prot · G809109 · 1984-12-31 00:00:00 — Med de klara riktlinjer som då gav regeringenförväntade vi oss konkreta framåtsyftande förslag i budgetpropositionen. Vi ärdärför besvikna över att regeringen inte har presenterat förslag som skulle geungdomarna möjligheter att erhålla heltidsarbete inom ungdomslagens ram, alt iökad utsträckning få arbete på den privata sektorn osv. Vi räknade med alt regeringen skulle tillmötesgå våraönskemål, men så har inte skett. Vid närmare studium av budgetpropositionen kanman bara konstalera att arbetsmarknadsministern inte tycks ha någon direktambition atl göra förändringar i enlighet med intentioner.Arbetsmarknadsministern konstaterar å ena sidan att utnyttjandet av platser påden privata sektorn inte står i överensstämmelse med uttalande, ochdet vill också jag understryka, Å andra sidan säger arbetsmarknadsministern attdet kan vara svårt att bryta det nuvarande planeringsmönstret och tilläggeratt: "frågan är om det är önskvärt alt göra det". Det innebär iklartext, som vi ser det, att arbetsmarknadsministern tycker alt det är bra Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. som del är. Alltså tycker den socialdemokratiskaregeringen att det är riktigt att enbart satsa på den offentliga sektorn, trotsvetskapen om att antalet nya platser för ungdomar framöver inom denna sektorkommer att bli mycket begränsat. har en annan uppfattning, och därför har viföljdriktigt ånyo lagt fram våra konkreta förslag om hur vi vill haungdomslagen utformad. Vi föreslår atl ungdomarna erhåller heltidsarbete.Halvtidsarbete skall enbart kunna förekomma av utbildningsskäl eller av socialaskäl. Lönen skall för alla platser vara' /tim. Enligtvår mening bör en målsättning vara att hälften av alla ungdomar ges arbete iden privata sektorn. Man gör ungdomarna den bästa tjänsten om man i ungdomslageller liknande låter dem möta en arbetsmarknad som så långt som möjligtanknyter till arbetsmarknaden i stort. Ungdomarna erhåller en ersättning om 160kr. per dag, varav arbetsgivaren skulle svara för . samt lönebikost-nader.Vi har ställt detta i relation till de 16-17-åringar som har ungdomsplatserute i den privata sektorn. Utvecklingen visar att det främst är inomnäringslivet som det har gått att finna mer långsiktiga lösningar påsysselsättningsproblemen för ungdomarna. minskade antaletungdomar med reguljära anställningar inom den offentliga sektorn med närmare 50000 personer, medan antalet ungdomar inom näringslivet har varit ungefäroförändrat . Därför är det angeläget och nödvändigt attungdomarna bereds möjlighet att erhålla arbete i ungdomslag också inäringslivet. Verkligheten bekräftar hur riktiga våra förslag är. Genom ungdomslagen har de arbetsmarknadspolitiskainsatserna i hög grad styrts till den statliga och kommunala sektorn. Iarbetsmarknadsstyrelsens utredning om långtidsarbetslösheten och dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna sägs bl.a. att "inriktningen mot denstatliga och kommunala sektorn är en inriktning som kan ifrågasättas". Viställer helhjärtat upp bakom detta synsätt, och jag hoppas - för ungdomarnasskull - att arbetsmarknadsministern i kompletteringspropositionen är beredd atlföreslå förändringar i den här riktningen. Det är bra att vi erhållerrekryteringsstöd för placering av bl. a. ungdomar i näringslivet. Jag tror atldet är oerhört angeläget och viktigt att vi även framöver får satsa på justrekryteringsstöd. Men det räcker inte. Låt oss öppna möjligheten att ävenplacera ungdomar i ungdomslag på den privata sektorn - arbetsgivaren skulle dåbetala en viss ersättning. motsatte sig riksdagsbeslutet om att ettsärskilt rekryteringsstöd till kommunerna skulle utgå i de fall dålångtidsarbetslösa fick varaktiga jobb. Denna möjlighet har utnyttjats i mycketliten omfattning. Därför har vi fortfarande den uppfattning som vi redovisadevid detta tillfälle, och vi har i reservation 61 framfört våra synpunkter. Detär bättre alt satsa dessa medel på ökade aktiviteter inom den privata sektorn. vidhåller