prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — Men årets ansökningssiffror visar atf defkommer atf bli annorlunda, och def var samma sak som sjöbefälsutredningenkonstaterade. Om man lättar på en del av de begränsningar och flaskhalsar somfinns för tillträde till denna utbildning skulle det bli bättre fart påansökningarna. Utredningen konstaterade också att sjöbefälsutbildningensuppgående i högskoleorganisationen medförde ändradebehörighets- och tillträdeskrav och atf man ännu infe har hunnit anpassa sigtill denna nya situation. En annan allvarlig brist var aff det inomsjöbefälsufbildningen inte fanns tillräckligt med praktikplafser. På det sättethindrades många intresserade från atf komma in på utbildningen. Det finns dessutom andra faktorer, men jag nämner i dagbara de hitfills redovisade. föreslog åtgärder som skulle underiättatillträdet fill sjöbefälsutbildningen. Ett arbete i detta syfte är påbörjat,och vi kan se resultatet i det ökade antalet sökande per . Åretssiffror är mycket bättre än exempelvis fjolårets. Jag frågar mig: Varför är def så speciellt att just de nuaktuella linjerna inom sjöbefälsufbildningen inte har hundraprocentigt fylldaklasser? Varför skall de läggas ned så snabbt? Statistiken visar ju atf en radandra högskoleutbildningar är i samma situafion, men det är aldrig fråga omnågon nedläggning av dem. 5 protokoll 1984/85:150 är def bestämt attsjöbefälsufbildningen i skall läggas ned. Tredje gången gillt lyderett ordstäv. Detta är tredje attacken mot sjöbefälsufbildningen i Härnösandsedan jag 1966 kom till , och det ser ut som om denna attack skalllyckas. Skälen för en nedläggning varierar. Vilka de är har nämntstidigare, men jag vill här upprepa dem. önskar nedmsta de småhögskolorna och ställer sig därför bakom majoritetens förslag om ennedläggning. Ett annat motiv har mina partikamrater från och övrigadelar av landet. De accepterar att regeringen av ett enda kvarvarande skäl -ett litet ekonomiskt tillskott till den stora statsbudgetens miljarder -föreslår en nedläggning. Därmed har än en gång förlorat kampen. Jag kan till detta lägga ytterligare enuppgift. efterfrågade svensk sjöfartsnäring - enligtanmälningar fill arbetsförmedlingarna - omkring 100 behöriga sjöbefäl. Tilldessa platser fanns inga anmälda arbetssökande. I går, , utexaminerades eff par gruppervid i . Genom ett telefonsamtal harjag kunnat konstatera att alla de som i går blev färdiga sjöbefäl är erbjudnaanställningar för vilka de har utbildats, nämligen ombord på fartyg. De får medandra ord jobb direkt. En del sägs ha flera arbeten atf välja mellan. Jag frågar mig: Varför lägger man mot en sådan bakgrundned denna högskoleutbildning, då näringen och de fackliga organisationerna ienighet framför den åsikten aft i behövs? Dessutomtyckte ju en enhällig sjöbefälsufredning 1984 aff man infe skulle göra någraförändringar, utan låta de tre skolorna få bedriva utbildning . Jag kan infe dra någon annan slutsats än atf ingasakargument biter på majoriteten. Utskottefs majoritet känner inte alltförstarkt för sjöfartsnäringen och dess behov. I vårt grannland har man enannan syn på denna näring. Men fjällkedjan är kanske för hög för atf vi i vårtland skall känna "draget" och ha samma inställning. Jag har kvar som riksdagsman.Jag vet infe om jag kommer att framträda någon ytterligare gång i den härtalarstolen, utöver några eventuella debatfrepliker efter def här inlägget. Somjag sade inledningsvis känns det en smula tungt och bittert aft behöva förloraen match här i mot en majoritet som har så många svaga sakargument. Jag vädjar fill mina kolleger, oavsett vilken politiskriktning de tillhör och även om tyvärr infe många av dem finns här i salen justnu: Fäll majoritetsförslagef! Rösta med reservation 9 där mitt namn står först!Gör det därför att firar sitt 400-årsjubileum eller, omni tycker def är oväsentligt, därför att sjöbefälsutbildningen i Härnösandunder har utbildat många tusental duktiga sjöbefäl