prot · G80987 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:87 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden 13 innevarande månad. Utökningav antalet suppleanter i finansutskottet Omsäkerheten vid handhavandeav komplicerad sjukhusapparatur 2§ Utökning av antalet suppleanter i Enligt till kammareninkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit att antalet suppleanteri finansutskottet skall utökas från 19 till 20. Jag hemställer att antaletsuppleanter i finansutskottet bestäms till 20. Kammarenbiföll denna hemställan. 3§ Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela att fyllnadsval tillfinansutskottet kommer att ske vid morgondagens sammanträde. 4 § Svar på fråga1984/85:377 om säkerheten vid handhavande av komplicerad sjukhusapparatur har frågat utbildningsministern vilka åtgärder hon harföretagit eller ämnar vidta för att öka vårdpersonalens kunnighet och säkerhetvid hanterandet av komplicerad teknisk apparatur. Frågan har överlämnatstill mig. Socialutskottethar i sitt betänkande 1984/85:3 behandlat fyra motioner om medicinteknisksäkerhet. Utskottet konstaterar att det är av största vikt att Om säkerheten vid handhavandeav komplicerad sjukhusapparatur såvälvårdpersonalen som sjukhusingenjörer och sjukhustekniker har en utbildning somgaranterar att de kan sköta komplicerade och för patienterna ofta livsviktigaapparater på ett för patienterna säkert sätt. Det är en uppfattning som jaggivetvis delar. Den grundläggande utbildningen i frågor som rör denmedicintekniska säkerheten meddelas i gymnasieskolan och högskolan.Utbildningsministern har på en fråga i om utbildningen pågymnasieskolans vårdlinje redovisat vissa förbättringar av utbildningen vid dennya grenen för hälso- och sjukvård. Den tekniska utvecklingen är snabb.Utbildningsministern har mot denna bakgrund vidare angivit att den utredningsom f. n. ser över den gymnasiala yrkesutbildningen skall behandla vilkautbildningsbehov som kan beaktas inom skolans ram och vilken utbildning somhör till huvudmannens ansvar. I socialutskottets betänkande konstateras att det i förstahand är sjukvårdshuvudmännen som skall se till att vårdpersonalen har dekunskaper som erfordras om den apparatur man använder i behandlingsarbetet. har tagit initiativet utredning som skall analysera problemen kring den medicintekniska säkerhetenoch komma med förslag till åtgärder. Ett område som gruppen angivit somsärskilt viktigt att behandla är s. k. handhavandekunskap. Jag avser att begära regeringens bemyndigandeatt tillkalla en utredning om den medicintekniska säkerheten. Utredningenkommer att få i uppdrag att analysera arbetsuppgifterna inom resp. vårdområdeoch formulera krav på utbildningen för olika personalkategorier. Dessauppgifter skall ingå i underlaget för de beslut om utbildningarnas mål ochinnehåll som de ansvariga statliga och kommunala utbildningsmyndigheterna skallfatta. 4GULLAN (): Jag ber att få tacka sjukvårdsministern för svaret. Utvecklingen på det medicintekniska området har varitenorm , och den accelererar. Detta är i och för sig mycketpositivt, för det ger förbättrade möjligheter till diagnos och terapi. Menmedaljens baksida är att patienten utsätts för allt större risker, inte minstpå grund av passivitet hos ansvariga instanser, framför allt hos landstingen.De har faktiskt inte reagerat förrän klockan bokstavligen blivit kvart övertolv. Den tragiska dialysolyckan vid i har i dagarnasatt vårdpersonalens ansvar för patientens säkerhet i blixtbelysning. Vi skall inte här gå in på ett enskilt ärende - domen motsjuksköterskan kommer ju också att överklagas. Men om det tekniska larmsystemetär uppenbart felaktigt konstruerat - vilket framgår av radioprogrammen i dag-framstår en fällande dom mot befattningshavaren i fråga som helt orimlig förmig. Frågor om patientens säkerhet i vården har tyvärr intealltför ofta diskuterats här i . När och jag i januari1982 i en motion tog upp frågan om en säkrare läkemedelshantering inom hälso-och