prot · G809119 · 1984-12-31 00:00:00 — Om det sedan sker medvetet eller ej får bli en sak mellan henne ochhennes samvete. Siffrorna för 1979,1980 och 1981, som mycket starktkritiserades av fru statsrådet och hennes partikolleger, var betydligt lägre ände siffror som redovisas . Det går icke att prata bort. Låtmig slutligen säga att vi skall hoppas att det inte dröjer tills vi fåren ny sorts regering i . Låt mig be en stilla bön om att det handlar ombara ett fåtal månader fram till dess att vi hamnar i den trevliga situationen. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1984/85:489 om indragningen av poststationer i glesbygden har bett mig redogöra förregeringens syn på utformningen av postservice i glesbygd. Genom postkontor och lantbrevbärare får så gott somsamtliga invånare i vårt land daglig postkassaservice. Regeringen anser attdenna höga täckningsgrad bör bibehållas. Om servicen i det enskilda falletskall ges genom ett fast postkontor eller av en lantbrevbärare bör detemellertid vara postverkets sak att besluta om. Successiva förändringar ärnödvändiga, exempelvis till följd av befolkningsförändringar. har kraftigt byggt utlantbrevbäringen. Utbyggnaden har skett under god ekonomi för postverketsamtidigt som servicen både till hushåll och företag har förbättrats. Om indragningen av poststationer i glesbygden 44TORE (): Jag vill tacka kommunikationsministern föratt han svarade, men givetvis är jag inte nöjd med svaret. Jag har många gångersamtalat med och ofta tyckt att hans svar har varit kloka ochfyndiga, men jag måste verkligen ifrågasätta huruvida det är ett genomtänktbesked som lämnar till mig. Jag vill inte bestrida att det kan ligga någon sanning idet som i svaret sägs om att alla får sin post och att det lämnas service. har god ekonomi är en sak. Men hur blir det för människorna i debygder som drabbas av indragningarna? I brist på en karta att hänvisa till vill jag sägaföljande beträffande bakgrunden till min fråga. I kommun finns tvåpoststationer i inlandet. och , som hotas av indragning. Detär fråga om bygder som redan förut har ganska många problem. Befolkningen i bygden tror faktiskt att den begriper dehär frågorna. I har man bildat den s. k. Norrforsgruppen, som har väntsig till oss och även till postverkets ledning och försökt förklara hur detligger till. Jag hade trott att kommunikationsministern skulle kunna ha enannan syn på de här frågorna än den som postverket tydligen har. Norrforsbygdenhar gjort stora ansträngningar för att vända en mycket olycklig trend, och dethar sett ut att lyckas. Man har startat , som till sommarenskall öppna ett industrihus. Man har också fått positiva besked från somliga intressenter,som skulle kunna tänka sig att här börja en verksamhet. Beskedet att postenskall läggas ned är i detta sammanhang oerhört negativt. Jag menar att sådana manipulationer för att förbättrapostverkets ekonomi är mycket tvivelaktiga ur samhällssynpunkt. Framför allt ärde inte något uttryck för demokrati. Man lyssnar inte på människorna i bygden.Om man tänker mycket litet på den enskilde, blir det inte någon rättvisa ochjämlikhet människor och bygder emellan. Det kan ju hända att posten tjänarnågon krona på detta. Men om det ställs mot de allmänna förlusterna för de Om indragningen av poststationer i glesbygden människorsom haft glädje av denna poststation och för bygden, som kanske kan komma attbetraktas som negativ av dem som tänkt starta verksamhet där, blir frågan om vikan vara nöjda med en sådan här indragning. När jag nu gratulerar till hans nya post iNorrbotten, vill jag gratulera . Jag tror att inne har ungefär samma uppfattning som jag - jag är djärv nog att sägadet. Vi skall försöka göra någonting vid sidan av det vi kangöra i . har skrivit till postverket, och det är fler somkommer att göra det. Det får inte fortsätta på det här sättet. När en bygd inteär döende men då bygdens överlevnad är beroende av att poststationen är kvar,bör den också få vara kvar. Jag vill säga