av skilda kategorier!Gör det för att ge underlag och styrka åt högskolan i , somär framgångsrik i sitt uppbyggnadsarbete! Gör def för och förytterligare en stor del av landet! Gör det, riksdagskamrater! Minförhoppning är att ni haft fid atf läsa alla de argument och synpunkter som framförts i de skrifter som sammanställts ochöversänts fill er alla. Den nordliga landsändan behöver en utbyggd ochförstärkt utbildning, inte en försvagad sådan, som dagens majoritefsförslag innebär. Jag ber slutligen atf få framföra eft tacktill fru talmannen och hennes talmanskolleger liksom till mina medarbetare, somvisat eff gott kamratskap, vilket jag personligen har fått uppleva under mina20 riksdagsår. Än en gång vädjar jag till mina riksdagskamrater: och rösta på reservation 9! Alla sakargument ger dem som röstar med migrätt inför de år som är kvar av och kanske även längre in iframfiden. Jag och reservanterna med mig tror på svensk sjöfart och dessframtid. Näringen behöver välutbildat folk på sina fartyg. Jag yrkarbifall till reservation 9, 73LARS (): Def har framgått av de tidigare inläggen attutskottet blivit näsfan helt ense i några vikfiga avseenden, bl, a, när defgäller resurstillskotten till teknisk utbildning och forskning. Jag behöverinte referera detaljerna i utskottets ställningstagande, eftersom framför alltJörgen men i någon mån också har redogjort för dem. Jag hade tänkt göra mitt inlägg kortfattat för aff besparakammarens ledamöter kvällsplenum, men det är möjligt atf jag måste frångå dentanken på grund av en del inlägg som gjorts i debatten. Låt mig till aft börja med säga till och inågon mån också till aft jag tycker aff de varje gång vibehandlar ett betänkande som rör högskolan, oavsett om det gäller utbildningeneller forskningen, drar i gång en stor debatt om hela högskoleutbildningen utanaff betänka vilket avsnitt det är vi för tillfället behandlar. Det dröjde ettbra tag innan kom in på def betänkande som är föremål föröverläggning . Det är klart att man kan föra en allmän högskolepolitiskdebatt varje gång vi har atf behandla ett betänkande, men jag tycker att detblir litet tjatigt. Det vore bättre om man koncentrerade sig på just detsakområde som överläggningen skall gälla. När nu ändå denna inbjudan till en allmän debatt haravgivits vill jag säga aft man för att ge någon mening åt denna kanske inte börfa till de värsta övertonerna. Man borde infe säga aft hela högskolan är i djupoch allvarlig kris. Jag tror faktiskt inte aft det finns underlag för detta. Det finns ett antal allvarliga problem på flera områden -det medger jag gärna. Det vore ju dumt atf infe erkänna detta. Men aft ta tillsådana övertoner som här har gjorts tror jag inte tjänar något syfte. Det ärunderligt, att när man träffar människor som fungerar inom högskolan, så är detpå många ställen och i ett stort antal avseenden som man inte alls talar omnågon djup och allvarlig kris. Man borde kanske tona ned detta tal litet grand.Det är lätt att ord som kris förlorar sitt värde, om man använder dem förallting. kammare är kanske inte rätt forum för atfdiskutera löner och lönepolitik. Men om man skall göra def - vilket jag ärytterst tveksam till - behöverman kanske inte heller ta till uttryck som atf en del av de högskoleanställdahör till de lägsta kasferna. Bara själva ordet kast är ju för resten, för demsom känner till vad det betyder, alldeles enormt värdeladdat. För att vi ifortsättningen skall få en vettig debatt om dessa fing bör på vad orden egentligen har för betydelse. Det är ingen mening atthålla på som gör. Jag tycker att alla de här kraftigt värdeladdadeorden snart borde vara uttömda. Den socialdemokrafiska utskottsgmppen har, som bl. a.Jörgen har sagt, gjort en annan bedömning än regeringen när det gällerresurserna till teknisk utbildning och forskning. Jag noterade att BirgerHagård sade aff socialdemokraterna i utskottet inför risken av ett nederlag iriksdagen slutit upp bakom moderater och folkpartister