sjukvården, hade socialutskottet inte behandlat någon fråga om patientsä- Den gången gällde det behandling med kortvåg, mikrovåg ochultraljud. under behandlades, som nämnts här, fyramotioner om medicinteknisk säkerhet. Frågan hade tagits upp ur två aspekter,dels användarnas, dvs. vårdpersonalens kunnighet och kompetens, dels apparatsäkerheten,I motion 1983/84:627 underströk vi båda motionärer vikten av att vårdpersonalsom handhar teknisk apparatur verkligen får utbildning härför. Vi påtalade destora bristerna i dagens utbildning. förordade en övergripande översyn, och den13 meddelade statsrådet här i kammaren att en utredning skulletillsättas för att förbättra den medicinska säkerheten - speciellt vad avserapparatur. Detta oroade mig. Men jag kan väl säga att jag känner mignågot lugnare med det svar jag har fått . Det är viktigt med typgodkännande av vissa viktigaapparater, någon form av "körkort" för viss utrustning och klaratekniska rutiner med checklistor. Vidare bör man ställa krav påtillförlitlighetsanalyser. Men hur bra apparatur och säkerhetssystem vi än förfogaröver är det personalens kunskaper och kompetens som är avgörande för patientenssäkerhet i värden. Detta är vi tydligen eniga om. Enligt gällande lagstiftningär vårdpersonalen ansvarig för sina handlingar, och då skall den också ha fåttfullgod utbildning för sina uppgifter. Jag vill ändå fråga statsrådet omutbildningsfrågorna kommer att få en verkligt framskjuten ställning i denkommande utredningen. Kommer myndigheternas ansvar och befogenheter attytterligare kartläggas? Om säkerheten vid handhavandeav komplicerad sjukhusapparatur Som jag har sagt imitt svar kommer man bl. a. med ledning av utredningen givetvis också attformulera vilka krav som skall ställas på utbildningen. Jag tror att GullanLindblad kommer att få sina synpunkter tillgodosedda, när vi kanpresentera direktiven till denna utredning. 6GULLAN (): Jag ber att få tacka statsrådet för detta kompletterande svar. Jag har kanske tänkt framför allt på sjuksköterskorna ochannan personal som har medellång vårdutbildning. Andra frågor som också ärmycket viktiga är bl. a. sjukhusingenjörernas särskilda ansvarsområde ochkraven på deras kompetens. Jag förutsätter att dessa frågor också kommer attbelysas. Sjukhusingenjörerna har en väldigt viktig roll när det gäller att geråd, information och träning till personalen i vården. "Flum i vården," stod det i en ledare i . Där kritiserades den vårdutbildning som blev resultatet av"Vård 77." Jag måste erkänna att jag delar en hel del av desynpunkter som framfördes i ledaren. Den vårdfilosofi och denutbildningsfilosofi som var rådande gick ju i väldigt storutsträckning ut på grupparbeten, "självkännedom" och "förmågaatt kritiskt bedöma information," som det hette. Jag är glad över Om säkerheten vid handhavandeav komplicerad sjukhusapparatur att jagåtminstone i någon form, när jag kom till , genom motioneroch på andra sätt åtminstone något kunde förbättra den vårdutbildning, som blevresultatet av den något flummiga utredningen. Det är uppenbart att det finns brister i utbildningen . Vi har kunnat konstatera att är mycket kritisk i sittyttrande över utbildningen för vårdpersonal. Men säger att "som den nyavårdlinjen i gymnasieskolan utformats har situationen på intet sättförbättrats. Fysik och kemi studeras inte specifikt, och matematik kan väljasbort till förmån för språk. leder detta naturligtvis till ökade riskervid användning av utrustning men även till ökat teknikerberoende." Manmenar att det är mycket viktigt att patientens behov kan tillgodoses genom attvårdpersonalen får en tillräcklig utbildning. Jag vill ställa en sista fråga: Kommer utredningen attbedrivas mycket skyndsamt? Här gäller det ju bokstavligen livet. Jag kan först komplettera svaret när detgäller sjukhusfysiker och sjukhusingenjörer. har fåttbemyndigande att ge ut allmänna råd om kompetenskraven för just dessayrkesgrupper. En sådan bestämmelse trädde i kraft . Utredningen om den medicinsk-tekniska säkerheten beräknasarbeta . Jag tror inte att det går att utreda dessa frågor meraskyndsamt, för det är angeläget att man verkligen studerar frågorna ordentligt. 