till att minpersonliga erfarenhet av lantbrevbäring faktiskt är att den är till fördeljämfört med ett postkontor, vilket - såsom är fallet - är öppet tvåtimmar per dag. Det är många som varit tveksamma och kritiska till en sådan häromorganisation, men när den gott och väl genomförts har man upplevt den sommycket positiv. Därmed inte sagt att detta kommer att ske i . Vihar inget beslut i denna fråga. Utbyggnaden av lantbrevbäringsnätet kanväl i stort sett sägas vara avslutad. Vi måste naturligtvis vara medvetna omatt det fortfarande kan inträffa strukturella förändringar i de glesbebyggdadelarna av vårt land, vilka ger anledning till förbättringar av postservicen,något som jag anser att det i många fall - för att inte säga de flesta fall -är fråga om vid en övergång till lantbrevbäring. har som sagt ettlokalt postkontor som håller öppet . Det har, ToreNilsson, ännu inte fattats något beslut i denna fråga. Innan man fattar beslutkommer man i vanlig demokratisk ordning att informera både kommunerna ochberörda hushåll. Innan man över huvud taget tar ställning kommer alla som pånågot sätt är berörda att ges tillfälle att inkomma med synpunkter. Den aktionsom talar om kommer givetvis att vägas in i postensställningstagande. 46TORE (): Av anförande nu får manintrycket att det jag sagt skulle vara någonting som jag fått höra ryktesvägen. Både postverket och SJ jobbar ofta så att man görnågonting under försäkran att det inte alls skall göras. Man har alltså iblandgått ut med besked om att ingenting är å färde. Var inte oroliga! Men när samtliga politiska partier i kommun och uppe iNorrfors tillsammans gjort denna aktion och när denna speglats i pressen, ärdet uppenbart att det här finns en bestämd avsikt som på något sätt har röjts,även om det förvisso är riktigt som kommunikationsministern säger att detformella beslutet inte har fattats. Detta är ur samhällssynpunkt mycketolyckligt. Närkommunikationsministern säger att det i regel är positivt med en övergångtill lantbrevbäring, är det möjligt att detta är riktigt i vissa bygder. Menmed den struktur som denna bygd har och med avstånden där uppe är jag övertygadom att de har rätt som talat om öppethållandetiderna och som menar att det ärviktigt att postkontoret får finnas kvar. Sedan bör man naturligtvis få postenutkörd ändå. Men för industrin och människor som har behov av detta postkontorär det här ett olyckligt beslut. Jag hoppas att kommunikationsministern harrätt i att det i verkligheten inte kommer att bli någon nedläggning. Det skulleverkligen vara en framgång för bygden. Om befrielse från landningsavgift för viss flygtrafik påArlanda Låt mig bara tillägga, , att jag hoppas att min Den bygger nämligen på de besked jag fått från 48 (): Jag vill inte tro att medvetetförsöker föra mig bakom ljuset - jag är alledeles övertygad om att han inte gördet. Det vore mycket märkligt om den kommunala ledningen ibygden och de människor som har ansvar för bygdens utveckling nu alldeles ionödan skulle, bara därför att någon har råkat viska någonting om saken, gå utså här kraftigt som man har gjort. Det är verkligen inte bara fråga om ettskrämskott som någon har avlossat, utan det finns en plan som inte äroffentliggjord men som, om den förverkligades, skulle betyda någonting negativtför bygden. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1984/85:490 om befrielse frånlandningsavgift för viss flygtrafik på har frågat mig om jag är bereddatt ta initiativ så att flygplan som landar på enbart för reparationoch översyn kan befrias från landningsavgift. ekonomiska mål är att driva verksamhetenmed full kostnadstäckning inkl. räntekostnaderna för det kapital staten ochkommunerna skjutit till. Trafikavgifterna, där landningsavgifterna ingår,fastställs av regeringen. På kommersiella grunder har luftfartsverket möjlighetatt göra avsteg från den fastställda taxan. Så sker också för t. ex.skol- och testflygningar. För dessa typer av flygningar har landningsavgiftenreducerats . har alltså