och de andra. Def ärklart atf kan tolka def så. Men jag skulle kunna uttrycka det som så aft vi har tagitstarka intryck av de sakliga och i sansad ton framförda synpunkterna frånföreträdare för den tekniska utbildningen och forskningen. Det är det egenfligamotivet för atf vi har gjort en annan bedömning är regeringen. ha vilka funderingar han vill om vad det är som ligger till grund för vårtställningstagande. Men jag tror aft det främst är sådana här sakligaöverväganden som gör atf man inom ett parti ibland har olika bedömning. Jag sade att utskottet var näsfan helt enigt. Det endaundantaget är, som vi har hört av , att vpk infe vill vara medom att förlängningen av utbildningen från 160 till 180 poäng skall ske filloförändrade kostnader. Flera kompetenta bedömare har sagt att det går att rymmadenna förlängning inom oförändrade kostnadsrarnar. Vi inom de övriga partiernatyckte därför atf def fanns skäl aft ange detta i utskottsbetänkandet som enförutsättning för bifallet till förlängningen. Jag kan fills vidare nöja mig med dessakommentarer beträffande de här avsnitten, vilka mynnar ut i efttillkännagivande till regeringen. Sedan villjag säga några ord om de reservationer som har avgivits. Till det krav som har avgivits i reservation 1 på ensamlad och grundlig översyn av den tekniska högskoleutbildningen vill jag bara foganågra kommentarer. Civilingejörsufbildningen ses över av en arbetsgrupp inomUHÄ. Frågan om påbyggnad av gymnasieskolans N- och T-linjer ses också över avUHÄ. Påbyggnaden på gymnasieskolans yrkesinriktade linjer i övrigt ses över aven arbetsgrupp inom . Det pågår alltså över helaspektrumet ett översynsarbete. Kravet på flera alternativ i samband med de pågåendeöversynerna av teknisk utbildning måste ju rimligen anses tillgodosett genom de översyner som pågår. behöver därför infe göra ett särskilt tillkännagivan de på denna punkt. I reservation 11 krävs en samlad utvärdering av allYTH-utbildning. Det finns väl knappast någon gren av den högre utbildningen somhar utvärderats så pass mycket som YTH-utbildningarna. Jag skulle kunna räknaupp en lång rad av studier som har gjorts från 1970-talefs senare del och framtill . mig bara erinra om att det pågår en utvärdering som skallbli klar i vår. Enligt vad jag har inhämtat är detta fråga om en total översyn.Motionärernas krav torde alltså vara tillgodosedda. Jag kommerinfe ihåg om det var just i samband medYTH-komplexet eller om det var i en annan passus av sitt anförande som BirgerHagård kom in på frågan om olika slags utbildningar inom högskolan, vilka haninfe tyckte egentligen hade karaktär av högskoleutbildning. Han talade om attdet fanns en flora av utbildningar i högskolan som väl egentligen inte hördedit, om jag nu fattade honom rätt. I slagväxHngen mellan och detta vidare, och den här blev till slut ettsammelsurium, som han uttryckte det, av utbildningar inom högskolan, som haninfe heller tyckte hörde dit. Det kan vara skäl aff anföra några ord omstrukturen i detta avseende. Vi har eft antal allmänna utbildningslinjer. Vidare har viett antal lokala utbildningslinjer. Det var en medveten avsikt ihögskolereformen - den reform som alltid benämner den s, k,reformen - att man skulle ha i första hand allmänna linjer som skulle svara motett permanent behov. Vidare skulle man ha lokala linjer, som skulle svara fördels fillfälHga behov, dels också regionala behov som kunde uppstå då och då.Men tanken var också att man skulle pröva om de här lokalalinjerna kunde göras om. Därför blir läget atf när det gått så utvecklasdet ett antal lokala linjer som infe inrättas centralt utan lokalf. På t, ex,data- och elektronikområdet finns def eft stort antal lokala linjer. Därför fårman, när det har gått , fundera över om dessa linjer har kommit atf liggamycket nära varandra, så aft man kan åstadkomma en hyfsning av bilden. Sådanaöverväganden pågår nära nog alltid inom UHÄ, Just nu pågår överväganden om mankan foga ihop data- och elekf