8 (): Det är bra att det ställs krav på attutredningen skall arbeta skyndsamt. Frågorna är ju mycket angelägna, ochegentligen borde mycket ha skett . Vi får väl alla beklaga att sålitet har blivit fallet, men det är vackert att det äntligen kommer att händanågonting. Vårdpersonalen har ju själv uppmärksammat de brister somföreligger i utbildningen. Jag vill erinra om att sjuksköterskorna inomVästerbottens lokalavdelning av SHSTF i en motion till i årkräver att naturvetenskapliga ämnen skall vara obligatoriska på gymnasieskolansvårdlinje. Jag menar emellertid att de brister som råder iutbildningen faktiskt beror på att eleverna redan i inte fåtttillräckliga baskunskaper. Detta visar sig framför allt i att många inte kanutföra läkemedelsräkning, något som förvisso inte är särskilt komplicerat mensom kräver åtminstone elementära kunskaper i reguladetri och procenträkning. 9 : taletid ärslut. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1984/85:385 om åtgärder med anledning av amalgamets bieffekter har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av rapporter i massmedia om amalgametsbieffekter. Regeringen har lämnat i uppdrag att utredavissa frågor rörande tandersättningsmaterial. a.utreda förutsättningarna för att fabrikanter och importörer skall varaskyldiga att uppge innehållet i tandersättningsmaterial samt för att upprättaett produktregister och ett register över biverkningar av materialen. skall också enligt utredningsuppdragetange ytterligare behov av forskning och annan kunskapsutveckling om materialenslokala och generella biverkningar. Den samhälleliga, producentobundna forskningen omdentalmaterial sker bl. a. vid för odontologiskmaterialprovning (NIOM) i . Även vid tandläkarhögskolorna finns enomfattande forskning, som i stor utsträckning är inriktad mot dentalmaterialensbiologiska effekter. Vid statens miljömedicinska laboratorium pågår i samarbetemed en studie om i vilken mån kvicksilver upplagras hosmänniskan. Från denna studie har vissa resultat redovisats vid ettkvicksilversymposium vid den medicinska riksstämman. Resultaten har ävenrefererats i massmedia. Studien har ännu så länge enbart omfattat vävnaderfrån ett fåtal avlidna personers hjärnor. Generellt gällde för samtliga fallatt kvicksilverhalterna vid en internationell jämförelse var mycket låga.Materialet är dock för litet och sambanden för komplexa för att det skall vara möjligtatt dra några slutsatser om tänkbara samband med amalgam. Avsikten är attstudien skall fortsätta med ett mer omfattande material. Jag har f. n. inga skäl att vidta ytterligare åtgärder menföljer självfallet utvecklingen inom dentalmaterialområdet med uppmärksamhet. Om åtgärder med anledning av amalgamets bieffekter 11BÖRJE (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Zoofysiologen och docenten har under många årarbetat med de frågor jag aktualiserat. "Kvicksilvret i amalgamfyllningar utgör en storhälsorisk genom att det kan lösas ut och via mag-tarmkanalen eller via kärleller nervceller nå hjärnan. Detta är orsaken till att vissa personer drabbasav de besvär som i allmänhet kallas oral galvanism." Problemet har alltså uppmärksammats mycket . Vid ettflertal tillfällen har vi debatterat det också här i - många motioneri ämnet har väckts, och socialutskottet har behandlat dessa frågor åtskilligagånger. Kunskaperna på detta område har vidgats bland läkare och forskare, menför att lösa problemen krävs resurser. I svaretpå min fråga nämner statsrådet att har fått i uppdrag Omåtgärder med anledning av amalgamets bieffekter att utreda vissa frågorrörande tandersättningsmaterial. För att få klarhet i hur det kan tainnan vi kan vänta oss resultatet av utredningens arbete vill jag fråga: Närfick detta uppdrag? Jagvill vidare fråga: Vilka resurser har fått exklusivt för denhär uppgiften? Jagvet att