också sitt tidigare krav på enförstärkning av det nuvarande rekryteringsstödet till näringslivet, och att detskall vara möjligt att efter särskild prövning också förlänga del medytterligare . ser det som ett värdefullt komplement till de insatser somutnyttjas . Arbetsmarknadsministern sade i sitt huvudanförande attutvecklingen går i positiv riktning när det gäller atl minska antaletlångtidsarbelslösa. Det kan tänkas att någon liten minskning har skett underden senaste månaden. Men om man studerar statistiken, som redogjorde för, kan man bara konstatera att antaletlångtidsarbetslösa, dvs. människor som har varit arbetslösa minst ,har ökat från 17 000-18 000 fill det dubbla. Enligtden siffra som anges i den AMS-utredning som arbetsmarknadsministern har fåttuppgick det redovisade antalet till 38 000, Det är en mycket allvarlig utveckling all allt flermänniskor tvingas gå arbetslösa under längre och trots atl vibefinner oss i en högkonjunktur. Jag kan mycket väl förstå attarbetsmarknadsministern är bekymrad över denna utveckling. Del gäller verkligenatt man tar till krafttag - atl man från samhällets sida medverkar med olika stödför att få ut dessa människor på den ordinarie arbetsmarknaden. Jag tror attdet är den enda framkomliga vägen, om vi skall lyckas bekämpa arbetslöshetenför de långtidsarbetslösa som utan tvekan är de som har det besvärligast . sade i sin sista replik att antaletsysselsatta under den socialdemokratiska mandatperioden har ökat med 62 000personer. Man kan naturligtvis läsa statistik på olika sätt. Men om manstuderar den officiella statistiken från AKU-undersökningarna kan man konstateraalt antalet sysselsatta i , alltså närsocialdemokraterna hade återfått regeringsmaklen, var 4 188 000, medanmotsvarande siffra för februari månad 1985 var 4 229 000. Jag kan, med minakunskaper i matematik, inte komma fram lill att detta blir 62 000, ulan detblir 41 000. Man gör från socialdemokratisk sida ofta gällande att dethar skett en mycket kraftig sysselsättningsökning. Att det har skett en visssysselsättningsökning är helt riktigt, men då skall vi ha i åtanke att vi harhaft en högkonjunktur. Jag måste säga atl man skulle ha fört en utomordentligtdålig ekonomisk politik, sysselsättningspolitik och arbetsmarknadspolitik omman inle under en högkonjunktur hade lyckats åstadkomma en viss sysselsättningsökning.Men den skulle självfallet ha legat på en betydligt högre nivå om man hade förten annan politik. Med del anförda, fru talman, ber jag att få yrka bifalltill samtliga centerreservationer och i övrigt till utskottets hemställan. A rbetsmarknads-politiken, m. m. AnL 57Tredje vice talman (): Fru talman! antyddetidigare att jag skulle säga något om ett par av våra reservationer. Förformens skull yrkar jag bifall till reservationerna 58 och 69 redan iinledningen av mitt anförande. Låt mig anföra ett par tre konkreta detaljexempel på ettområde. Pingstförsamlingen i fick ett byggnadsbidrag på 527 000 kr.Genom det bidraget fick man i gång ett bygge på nära 2 miljoner.Pingstförsamlingen i fick ett bidrag på , och fick i gång ettbygge på 2,4 miljoner. i Ljurhalla i har A rbetsmarknads-politiken, in. fått besked om att man får ett bidrag på . ibyggnadsniedel, och man har fått i gång ett bygge på 3 miljoner. Detta är tre av väldigt många exempel som visur atl mangenom byggnadsbidrag av den totala byggkostnaden kan skapabyggsysselsättning i bygder där det rått mycket stor byggarbetslöshet.Gemensamt för de här projekten, och även för många undru, är utt nian in i delsisla har fått sväva i ovisshet. Man har frågat sig: Skall vi få bidrag? Skallvi över huvud taget våga bygga? Det är ju en "jättegrej" i enförsamling i en liten bygd att satsa på ett miljonprojekt och att inte veta omman får byggnadsbidrag. Det är ju avgörande för om det skall skapasbyggnadsverksamhet eller inte. Det som skiljer reservationerna från utskottets skrivningär just det här med planeringstiden, skulle jag vilja säga. var delfullständigt orimligt, eftersom