ronikområdets alla utbildningslinjer till nyaallmänna utbildningslinjer som är mer permanenta. Det är väl ur det härperspektivet man får se detta som , kallar för flora ellersammelsurium. Kanske def då blir mera förståeligt atf det under en viss periodkan finnas ganska många utbildningslinjer som kan sägas röra ungefär sammaämnesområde, Def är kanske inte så stor skillnad mellan dem, def är . baralitet oHka varianter på olika orter. Men def är ingenfing aft vara förskräcktöver, , Framför allt tycker jag infe def är något fel i aft prövasig fram på detta sätt, får man föra ihop dem till mera allmännalinjer. Jag ser alltså detta som en posifiv process, som kommer att pågå helafiden inom högskolan i fortsättningen. Det farväl anses höra fill de merapositiva sidorna i högskolereformen , Jag tycker alltså infe att det finns skäl att, medmotiveringen att man vill ha en samlad utvärdering, gå emot förslagenbeträffande YTH, Får jag sedan säga några ord om reservafionerna 6 och 8,som gäller omfördelning av nybörjarplatser mellan civilingenjörslinjerna resp,frågan om inrättande av en linje för fastighets- och bostadsförvaltning. Jagvill bara foga den kommentaren till de två reservationerna aft utskottet härinte har tagit ställning i själva sakfrågan utan invänfar underlag frånberedning i bl, a. regeringskanslietunder , Avslagsyrkandena i dessa två avseenden kan alltså infeanses gälla sakavslag utan mera ett proceduravslag, I reservation 4 krävs eft tillkännagivande atfmarknadslönefillägg skall användas i ökad utsträckning, som vi hörde här. Påden punkten är utskottets uppfattning att en utveckling redan är i gång mot attanvända dessa marknadslönetillägg i ökad utsträckning. Den arbetsgrupp som utbildningsministerntillsatte för atf överväga omedelbara åtgärder när det gäller lärar-ochforskarförsörjningen behandlar också frågan om marknadslönetillägg. Till detkan man väl foga - och def vill jag gärna göra - aft det är rätt tvivelakfigfom bör gå in i några diskussioner om de här olika lönepolitiskainstrumenten och deras omfattning. Det skall man kanske vara litet försiktigtmed. Reservation 7 innehåller förslag om atf inrätta endatavefenskaplig linje med 30 platser i i stället för i . Manställer alltså emot här. Utskottet anser atf def är viktigt aft får denhär utbildningen. Därför gör utskottet nu en annan avvägning än reservanterna.Man kan väl säga att det för östra finns en datavefenskaplig linje iUppsala med 60 platser. Man är alltså inte renons på datavefenskapligutbildning i den här landsdelen. Jag kan hålla med reservanterna om atf detbehövs en datavefen-skapHg linje också i . Det är min förhoppning attdet blir tur nästa gång i detta avseende. I reservafion 10 hävdar man aft den föreslagna nyaproduktionsteknikemf-bildningen inte har karaktären av högskoleutbildning,varför den inte skall vara en allmän högskoleutbildning. Därför yrkar manavslag på propositionens förslag. Jag skall nöja mig med aff nu säga att defför närvarande finns inom högskolan driffteknikerlinjer. Det finns ett flertalYTH-linjer. De är uppenbarligen högskoleutbildningar . Det är alltsåingenting principiellt nytt som utskottet har kommit fram fill i dettaavseende. Det skulle naturligtvis i och för sig vara intressant attföra en diskussion om vad det är som egentligen konstituerar enhögskolekaraktär hos en utbildning: Jag skall tills vidare av tidsskäl avståfrån detta. Vi får se om frågan kommer tillbaka i debatten. Reservanterna bakom reservafion 12 och utskottet äröverens om att det är angeläget med en verksfadsteknikerutbildning iSödertäljeområdet. Utskottet anser att det kan finnasförutsättningar att ordna den utbildningen som uppdragsutbildning i Södertälje.Därför vill utskottet nu inte skriva ut en beställning /87, vilketreservanterna vill göra. Här rör det sig alhså inte om någonting /86 utanför som sagt 1986/87. , fru talman, ett par ord omsjöbefälsutbildningen. Det är riktigt atf sjöbefälsutredningen förordade skulle