medlemmar önskar få något slags representationi det institut i som statsrådet åberopar i svaret, nämligen . Kan statsrådet verka för attTandvårdsskadeförbundet, som ombud för patienterna, får en representant istyrelsen? Tandvårdsskadeförbundethar lämnat in en skrivelse i det här ärendet till ansvariga myndigheter.Skrivelsen har också delgivits politiker och massmedia. Förbundet har i denställt krav på att myndigheterna senast skall framläggabevis för att amalgam är oskadligt för hälsan. Ytterligare ett antal krav harformulerats i att-satser i skrivelsen, som jag förmodar att statsrådet harfått. Hur ställer sig statsrådet till de anspråk som framställs i denskrivelsen? fick detta uppdrag genom ett regeringsbeslut den 11juli 1984.1 skrivelsen till anges att utredningsresultaten kandelredovisas, men att uppdraget i sin helhet skall ha redovisats tillregeringen . I samband med regeringsbeslutet harockså medel ställts till förfogande. Anf.13 (): Jag tackar statsrådet för dessa kompletterande upplysningar. Jagvill gärna till protokollet läsa in de krav som harframställt i sin skrivelse. Man kräver att myndigheterna senast i april månad1985 framlägger bevis för "att amalgam äroskadligt för hälsan, attkvicksilvertillskottet från amalgam inte överstiger en bråkdel av vad somkommer från normal föda, attkvicksilver från amalgam inte ansamlas i hjärna, njurar eller andra organ, attkvicksilver från amalgam inte stör immunsystemets normala funktioner, attkvicksilver från amalgam inte överförs till hos gravida eller hindrarnäringstillförseln till fostret". Detär mycket starka krav som framför, men jag villframhålla att det är angeläget att de tillgodoses. Från departementets sida börkraven enligt min mening understrykas för med hänvisning tilldet uppdrag som regeringen har ålagt att utföra. Kan statsrådetlova att hon skall söka göra detta? Jag är fullt medveten om de problem som vissadentalmaterial orsakar för många människor. Jag får i brev och i andrasammanhang bevis för detta. Vi har bedömt att vi nu skall avvaktasocialstyrelsens förslag. skall mycket snabbt klara av dettauppdrag, och innan jag har fått en redovisning av resultatet avsocialstyrelsens arbete är jag inte beredd att fatta beslut eller meddela någotytterligare. Jag avvaktar som sagt förslag. 15 (): Jag vill ytterligare en gång tacka för svaretpå frågan. Jag menar, precis som jag sade i mitt första anförande, att envidgad förståelse visas för dessa frågor. Vad som behövs nu är att man fråndepartementets sida och kanske även från annat håll understryker vikten avdetta arbete, så att får fram resultat somleder till ett förbättrat läge för dessa patienter. Om villkoren för erbjudande av svenska sjukhusplatser åtutländska patienter Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1984/85:390 om villkoren för erbjudandeav svenska sjukhusplatser åt utländska patienter Margö har frågat mig om exportenav svenska sjukhusplatser bör ske på rent kommersiella villkor. Först vill jag säga att det inte är ovanligt attsjukvårdshuvudmännen i i vissa fall köper sjukhusvård utomlands.Landstingsförbundet har också utfärdat rekommendationer omspecialistvård utomlands. Omvänt kan det vara naturligt att svensk sjukvård,när tillfällig överkapacitet finns, säljer vård till andra länder. Svensksjukvård är av hög kvalitet och åtnjuter stort förtroende utomlands. Jag vill dock starkt betona attdenna svenska sjukvårdsexport inte får ske i former som står i strid med hälso-och sjukvårdslagens mål om god hälsa och vård på lika villkor för helabefolkningen och det ansvar lagen lägger på landstingen att sörja förbefolkningens behov av en god hälso- och sjukvård. 