man då på förvintern fick besked om atl mankunde börja bygga . fick man ändå besked påförsommaren, och man vågade sätta i gång . Jag utgår från alt man iutsköttsmajoriteten innerst inne håller med mig när det gäller den reservationsom jag står för i det här belänkandel. På s. 94 i utskottsbetänkandet säger majoriteten - och detvill jag gärna alt , som kommer efter mig på talarlistan och som,antar jag, kommer att säga någonting om majoriletsskrivningen, observerar -ungefär så här: Om det skulle bli aktuellt att längre fram vidta åtgärderkommer vi att överväga att ge regeringen i uppdrag, osv. Man uttrycker sigsåledes väldigt lösligt. Majoriteten borde tänka sig in i det verkligaförhållandel och beakta hur del är i en bygd. Man säger alt om det uppstårbehov och om det blir byggarbetslöshet, skall man överväga dessa frågor. Jag har kollat hur det förhåller sig genom utt ringutill samarbets-nämnden. Jag fick då reda på atl behoven finns. Och när detgäller frågan om byggarbetslösheten kommer den, tyvärr, nog inle att vara löstkommande höst heller. Det är naturligtvis för mycket begärt att ochutskottsmajoriteten i övrigt skall rösta för min reservation i det här lägel.Jag hoppas verkligen att jag dock kan få ett besked i den här debatten omhuruvida de som står kanslihuset väldigt nära kan framföra ett önskemål frånoss alla i arbetsmarknadsutskottet att det måste ges besked . Det är ju faktiskt så, att man på det här sättet skaparbyggnadsverksamhet med hjälp av mycket ringa bidrag från det allmännas sidu.Resten är ideellt insamlade medel. I fråga om det här byggnadsanslaget finns det också ettmycket betydelsefullt inslag när det gäller bidrag till handikappförbättringari kyrkor och lokaler som är byggda . Vi som känner till dennaverksamhet litet grand vet att det gäller handikapptoaletter. Vidare gäller detentréer, hissar, m. m. I detta avseende ärdet verkligt stora problem. Trycketär mycket hårt. Enligt uppgifter som jag har fått från samarbetsnämndens kanslii dag har det ordinarie anslaget redan intecknats, och det finnsytterligare 80-85 ansökningar liggande. Med detta byggnadsanslag skulle manlösa två problem: dels löser man problemet med lokaler för ungdomsverksamhetoch studieverksamhet och samlingslokaler i många bygder, dels skapar manbyggnadsverksamhet i de bygder där arbetslösheten är störst. Jag hoppasverkligen att socialdemokraternas talesman här ger ett löfte om att medverkatill att beslut fattas snabbt i dessa frågor. Så några ord om reservation 69, som gäller anslaget tillvapenfria tjänstepliktiga. och föreslår där en ökningav anslaget, och vad är skälet lill det? Jo, det är självfallet de orimligaväntetiderna för vapenfria värnpliktiga. Att ett ökat anslag skulle bidra lillatt förkorta dessa väntetider tror jag atl vi alla är överens om. Vi har också föreslagit att problemet i stort skall sesöver, vilket jag också tror är mycket betydelsefullt. I reservationen fråncenterpartiet och säger vi: "Det förhållandet attersättningen lill utbildningsanordnarna efter hand har urholkats på grund avpenningvärdesförsämringen bör enligt utskottets mening uppmärksammas." Jag tror att detta är mycket viktigt. Jag är emellertidrädd för att tankegångarna i utskottets skrivning på s. 106-107 vittnar om vill använda de vapenfria värnpliktiga som ett dragspel på arbetsmarknaden,och det motsätter vi oss. Det bör tas upp en diskussion med utbildningsanordnarna- kommuner, luftfartsverket och sjukvårdshuvudmän m. fl. - så att de intebackar ur utan fortsätter att ta hand om de vapenfria även i fortsättningen. Till sistnågra ord rent allmänt vid sidan av reservationerna. har jag ringt runt och personligenkontaktat några länsarbetsnämnder för att få så färska och näraliggande siffroroch omdömen om arbetsmarknadsläget som möjligt. Om man studerar länssiffror ochi vissa län ser på de detaljstudier som har gjorts över arbetsmarknadssituationenfinner man ett mönster som överallt ser ut på nästan samma sätt. Det är så attpusselbitarna, de