låta sjöbefälsutbildningen i vara kvar och låta def gå entid innan man far en definitiv ställning fill om utbildningen skall vara kvareller läggas ned. Def var en utbildnings-politisk bedömning som utredningengjorde. Regeringen har gjort en annan bedömning. Den bedömningen är, såvitt jagkan se, inte främst, eller egentligen inte aHs, en utbildningspolifisk bedömning utanen ekonomisk avvägning. I det läget hade då utskottet atf göra sin avvägning.Man har kommit fram fill samma avvägning som i propositionen. Jag kan i någonmån förstå den besvikelse som man kan känna i över detta.Det är viktigt att, med anledning av någon av passager, påpekaatt inte blir lotflöst. Ett av motiven fill att väljaHärnösand som nedläggningsort var faktiskt att förutsättningarna för att ordnaersättningsutbildning i var mycket goda. får nuför det första en tvåårig produktionsfeknikerlinje med 30 nybörjarplatser frånden . För det andra får man en tvåårig driftteknikerutbildning medytterligare 30 nybörjarplatser från samma tidpunkt. För def tredje skall denfortsatta planeringen inriktas på att även driftingenjörsufbildningen skallförläggas fill . Området i fråga blir alltså inte lotflöst.Det skall man kanske komma ihåg när man funderar över fördelningen mellan olikadelar av landet. Ett par kommentarer till framför allt . jämförde antalet platser och antalet sökande och kom dåtill vissa relationer. Vad jag tycker glömde bort var att det ärungefär av de sökande som kommer till utbildningen när den startar. Dettaställer siffrorna i en något annorlunda dager. Jag tycker aff man skall beaktadef när man resonerar om dessa frågor. var också mycket missnöjdmed atf nedläggningen kom så snabbt, som han uttryckte sig. Def är riktigt attregeringen här gjort en annan bedömning än sjöbefälsuf redningen. Man skalläven här ha i minnet aft det har varit eft stort antal tomma platser,och ufnyttjandegraden har, som också sade, legat någonstans på inom denna utbildning. Det är klart aft om man infe ser någonändring utan det redovisas tomma platser på det här sättet, så måste man förreller senare reagera - och då kommer de ekonomiska argumenten in i bilden. Jagtycker infe att def är rättvist aff säga aft detta är den enda utbildning somminskats eller lagts ner på dessa grunder. Om man går igenom hela högskolan ochdess olika linjer, så finner man atf när det varit eft undemtnyttjadehar det gjorts reduktioner. Vad som sker här är alltså infe unikt- def vill jag påstå. Bara en kommentar till - om detta att def infe finns någrasakskäl som skulle bita. Def sakskäl som utskottet har baserat sig på är defekonomiska skälet - och erkänner ju atf def var ett skäl. Densumma det rör sig om kan naturligtvis tyckas vara liten i det storasammanhanget, def kan jag hålla med om. Men om sådana här, som man kan tycka,små summor adderas över tiden, och när det gäller flera utbildningar, så blirdet i alla fall en del pengar. Det är också ur def perspektivet som man får sepå utskottets -och regeringens - avvägningar. Jag skaH nöja mig med dessa kommentarer till vad som harsagts och ber aft få yrka bifall till utskottets förslag på alla punkter ochavslag på samtliga reservationer. 74 () replik: Hela högskolan är inte i kris, def är bara endel som har problem, säger . Man kan då fråga sig när det ärberättigat aft tala om kris. När det förekommer demonstrationer runt om vidvåra tekniska högskolor, när av civilingenjörerna och arkitekterna blirklara med sina examina inom den stipulerade tiden, när vi har en lågexaminationsfrekvens inte bara på Teknis utan också på juristsidan, och inomden ena utbildningen efter den andra, när vi har sfrömhopp av akademiska lärarebort från högskolan och ut fill näringslivet - är def då inte befogat att talaom kris? I varje fall är flertalet av de verksamma akademiska lärarna utanvidare beredda att stryka under atf det rör sig om en allvarlig kris. Detsammagäller våra rektorer, senast rektorn vid , , i enartikel härförleden, en