möjlighet att ge kommersielltmotiverade nedsättningar av landningsavgiften på vid reparationer ochöversyn. Något initiativ från min sida behövs alltså inte. 8 protokoll 1984/85:117-119 Om befrielse från landningsavgift för viss flygtrafik påArlanda 50PÄR (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är att SAS-verkstaden på Arlandahar överkapacitet och är nedläggningshotad, om man inte kan få utländskaflygföretag att förlägga uppdrag till verkstaden. Ett hinder för de tänktautländska kunderna är de höga landningsavgifterna, som ju för stora flygplankan uppgå till . Detta gör det alltså svårt attmarknadsföra tjänsterna i fråga för flygplan som inte ändå landar på . Det svar jag får går ut på att luftfartsverket harmöjlighet att på kommersiella grunder sätta ned landningsavgiften och attstatsrådet därför inte behöver ta något initiativ. Detta är inte ett särskiltlugnande svar, varken för mig eller för de anställda vid verkstaden, vilkaalltså riskerar att förlora sina arbeten om inte verkstaden kan fortsätta sindrift. Det rör sig om ett par hundra arbetstillfällen. Det är inte framför allt i luftfartsverkets intresse somden här verksamheten skall komma till stånd, utan i SAS-verkstadens. Det ärinte alls säkert att luftfartsverket anser det kommersiellt intressant attsätta ned landningsavgiften. Däremot är det viktigt att rädda denna viktigaindustri i och . Det är alltså arbetsmarknadspolitiska skäl, ochom man så vill näringspolitiska, som borde föranleda en sänkning avlandningsavgiften, inte luftfartsverkets kommersiella intressen. Eftersom detär regeringen och inte luftfartsverket som har ansvar för arbetsmarknadspolitikoch näringspolitik här i landet, borde det alltså finnas utrymme för initiativfrån regeringens sida. Jag borde kanske ha diskuterat frågan med Anna-GretaLeijon. Då hade jag kanske fått ett mera positivt svar. hör det här tillkommunikationsministerns fögderi, och jag hoppas på en mera positiv markeringfrån kommunikationsministerns sida. Jag har bara svarat på frågan, och den gälldelandningsavgiften. Men jag kan berätta för att jag har ständigaöverläggningar just om den verkstadskapacitet som finns ute på . Dehålls när ägarna av SAS, de tre länderna, har sina gemensamma sammanträffanden.Då diskuterar vi praktiskt taget ständigt fördelningen av verkstadskapaciteten,liksom hur man fördelar de olika jobben på flygplansflottorna. Vi vill nämligenhävda inte bara att det - givetvis - skall finnas sysselsättning, utan framförallt att vi skall ha kapaciteten och kunnandet kvar ute på . Detta är självfalleti överensstämmelse med vad de andra länderna gör när det gäller Oslos ochKöpenhamns flygplatser. Den här frågan följs mycket noggrant, det kan jag försäkraPär . 52PAR (): Det låter ju bra. Jag har nästan tagit förgivet att den såsom ägare i SAS framhåller vikten av att denhär verkstaden får är det förmodligen så att en förutsättning för attfå gehör för den svenska synpunkten är att det är någorlunda ekonomisktförsvarbart att bibehålla verkstaden. Den policy man följer är att försökarädda verkstaden genom att få utländska uppdragsgivare, och i det sammanhangetär landningsavgiften ett problem. Det är därför som jag har ställt frågan omregeringen är beredd att medverka till att problemet löses. Det vore alltså tacknämligt om regeringen samordnade sinaansträngningar i egenskap av delägare i SAS med sina insatser i egenskap avhuvudman för luftfartsverket, så att inte det ena benet lägger krokben för detandra. förefaller det som om luftfartsverkets avgifter är ettstort hinder för att kommunikationsministern skall lyckas i sina ansträngningaratt övertyga SAS om att bibehålla verkstaden, och det tycker jag är litet synd. Så låt oss se praktiska åtgärder, säg inte bara att manföljer frågan och tala inte bara vackert om den! Om befrielse från landningsavgift för viss flygtrafik påArlanda Allt det arbete som påpekaratt vi borde göra, det görs. Vi följer frågan. Vid mina sammanträffanden medföreträdare för , Linjeflyg och Swedair och med mina kolleger från ochDanmark diskuterar vi det här. En risk finns det naturligtvis, nämligen att detsammantagna behovet av verkstadskapacitet totalt sett kan minska. Man måstevara på det klara med att detta kan inträffa, precis som i all annanindustriell verksamhet, och detta kan vi tyvärr ingenting göra åt. Däremothävdar den med bestämdhet att vi skall ha en fördelning avverkstadsarbetena som svarar mot kapacitet. 