17MARGÖ (vpk): Jag tackar sjukvårdsministern för svaret på min fråga. Vi har här i en medicinskt och tekniskt välfungerande sjukvård. Internationellt sett tillhör vi nog de bästa. Kritiken somriktas mot vår sjukvård handlar inte heller om den medicinska och tekniskadelen av vården. Kritiken riktas mot köer, väntetider och otillräckhg tid förmedmänsklighet. Ett öppet brev publicerat i pressen i december förra åretfrån den svårt cancersjuka i skakade nog om oss alla somsysslar Om gränsvärdet för aflatoxin i mjölk Rakt på sak, enkelt och osentimentalt beskrev hon vårsjukvårds brister, brister som knappast pekar på en överkapacitet. Allmänhetens bild av vår sjukvård är knappast den att detfinns en överkapacitet. Många äldre patienter har själva upplevt hur de vidakut sjukdom fått en plats i korridoren på grund av rumsbrist. På här i - det är det sjukhus somjust nu är aktuellt för export av överkapaciteten - är det vanHgt förekommandemed rumsbrist. Ett annat exempel på vårdexport är Stiftelsen Carlanderskasjukhemmet i . Avtal har träffats mellan Sahlgrenska och medinnebörd att står till förfogande i de situationer somCarlanderska sjukhemmet inte har möjlighet att vårda patienterna. Vidare bidrarSahlgrenska med blodförsörjning och angiografier. Läkare från Sahlgrenskaskall sköta vården av de importerade patienterna på sin fritid. Och vårdenhandlar om avancerade hjärtoperationer på utländska patienter. Om det finns en överkapacitet inom svensk sjukvård - någotsom kan vara svårt att förstå med tanke på de brister som vi faktiskt har - ärdet nog lättare att få en uppslutning bakom detta om den här exporten sker pårent humanitära grunder och med hänvisning till internationell soUdaritet istället för, som , på rent kommersiella villkor. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:373 om gränsvärdet för aflatoxin i mjölk har frågat mig om jag avseratt ta initiativ till att införa ett lågt gränsvärde för aflatoxin i mjölk. Aflatoxiner är en grupp mögelgifter som kan bildas omvissa mögelsvampar får växa på fodermedel eller livsmedel. har kontrollerat olika varor med avseende påförekomsten av aflatoxiner. påträffades höga halter av aflatoxin ijordnötskakor avsedda för djurfoder. I och med att användningen av importeradejordnötskakor som kraftfodertillskott upphörde ansågs risken för förekomst avaflatoxin i kött och mjölk vara eliminerad. Det har emellertid visat sig attimporterade bomullsfrökakor och kokoskakor kan innehålla låga halter avaflatoxin. Om kor utfodras med foder som innehåller aflatoxin,omvandlas detta till andra former av aflatoxin som kan utsöndras i mjölken.Undersökningar som gjorts på livsmedelsverket och på annat håll visar attaflatoxinhalten i mjölk är mycket låg. målsättning är att helt stoppa eller attså långt möjligt förhindra förekomst av aflatoxin i mjölk. Verket kommer därföratt fastställa ett gränsvärde föraflatoxin när det gäller mjölk. Verket kommer också att med berörda importörer,producenter, förbrukare och myndigheter diskutera användningen av sådant fodersom kan innehålla aflatoxin. Deefterfrågade åtgärderna kommer således att vidtas av livsmedelsverket inomkort. Anf.19 (): Jag tackarstatsrådet för det positiva svaret. Visvenska konsumenter blir mer och mer oroade över de livsmedel vi äter. Vi fårupplysning om kostens betydelse för vår hälsa. Vi får lära oss vad som ärnyttigt och vad som är mindre bra. Men plötsligt vänds allt upp och ned -genominformation om att det som skall vara nyttigt är behäftat med farliga ämnen.Till slut vet man som konsument inte vad man skall äta. Vipolitiker har ett mycket stort ansvar när det gäller att ta de politiskainitiativ som krävs för att få bort onödiga gifter, även om det skulle ske tillpriset av en lägre produktionsgrad. Det är en politik som alla i längden tjänarpå. Närlarmet om förekomsten av aflatoxin i mjölk kom kände jag nästan panik. Vismåbarnsföräldrar är ju storkonsumenter av mjölk. Först svaradelivsmedelsverket att halten av aflatoxin är så liten att hälsorisken praktiskttaget är obefintlig. Hitintillshar inte haft några gränsvärden för mjölk. har gränsvärden, ochSchweiz har fastställt ännu lägre gränsvärden än . Det var också i Schweizsom man slog larm om att svenskt smör innehöll för mycketaflatoxin för att kunna accepteras. Självklartkan vi aldrig få helt giftfria