artikel som förresten just hade rubriken . Man skall kanske infe i ta upp lönefrågan, menarLars . Men vi måsfenoggöradet idet här fallet, närdet visar sig atfen facklig organisafion gör vad den kan för att försöka hålla nere deakademiska lärarnas ersättning och den andra inte mäktar aft få upp den tillräckligt.Då är det kanske anledning för att uttala sig, precis som man gjortförut för att befria utländska forskare från en del av skatten. När man införmarknadslönefillägg, så är det ju just därför atf den vanliga ersättningen idet här sammanhanget inte räcker till. Då måste man naturiigtvis frånriksdagens sida säga sig: Är det inte rimligt aft regeringen i det här falletger arbetsgivarverket sådana direktiv att man kan komma till rätta med dessaproblem? Slutligen: Jag är inte alls övertygad om aft def var någonperfekt ordning som man fick genom den s, k, högskolereformen 1977, Tvärtomtycker jag att aH utveckling har visat aft försöken aff sätta inallt inom en enhedig ram bekräftar hur omöjligt själva systemet blir. Man skallalltså jämföra med ökning av per capita-resurser till de tekniskautbildningarna, till civilingenjörs- och arkitektutbildningarna, med satsningpå en lokal linje här och en lokal linje där. Då blir def något alldelesorimligt över hela systemet -och det är väl det som är själva orsaken till attdet inte fungerar särskilt bra, Def är riktigt, , aft vi borde ha en stor,ordentlig debatt där vi kunde diskutera de övergripande frågorna. Men tyvärrharvara betänkanden blivit väldigt uppstyckade - det är mycket avdetaljproblem. Annars skulle jag inte hälsa något med större fillfredsställelseän atf man kunde få diskutera frågorna i ett enda sammanhang. 75JÖRGEN () replik: Jag uppskattar att som vanligtför debatten på eft mycket sakligt plan. På en punkt har vi säkerligen ändådelade meningar, nämligen i gmndfrågan om situafionen för högskolan . Jagmenar aff situationen är djupt bekymmersam. Man kan diskutera om ordet krisskall användas eller infe, men att det är en djupt bekymmersam situation ärhelt klart. Det är på många områden svårt att rekrytera duktiga unga människor, som är beredda att stanna kvar inom högskolan.Inte minst gäller det på det tekniska området. Det som vi har gjort inom utbildningsutskottet är någotmycket ovanligt. Vi har beskrivit den utomordenfligt bekymmersamma situationen,och vi har hos regeringen begärt långtgående åtgärder dels på kort sikt- redantill nästa budgetår-, dels på lång sikt, för att man skall kunna komma fillrätta med def läge som råder. Jag tyckte också att det var befogat att förutom mittresonemang omkring folkpartireservationerna också göra några allmännakommentarer. Jag tog då upp vikfen av ätten förändring av antagningssystemetgenomförs. Detta har förvisso mycket atf göra med den tekniska utbildningen,även om det också är viktigt för alla andra områden inom högskolan, Aft detbehövs förändringar är alldeles klart, Def är angeläget att göra det lättareför ungdomar att komma in, och det behövs viktade betyg och antagningsprov, Eftsätt att underlätta intagningen är också aff få fram vilka som är bäst lämpadeför och vilHga atf satsa på teknisk utbildning. Jag tog vidare upp en fråga som jag egentligen inte ficknågot svar på. Jag har förståelse för att det är svårt atf i ett anförandespänna över allt, men jag tycker att forskarutbildningens meritvärde är avutomordentligt stor vikt vad gäller den tekniska utbildningen. Man kan kanskehävda att det är fel atf föra den debatten här , men när skall man annarsföra den? Vi förde den och var då överens om atf genomgångenforskarutbildning skall tillgodoräknas som yrkesarbete. Sedan haringenfing hänt, och jag tycker atf det är befogat atf i detta sammanhang pekaockså på det förhållandet. , fru falman! Jag kan infe och vill infe i dennareplik polemisera mot - han får föra sin debatt med LarsGustafsson, Men jag känner ändå ett behov av att säga att jag harutomordentligt stor respekt för som politiker.