54 (): Vad jag efterlyste var nu inte sammanträden,ord och diskussioner utan prakfiska åtgärder. Av vad kommunikationsministernhar sagt, i alla fall, kan jag inte uppfatta att det finns någrasådana att åberopa. En praktisk åtgärd skulle kunna vara att se till att inteett regeringsorgan, nämligen luftfartsverket, tillåts lägga krokben förregeringens ambitioner att bibehålla denna verksamhet på . Det är precisvad som händer . Svenska staten är det största hindret för att svenska statenskall få sina önskemål tillgodosedda, och det kan ju inte vara särskiltlämpligt. Jag återkommer alltså till vad jagavslutade mitt föregående inlägg med: Praktiska åtgärder är vad som behövs idet här läget. 55Kommunikationsminister : Herr talman! Jag trodde att fattat att landningsavgiften inte utgör något hinder, utan att detfortfarande är så att har exakt samma förutsättningar som de andraflygplatserna till insatser på verkstadsområdet. Det är bara att konstatera attdet förhåller sig så. Om en planskild korsning mellan och järnvägeni 56PAR (): Det senaste påståendet var faktiskt nytt iden här debatten. Kommunikationsministern har inte tidigare hävdat attlandningsavgifterna inte utgör något hinder. Jag kan bara konstatera att kommunikationsministernsuppfattning på den punkten strider mot den uppfattning som ledningen förverkstaden har. Där anser man nämligen att landningsavgifterna utgör etthinder. Det kunde kanske finnas anledning för kommunikationsministern attlyssna till vad de som arbetar med att marknadsföra verkstadens tjänsterutomlands upplever som problem. Dessa personer har alltså anfört att deuppfattar landningsavgifterna som ett problem. 57Kommunikationsminister : Herr talman! Jag ber om ursäkt. PärGranstedt, men tycker inte att det rimliga hade varit att manhade frågat luftfartsverket huruvida landningsavgiften kunde reduceras - om dennu hade varit det hinder som påstår att den är? 58 (): Det tycker jag givetvis. Har man inte gjortdet, bör man naturligtvis göra det, och kan kommunikationsministern förutspåett positivt gensvar från luftfartsverket om en sådan fråga ställs, kanskedessa problem kan lösas på ett smidigt och bra sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1984/85:491 om en planskild korsningmellan och järnvägen i har frågat mig om regeringen ärberedd att ta initiafiv för att få till stånd en planskild korsningmellan och järnvägen i . För byggande av statliga vägar finns en decentraliseradplaneringsprocess. Länsstyrelserna fastställer planerna för länsvägarna, medanvägverket fastställer övriga vägplaner. Vägplanerna är nu fastställda. En broöver järnvägen i har av planerats i länsvägplanen medberäknad byggstart . Jag vill avslutningsvis framhålla att vägplanernainnehåller en rad vägob-jekt som är viktiga för trafikförsörjningen förStorstockholmsregionen. Vidare delar jag bedömning att en broöver järnvägen i är angelägen. 60PÄR (): Jag vill än en gång tackakommunikationsministern för ytterligare ett svar som är intressant i synnerhetför Märstaborna. Korsningen mellan vägen och järnvägen är ett välkäntplågoris, som även fidigare har aktualiserats för regeringen. Det förekommer normalt ca 150 bomfällningar i korsningen,och i vissa fall kan bommarna vara nere . Det är givet att en sådan situation, mitt i en relativtstor tätort, alltid skapar stora olägenheter. Den innebär besvär och hinder förde människor som skall passera mellan bostadsområden och industriområden, somligger på olika sidor om järnvägen. Situationen för naturligtvis också med sigolycksrisker. Det är