produkter. Naturen själv innehåller ju gifter.Men vi måste se till att vi inte tillför våra produkter gifter i onödan. Sedankan olika myndigheter säga att just det här giftet - i små mängder - ärofarligt. Men sammantaget får ju vi konsumenter i oss en hel del sådana här s.k. ofarliga mängder av gifter. Och vem vet vad det sammantagna giftintaget -som är onödigt - leder till? Aflatoxini mjölk härrör nästan uteslutande från att korna äter kokos- ochbomullsfröfoder, och enligt forskare vid i kandet fodret lika gärna ersättas med inhemskt, t. ex. rapsfrö. Jagär tacksam för statsrådets svar om att gränsvärden nu skall införas. Men jagvill fråga: Kommer foder av kokos- och bomullsfrö att ersättas med inhemsktfoder? Omgränsvärdet för aflatoxin i mjölk 20 JordbruksministerSVANTE : Herr talman! Det är livsmedelsverkets strävan att så skallbli fallet, och jag menar att det är riktigt att man har den ambitionen. Överläggningenvar härmed avslutad. 7Riksdagens protokoll 1984/85:86-88 Om stopp för föroreningen av Om åtgärder för att hjälpa vissa jordbrukare i 8 §Svar på fråga 1984/85:374 om stopp för föroreningen av har frågat mig om densvenska regeringen vill medverka till att stoppa föroreningen av genomatt lägga ett förslag om stopp för avfallsdumpning och avfallsförbränning till havsinom Oslokonventionens område. Den har verkatinom de olika internationella organ, som arbetar med dumpning och förbränningtill havs, för att om möjligt få till stånd ett förbud mot dessa verksamheter.Beträffande regleras dumpning och förbränning genom konventionen omförhindrande av havsföroreningar genom dumpning, den s. k. Oslokonventionen.Sverige har ratificerat konventionen, som trädde i kraft , och verkar förskärpta krav med målsättningen att denna verksamhet helt skall upphöra. deltog jag i en ministerkonferens omNordsjöns miljö anordnad av . Under konferensensökte värdlandet och de nordiska länderna nå fram till ett förbud motdumpning. Tyvärr misslyckades detta. kommer en ny ministerkonferensom miljö att anordnas, med som värd. Det ärregeringens avsikt att även i fortsättningen aktivt arbeta för ett förbud. Den nuvarande avfallsförbränningen till havs skall, enligtvad Oslokonventionens medlemsstater är överens om, betraktas som eninterimistisk avfallshanteringsmetod i avvaktan på att landbaserade alternativutvecklas. Konventionsstaterna skall besluta om tidpunkt förupphörande av förbränningen till havs. Det pågår förberedandediskussioner bland de nordiska länderna om förutsättningarna för ett gemensamtnordiskt agerande i denna fråga. Jag vill i sammanhanget erinra om att huvuddelen avföroreningarna i kommer från landbaserade anläggningars direktautsläpp. Arbetet inom ramen för den konvention som reglerar dessa anläggningarsutsläpp i , den s. k. , bör därför intensifieras. vice talmannen konstateradeatt frågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 9§ Svar på fråga 1984/85:378 om åtgärder för att hjälpa vissa jordbrukare iNorrbotten har frågat mig om regeringenavser att göra något med anledning av den redovisning som lantbruksnämndengjort över den krissituation som ett antal jordbrukare i befinnersig i och i så fall vad. I enskrivelse till regeringen har lantbruksnämnden i redogjortför de ekonomiska problem som vissa lantbrukare i länet befinner sig i. Man hardärvid också begärt att regeringen vidtar åtgärder för att säkra den fortsattadriften vid dessa företag. Frågan om högt skuldsatta jordbrukares problem har också,i vidare bemärkelse, uppmärksammats av livsmedelskommittén. Jag är medveten om de speciella problem som den aktuellagruppen jordbrukare i har. Lantbruksstyrelsen har anmodats avgeyttrande i anledning av den framställning som åberopas i frågan. Avlantbruksstyrelsens yttrande framgår att de särskilda svårigheter som vissasvårt skuldsatta jordbrukare i drabbats av bör kunna mötas med åtgärdersom lantbruksstyrelsen kan vidta inom ramen för sina bemyndi-ganden. Om åtgärder för att hjälpa vissa jordbrukare i 23ÅKE SELBERG (s):