långtidsarbetslösa, inte passar in på de lediga platserna ipusslet. Detta är mycket allvariigt. Jag har talat med vår duktige länsarbetsdirektör iKarlstad, . Han bekräftar just detta och säger att det är ettbekymmer. Vi har i varit myckel hårt drabbade när detgäller arbetslöshet och har legat i topp . Om vi jämför dagens siffror medföregående års finner vi att det har skett betydande förbättringar. Men om vigår och 1983 ser vi att vi ligger på samma nivå, trots attvi är inne i en högkonjunktur. Det är alltså samma mönster som redovisas gångpå gång när det gäller siffrorna i länet i stort. Jag skall inte upprepa någrasiffror, utan bara konstatera att det är en allvarlig situation. Det berornaturligtvis till mycket stor del på att man inte kan passa in de arbetslösadär de behövs och där företag nu skriker efter arbetare, tjänstemän och arbetskraftav olika slag. Jag skulle avslutningsvis vilja säga, att oavsett vilkenarbetsmarknadsminister vi får framöver är det en av de största uppgifterna fördenne och för arbetsmarknadsmyndigheterna att försöka tänka igenomproblemen mer än vad man har gjort , t. ex. frågan om vilken typav A rbetsmarknads-politiken, m. m. 5 protokoll 1984/85:109-110 Arbetsmarknadspolitiken, m. in. arbetskraft vi kommer alt behövu. Detlu kun mun göru isumråd med näringslivet. Som en sanimunfattning vill jag säga. att när jug hartulut med fleru länsurbelsnumnder, tjänstemän och direktörer, har jag fått denulldeles lydliga bilden uv att vi inte vur tillräckligt rustade förhögkonjunkturen - vi har inte den arbetskraft som näringslivet ropar efter . Det är en av de stora frågor som vi gemensamt, oavsett vilket parti vitillhör, hur summu ansvur för att i samråd med näringslivet planera. AnL 58 BONILSSON (s): Jag börjar för säkerhets skull med att yrkabifall till de avsnitt i proposition 100 och till de hemställanpunkter iarbetsmarknadsutskottets betänkande 11 som berör ungdomsfrågor. När vi träffade överenskommelse medde borgerliga partierna om ungdomslagen var bakgrunden bl.a. den att del fanns10,arbetslösa ungdomar i åldern . Motsvarande siffra varbara 5,. Ungdomsarbetslösheten hade alltså fördubblats. Undervåren 1983 var ca 18 000 ungdomar i åldern arbetslösa. Under oktoberoch november månad , dvs. 1983, låg siffran en bra bit över 20 000. Vi kan nu se resultatet av del första årets verksamhet medden nya ungdomslagen, som trädde i kraft . Enligtarbetsmarknadsstyrelsens statistik har hela 83 260 ungdomar under åretpåbörjat arbete i ungdomslag. Mer än hälften lämnade ungdomslagen under åretoch därav fick ca 18 000 arbete på den öppna marknaden. En annan faktor som också måste med i bilden då del gällerungdomarnas situation på arbetsmarknaden är den s. k. ungdomspuckeln, dvs. detförhållandel alt de stora årskullarna, födda , under 1980-taletsförsta hälft börjat söka utbildning, praktik eller arbele. Det kan konstaterasatt antalet ungdomar i de aktuella åldrarna under åren 1982,1983 och 1984 varca 40 000 resp. 60 000 flera än . En annan synpunkt som jag vill ta upp så här i inledningenär den moderata myten om att alla ungdomar får arbete i den offentliga sektorn,med eller mol sin vilja. Faktum är att det är näringslivet som till stor delhar upprätthållit sysselsättningen för ungdomarna , medan den offentliga sektorn har minskat antalet arbeten förungdomarna. Delta gäller även när man räknar in de arbetstillfällen somfinansieras med arbetsmarknadspolitiska medel. Om man ser på förhållandel för ungdomar mellan 16 och 24år, kan man allra försl konstatera att hela två tredjedelar av antalet ungdomararbetar i näringslivet. Av totalt 624 000 ungdomar fanns 414 000 i näringslivetoch 210 000 i statlig eller . Sysselsättningen för ungdomar inäringslivet har ökat med 15 000 , medan antaletarbetstillfällen i den offentliga sektorn har minskal med 27000, fördelat på 10 000 i statlig tjänst och 17 000 i . Ett annatfaktum härvidlag är att ca 34 000 ungdomar, eller av det totalaantalet, kom genom rekryteringsstöd in på arbetsplatser