ju en hårt trafikerad korsning med omfattande biltrafik. I och för sig finns det naturligtvis många trafikfälloroch eländiga ställen längs våra vägar. Det som emellertid gör att detta problemhar en speciell dimension har återigen en anknytning till . På ena sidanjärnvägen finns nämligen , och på andra sidan finns den brandkår somskall rycka ut om det uppstår olyckstillbud på . Det kan alltså mycket väl hända - det kan röra sig om ettstort antal gånger per dag - att bromsas och stoppas på väg tillArlanda i en katastrofsituafion, med relativt allvarliga konsekvenser somföljd. Därför undrar jag om inte en starkare viljeyttring frånregeringens sida skulle vara på sin plats. Jag har stor respekt för dendecentraliserade beslutsgången, som kommunikationsministern säkert väl förstår.Men jag tycker att regeringen har ett speciellt ansvar för säkerhetssituationenpå och borde kanske därför på ett tydligare sätt markera att bron måsteges hög prioritet. Att bron finns i en fördelningsplan ärinte rikfigt betryggande. Vi vet att det finns många projekt som funnits med ifördelningsplaner och sedan rullats vidare in , så att man inte vetriktigt när det verkligen händer någonting. En klarare viljeyttring frånregeringens sida skulle alltså vara på sin plats. Om en planskild korsning mellan och järnvägeni 61Kommunikationsminister : Herr talman! I händelse av enkatastrofsituation ute på kan man faktiskt, , stoppatågtrafiken. Den möjligheten finns. Brandkår och räddningstjänst skall kunnakomma fram utan att hindras av järnvägen. Jag har här sagt att jag gör den bedömningen att en broöver järnvägen i är vikfig. Den är så viktig, vet , att jagtycker att även den tidigare centerparfisfiske kommunikationsministern borde hakunnat tänka på denna bro. Jag menar att vi är tvungna att se dll att man nuprojekterar, så att bygget kan sättas i gång i den händelse att det på någotsätt skulle komma fram extra pengar - jag vet dock inte om det är möjligt. Omäven den borgerliga regeringen hade haft samma insiktsfulla inställning som PärGranstedt har och vidtagit en sådan åtgärd, hade kanske brobygget kunnat tidigareläggas. Om en planskild korsning mellan och järnvägeni 62PÄR (): Det är naturligtvis riktigt att man i ettkatastrofläge kan stoppa tågtrafiken, men om det har inträffat en storflygolycka handlar det om minuter. Det är inte så lätt att stoppa tågtrafikenunder dessa minuter. Det kan t. o. m. gå fortare att vänta på att bommarnaskall gå upp igen. Att hänvisa fill möjligheten att stoppa tågtrafiken är inteen lösning av det slag som behövs när det är fråga om en stor flygolycka. Denkan naturligtvis ha en betydelse långsiktigt, när räddningsarbetet har kommit igång. För att det arbetet skall flyta obehindrat kan man givetvis stoppatågtrafiken, men i den akuta situationen är denna möjlighet en klen tröst. Självfallet kom sedan det rutinmässiga svaret frånsocialdemokratiska statsråd: gjordes inte detta när vi hade en icke-socialistiskmajoritet? Visst, det kan man alltid fråga. Men om kommunikationsministerntycker att en bro är så angelägen att den borde ha byggts ,varför skjuter regeringen då på bygget, så att igångsättandet i bästa fallligger sammanlagt efter det att tillträdde som kommunikafionsminister?Om han menar att borde ha klarat av denna fråga ,borde ha sett till att den i alla fall hade lösts under hans tidsom kommunikationsminister. Jag har mycket svårt att sätta tilltro till taletom det brinnande intresset från sida, när vi nu kan konstateraatt han lämnar sitt ämbete utan att egentligen ha gjort någonting åt dennafråga. 63 Kommunikafionsminister : Herr talman!Som jag nämnde är prioriteringen i flerårsplanen decentraliserad, vilket PärGranstedt också uppskattade. Det var som länet, via länsstyrelsenslekmannastyrelse, fastställde flerårsplanen och placerade byggandet av bronöver järnvägen i som vi här talar om. Jag tycker attdet är ett steg framåt att jag har sagt till att man nu bör projektera dettabygge för att, i den händelse att det finns en sådan möjlighet, kunna fidigareläggaett igångsättande. Det är ett framsteg, som jag har gjort . 