget framlade vi även . Då återkomförslaget, praktiskt taget in extenso, i regeringens proposition Gymnasieskolai utveckling. Det tyckte vi var bra. Jag antar att vi då kan vara överens omatt def är ett verklighetsanknutef förslag. Vi har föreslagit en tofaldimensionering avgymnasieskolan. Det accepterar i princip utskottet, som säger att detta skallligga till grund för den översyn som skall göras av planeringssystemet. Vihar även föreslagit att denna totaldimensionering skall finansieras genom atfanspråken minskar på ungdomsplatser i ungdomsuppföljning och på ungdomslag för18-åringar och äldre. Def är precis samma motivering som regeringen själv haranvänt i den proposifion som jag nämnde. Jag hoppas att regeringen, när denhar accepterat våra tankegångar, har menat och tyckt att förslaget ärverklighets-anknutet. Vi anser atf det är def, och vi kommer atf fortsätta atfhävda denna Anslag tid gymnasieskolor m. m. Vi vet atf tiden talar för oss. Varje gång vi väcker ett förslag i den här riktningen vetvi att om def inte bifalles vid samma , så återkommer det somregeringsproposition året därpå, och på det sättet vinner vi så småningomframgång. 14 (vpk) replik: Våra förslag om rätten att varva arbete ochutbildning och rätten till ett arbete efter nian har ingenverklighetsanknytning, säger . Eftersom vi står så långt frånvarandra som vi gör, finns det väl ingen större möjlighet atf vi kan resoneraihop oss här i kammaren , så jag skall inte förlänga debatten nämnvärt. Frågan är, säger , hur ungdomen skallfungera. Då är motfrågan: Hur viU ungdomen fungera? Näringslivet ställer krav som är si och så, säger . Men vilka önskemål och krav ställer ungdomen på villkoren för sinaegna liv? Japaniseringen inom utbildningspolitiken måste nog hejdas. 15LARS () replik: Först några ord till . Vad jagmenade var: Se hur verkligheten ser ut ute i näringslivet, vilka krav somställs på atf man skall kunna sköta de maskiner och annan utrustning somnäringslivet förfogar över! De kraven innebär att man behöver mera än baragrundskoleutbildning, och det är den verkligheten vi måste titta på. kundemånga jobb erbjudas till ungdomar direkt efter . De är nubortrationaliserade. De jobb som finns kräver ett större mått av kunskap -yrkesinriktad, teoretisk såväl som praktisk. Därför säger vi också att möjligheterna för ungdomarna atterhålla arbete blir väsentligt större med en gymnasieutbildning i botfen. Föranställning direkt ute i näringslivet fordras en yrkesinriktad utbildning, ochgäller det vidareutbildning kan den vara både yrkesinriktad och teoretisk. Sedan vill jag också säga till att vad vihar sagt är att man skall utnyttja de tekniska resurser som finns inäringslivet. Det finns skäl för att ta vara på den möjligheten, infe minstekonomiska. görs det en översyn i departementet av hurman skall finna ett samspel mellan näringslivets resurser och den utbildningsom ges i skolan. Men att gå så långt som vill göra och flytta utden yrkesinriktade utbildningen från gymnasieskolan fill näringslivet, innebäratt man sorterar ungdomarna. Ett sådant förfarande innebär att man inte ger ungdomarsamma möjligheter. Den utbildningen skapar infe förutsättningar att sedan gåvidare fill en utbildning på högskolenivå. Vi reagerar mot denna åtskillnadmellan ungdomar som väljer yrkesinriktad utbildning och ungdomar som väljerteoretisk utbildning. En sådan sortering kommer vi inte att acceptera, ochdärför säger vi att lärlingsutbildningen skall vara ett komplement på deområden där man icke kan erbjuda utbildning inom gymnasieskolan. Motståndetmot lärlingsutbildning kommer inte bara från centrala byråkrater i SAF, Äveninom SHIO och ute i företagen finns inställningen att man inte har intresse avlärlingsutbildning. Man önskar atf ungdomarna skaU ha en gymnasieutbildning ibotfen. Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Anslagtid gymnasieskolor m. m. 16 iÖrnsköldsvik (s): Jag skall här ta upp utskottets ställningstagande angående punkt 2 iutbildningsutskottets betänkande 1984/85:18. Iårets budgetproposition, bil. 10, under punkt B 18, framläggs ett antal förslagbeträffande bidragen till driften av fristående skolor på gymnasial nivå. Försthandlar det om antalet statsbidragsgrundande årselevplatser för läsåret1985/86. Utskottet är här enigt om ramen 4 600 platser. Detta antal äroförändrat från innevarande läsår. Förraårets behandlade proposifionen 1983/84:118 om fristående skolor pågymnasial nivå. Då slogs fast att det ankommer på regeringen att avgöra vilkafristående skolor som kan vara berättigade till statsbidrag. Samfidigtfastställde de rikflinjer som skall ligga fill grund för ett posifivtbeslut i den riktningen. beslöt att statligt stöd skall utgå tillskolor som genom utbildningsinnehåll, genom särskild pedagogisk uppläggning avskolarbetet eller på annat sätt utgör ett komplement till det aHmännaskolväsendet. Itre motioner under årets allmänna motionstid har omnämnts fyra Waldorfskoloroch två internationella skolor som ligger inne med ansökningar om statsbidrag.Enligt vår bedömning kan dessa skolor höra hemma i den grupp som kan komma ifråga för statsbidrag. Regeringen tilldelade ju också Kristofferskolanytterligare 90 årselevplatser så sent som detta år. Och beträffande deövriga ansökningarna ankommer det, som jag tidigare nämnde, på regeringen attfatta de avgörande besluten. Detta gäller också som svar till dem som motioneratom Ekebyholmsskolan i , Närriksmötet behandlade propositionen 118 beslöt vi att statsbidragen tillGöteborgs högre samskola och gymnasium i skulle börjaavvecklas /89, I motionen 1984/ 85:1941 och i reservationen 42 ivårt betänkande föreslås att upphäva sitt tidigare beslut. Det är atfmärka att inga nya motiv har tillkommit. Utskottet finner inte skäl att ändrasitt ställningstagande och föreslår kammaren att avslå motionen. BeträffandeStockholms tekniska skola, som också förekommer i nämnda motion och reservationoch i motion 1863, beslöt vi att det nuvarande statsbidraget till STIskulle utgå i oförändrad omfattning t, o, m, /87, Vi markeradeockså att verksamheten borde bli föremål för överläggningar mellan berördaparter i syfte att föra över verksamheten till , STI harmestadels vuxna elever, som till hör Anslag tid gymnasieskolor m. m. hemma inom , Undervisningen kan därförmed fördel kategoriseras som vuxenutbildning. Utskottet menar att detfattade riksdagsbeslutet skall stå fast. Utskottet föreslår att bifaller regeringensförslag beträffande indragningen av statsbidraget till årskurs sex vidLundsbergs skola. Här kommer att finnas åtta elever. För dessa elever finnsutrymme i det allmänna skolväsendet. Slutligen vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan, vilket innebär avslag på de reservationer som tillförtsbetänkandet, 17 (): Jag har motionerat och talat föratt statsbidrag bör utgå till Ekebyholmsskolan i , Denna skola har numerafått statsbidrag till sin högstadieundervisning men inte fill singymnasieundervisning. Jag finner detta ganska egendomligt.