i näringslivet, och majoritet av dem fick fortsatt anställning. Många fler fick arbete genomde vanliga platsförmedlande instanserna. Detta är några fakta som framför allt tycks hasvårt för att fatta eller i varje fall acceptera. Ett påstående som ständigt återkommer i borgerligamotioner och reservationer är det att ungdomarna har för höga ingångslöner. Detfinns dock, enligt min uppfattning, ingenting som tyder på att detta ärriktigt. Om man jämför med andra länders statistik, kan man lätt konstatera atlSverige har en låg ungdomsarbetslöshet. Här är några exempel på detta, tagna urOECD:s statistik. har ungdomsarbetslöshet, ,och , och och Västtysklandmellan 10 och , medan och står i särklass med . Nimärkte att inte ville höra talas om siffrorna från andraländer, och jag förstår detta, eftersom siffrorna verkligen är komprometterandeför . Dessutom kan vi konstatera att en generell försämring avungdomars löner, av det slag som de borgerliga föreslår, sannolikt bara kommeratt innebära att de stora ungdomsgrupper som kommer ut på arbetsmarknadenutan problem får se sin lönesituation relativt försämrad. Detta talar för bör hålla fast vid den i vedertagna principen att löner och anställningsvillkorskall fastställas genom förhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden utaninblandning från samhällets sida. Det blir då parternas sak att övervägasådana anordningar som särskilda ingångslöner för ungdomar. På många avtalsområden finns redan ocksålönedifferentieringar när hänsyn fill ålder och yrkeserfarenhet bedöms göradetta motiverat. En intressant fråga vill jag ställa till centernsrepresentant. föreslår nämligen sänkta löner till ca . per timmeför ungdomar i ungdomslagen men också att ungdomarna skall arbeta åtta timmarper dag. Detta innebär en dagskostnad på ca , alltså en betydande ökningav totalkostnaderna. Hur skall finansiera denna merkostnad på ett antalmiljoner kronor när man vill skära ned arbetsmarknadsanslagen över enkam ? I årets budgetproposition har förändringar föreslagits påflera punkter i ungdomslagen. Den viktigaste är, enligt min uppfattning,tillägget med jobbsökaraktiviteter. I arbetet i ungdomslagen medför detta attarbetstiden förlängs med i genomsnitt . Under de timmarnaförutsätts ersättning utgå med belopp som motsvarar utbildningsbidrag tilldeltagare i arbetsmarknadsutbildning, omräknat till timersättning. Ungdomarsom arbetar heltid skall beredas ledighet med bibehållen lön. Deltagande i jobbsökaraktiviteterna blir obligatoriskt såtill vida att ungdomar som inte vill delta i aktiviteterna riskerar att bliavstängda från arbetet i ungdomslag. Jobbsökaraktiviteterna föreslås också bli kompletterademed ett i lagen inskrivet åläggande för arbetsförmedlingen att upprättaindividuella planer A rbetsmarknads-politiken, m.m. A rbetsmarknads-politiken, m. m. för ungdomar som varit i ungdomslag under längre lid,varmed skall avses en period av . Låt mig, fru talman, innan jag går in på de reservationersom fogats till ungdomslagsavsnitlel bara notera atl riskerna förinlåsningseffekter, som framför allt talar om, bör bli betydligtmindre med de förslag till förändringar som föreslås i proposition 100. Men låtmig också påpeka att inlåsningseffekterna är betydligt allvarligare och värreför de ungdomar som av olika skäl står utanför ungdomslagen. hari dag sagt, att han vill ha en längre anpassningstid för de här ungdomarna . Del innebär naturligtvis en ännu större risk än nu för inlåsning -och då inle i ungdomslag och arbete utan i arbetslöshet. Den här uppfattningenframkom mycket tydligt i samband med ett studiebesök som vi socialdemokratergjorde i . Det hade därför varit önskvärt att bl. a. hadeägnat större intresse åt detta svåra problem i stället för att ideligenkritisera och nedvärdera den lagstiftning om ungdomslagen som de själva harmedverkat till att genomföra. Så villjag gå över lill att kommentera några av reservationerna. Reservation 12 är gemensam för alla de tre borgerligapartierna. Den har därför