64 (): Det är naturligtvis bra att brobygget överhuvud taget finns med i flerårsplanen. Men om kommunikationsministern hade käntdet enorma intresse som avspeglades i den föregående repliken, där han riktadekritik mot , borde det ha kunnat gå fortare. Om denna fråga bordeha lösts i början av detta decennium, bör den väl i alla fall kunna lösas . Jag hoppas att det stora intressesom här ger uttryck för kommer att smitta av sig på , såatt vi får till stånd detta projekt allra senast som angesi länsvägplanen - helst ett eller annat år fidigare. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1984/85:514 om Nr 119 Per har frågat mig vilkaytterligare åtgärder jag avser vidta för att tillse att Zenit AB:sfartygsinnehav verkligen nm7pn'th' avyttras och om regeringen avser att tanågot ytterligare ägaransvar för d Zenit. Beträffande dessa frågor vill jag ånyo erinra om mina svarden och på liknande frågor av . Jag sade då att det ankommer på bolaget att mot bakgrundav dess ekonomiska resurser samt givna ekonomiska mål besluta om lämplig tidpunktför fartygsförsäljningar. 66 PER (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Självfallet är svarets innehåll mycketotillfredsställande ur min synvinkel. På den korta minut som mina frågor förlorade ytterligare , dvs. eller 1,5 milj. kr. Då har jag ändå tagit hänsyntill de minskade räntebördor som företaget nu har till följd av riksgäldenstillskott på 1 100 milj. kr. Dessa förluster - över en och en halv miljon per dag - harZenit haft . Med den förlusttakten kommer enligtaktiebolagslagens regler om krav på upprättande av kontrollbalansräkning ånyo att tvingas upprätta kontrollbalansräkning omkring den 1 junii år. Om man, vilket allt talar för, kommer att fortsätta med samma förluster,blir man tvungen att ställa in betalningarna månad. Från moderat håll krävde vi redan vid 1982/riksdagatt Zenit AB:s innehav av fartyg skulle avvecklas. Detskulle ha kostat 1,8 miljarder då. har man förlorat över 2,5 miljarderkronor, och företaget har fortfarande kvar nästan alla engagemang i båtar. Man har missat den korta högkonjunkturen påfartygsmarknaden. Man har missat möjligheterna att på det sätt som andrarederier har gjort introducera mindre eller större delar av Zenit ABpå börsen. Man saknar åtgärdsprogram, och det finns ingen uppgång i sikte på fartygsmarknadenunder överskådlig tid. Jag tycker att det är attstatsrådet tar sitt ansvar som representant för ägaren och sertill att nödvändiga åtgärder vidtas för att stoppa denna gigantiskamångmiljonrullning med skattemedel och att en snabb avveckling av kommer till stånd. Det går inte att bara sopa det hela under mattanoch hoppas att det skall klara sig över valdagen. Det kommer även eftervaldagen. Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 119 15 § Svar på fråga 1984/85:515 omZenit 16 april1985 - " Statsrådet : har frågat mig om jag avser föreslå dksdagen att anslå ytterligare pengartill Zenit och om jag avser att på annat sätt medverka till uppoffringar avstatliga medel, innebärande att Zenit Jag avser inte föreslå att ytterligare medel skall anslåsför Zenit AB:s räkning. har ansökt attriksgäldskontoret skall överta betalningsansvaret förvissa avZenit ShippingAB:s lån. Fullmäktige i har i huvudsak bifallit rederietsansökan. Skälet var att denna åtgärd bedömdes vara till förmån för detallmänna. Regeringen delar fullmäktiges bedömning i denna fråga. 68 (): Ägaren, staten, till Zenit i förklarar att han inte vill gå till för att skaffa mer pengartill Zenits miljardrullning. Ändå säger han till attförslaget att den vägen ställa resurser till förfogande för täckning avfortsatta förluster för Zenit är till förmån för det allmänna. Hur kan det,herr talman, vara till förmån för det allmänna, när ägaren själv inte villbidra genom att gå till och be om pengar? Om det är till förmån,borde väl ägaren ha skyldighet att ställa upp.