blivit synnerligen utslätad och allmän, och del berorväl på all de borgerliga senare i reservafionerna skall kunna välja olika vägarför sin polifik. En del av texten har blivit så utslätad att alla politiskapartier säkert skulle kunna skriva under. Jag yrkar avslag på reservation 12. I reservation nr 13 tar upp kravet på enungdomsgaranti. Detta skulle innebära att de större företagen skulle garanterajobb till ungdomar, och det skulle tyvärr ske i konkurrens med bl. a. äldrearbetstagare och handikappade. Jag tror dessutom inle på idén med attlagstifta fram jobb i näringslivet och yrkar därför avslag på reservation nr13. Reservation nr 14 tar upp försämrade ungdomslöner och ärgemensam för de borgerliga. Jag vill hänvisa till min inledning om läget iandra industriländer när det gäller ungdomars situation på arbetsmarknaden.Jag tycker dessutom att de borgerliga skulle gå ut och fråga de över en halvmiljon ungdomar som redan finns på arbetsmarknaden om de är beredda att sänkasina löner. Vi socialdemokrater har i den här frågan liksom i mångaandra förtroende för arbetsmarknadens parter. Med vårt förhandlingssystemankommer det på dessa att träffa avtal om ungdomslönerna. I reservation nr 16 tar återigen upp förslagetom lönebidrags-finansierad yrkesutbildning. Ett liknande förslag framställdesförra året av moderata samlingspartiet. Det behandlades då avutbildningsutskottet, som avstyrkte förslaget i utbildningsutskottetsbetänkande /84:19, s. 19-20. Majoriteten i arbetsmarknadsutskottetifrågasätter om motionärerna och reservanterna för fram några nya fakta ochargument av sådant slag att nu bör inta en annan ställning. Jag yrkaravslag på reservation nr 16. I reservation nr 17 behandlas några förslag lillförbättringar av stödet till ungdomsföretagandel. Utskottet är positivt tillåtgärder för att stimulera ungdomarsförsök att driva egen verksamhet och därmed komma ur en Nr 109 lorsdaiienden Under budgetåren 1983/84 och 1984/85 har bl. a. anvisats 27 miljoner till -. särskildaungdomsprojekt, däribland slarl av egna företag. betänkande, AU 1983/84:21, har utskottet utgått ifrån attregeringen utan , , , , " 6 fe Arbetsinarknads- dröjsmålåterkommer till i frågor som rör ungdomsföretagande i . de falldär det är aktuellt med nya åtgärder som kräver riksdagsbeslut. Utskottetvill härmed bekräfta denna meningsyttring. Med anledning av vad jag härsagt yrkar jag avslag på reservation nr 17. I reservationerna 18 och 19 tar resp.centerpartiet upp ändringar i lagstiftningen om ungdomslagen. Man kan förslnotera den oenighet som råder mellan de borgerliga partierna. Här har moderateroch centerpartister var sitt yrkande om avslag, medan i stort gersin anslutning till regeringens förslag. I reservation 18 tas upp två frågor som deanser vara viktiga. Dels menar att bara de med behov avsysselsättning i denna form skall få jobb i ungdomslag, dels menar de attinlåsningseffeklerna skall reduceras. Det första kravet kan besvaras enkelt medatt det är just det som är meningen med lagen - när andra åtgärder inte ärtillräckliga skall ungdomslagen sättas in. Det andra kravet besvaras enklastmed alt bör bifalla de socialdemokratiska förslagen till ändringari lagen, så minskar också de eventuella inlåsningseffekterna. Men moderaternayrkar här avslag på de socialdemokratiska förslagen. reservation nr 19 är något underlig. Man ämnaröka kostnaderna för ungdomslagen . har sagt att arbetsgivarnaskall betala den del av kostnaden som överstiger . I så fallminskar de något, men kvar står frågan hur skallfinansiera de ökade kostnaderna för ungdomslag som man vill minskaanslaget till AMS med . Jag tycker att detta är något inkonsekvent,och det tycker också utskottets majoritet. Jag yrkar avslag på reservationerna18 och 19. 1 reservation nr 22 riktas kritik mot att antalet platseri ungdomslag inom den enskilda sektorn inte blivit tillräckligt stort. Det börerinras om alt placering av ungdomar inom den enskilda sektorn tillkom påinitiativ av en bred majoritet inom utskottet.