prot · G80951 · 1984-12-31 00:00:00 — Men jag uppfattar det ändå så att bådeutbildningsministern och jag har ett ansvar för att det beslut som fattats iriksdagen, på grundval av en proposition från , inteskall kunna användas som utgångspunkt när man fattar beslut i ärenden som dettariksdagsbeslut inte är tillämpligt på. Jag hoppas att jag för min del, genom den här frågan tillLena och det svar som jag har fått. kommer att medverka till ute i landet får fullt klart för sig att sådana här ärenden inte skallhanteras så som skett. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:235 om möjlighet för komvuxelever att söka tillhögskolans vårintagning 21Utbildningsminister : har frågat mig om jagavser att vidtaga några åtgärder för att ge komvuxeleverna samma möjlighetervid högskolans vårintagning som övriga elever. Anmälningstiden för de flesta utbildningslinjer medcentral antagning går ut . De studerande som bedriverstudier för att uppnå behörighet till dessa linjer får komplettera sinaanmälningar med behörighetsgivande betyg över sådana studier, i fråga omantagning vid universitets- och högskoleämbetet och ifråga om antagning vid för högskoleutbild- Dessa tidpunkter är satta med hänsyn till attantagningsbesked skall kunna skickas ut till de sökande inom rimlig tid företerminens början. När det gäller vuxenutbildning bestämmer kommunernatidpunkterna för kursernas början och slut. Det är alltså möjligt att lokaltbestämma att sådana kurser som har betydelse för de studerandes möjligheter attantas till högskoleutbildning skall sluta exempelvis . Härtill kommer att har utfärdatföreskrifter om att studerande i vuxenutbildning har möjlighet att fåbetyg innan kurs slutförts, om betyget behövs för anmälan tillhögskoleutbildning. Betyg får enligt dessa föreskrifter utfärdas om störredelen av kursen genomförts och underlag för fastställande av betyg finns. Mot denna bakgrund anser jag inte att det behövs någraåtgärder i det syfte som avser. Om möjlighet för komvuxelever att söka till högskolansvårintagning 22 (): Jag får tacka för svaret, även om det var ett negativt sådant. Det finns, som mycket riktigt säger,olika regler för när ansökningshandlingarna till högskolans vårintagning senastskall kompletteras med betyg. Den statliga högskolan kräver in betyg senastden och den kommunala och landstingskommunala senast den Idecember. Dessa tider är naturligtvis svåra att passa för elever somnormalt får sina betyg först omkring - låt vara att det finnsmöjlighet att ge betyg innan terminen avslutas. Det har emellertid gjorts en anpassning av tiderna förvissa grupper, som har fått utsträckt tid till . Det gällerelever från vårdlinjen, sociala servicelinjen, vårdinriktadekompletteringskursen, undersköterskekursen samt kursen för skötare i psykiskvård. Elever från dessa linjer behöver inte komplettera med betyg förrän den 21december, när de alltså normalt har hunnit få sina betyg. Elever har ett utpräglat sinne för rättvisa, och det ärett förhållande som jag tror att utbildningsministern säkert är medveten omfrån sin akfiva tid som lärare. Jag förstår de elever som finner det stötandeatt deras möjligheter att söka till fortsatt utbildning förskjuts ett halvårsamtidigt som kamrater som har gått den grundläggande utbildningen i en annanskolform kan söka direkt. Detta beror alltså på att ansökningstidens utgång idet ena fallet har anpassats till tiden för betygsgivningen men inte i detandra fallet. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern om hon vill tanågot initiativ för att få bort denna orättvisa. 23 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag ville ge ett ganska fylligt svar, både för att redovisa läget förfrågeställaren och för att förhoppningsvis sprida information omatt det finns så pass många möjligheter att göra justeringar att en sådan härorättvis situation inte behöver uppstå. Eftersom dessa möjligheter finns anserjag att jag inte behöver vidta särskilda åtgärder. Om utbildningen på gymnasieskolans vårdlinje 24 (): Jag förstår att utbildningsministern haranledning att hänvisa till dessa möjligheter. Men bestämmelserna innebär ändåen orättvisa gentemot vissa elever i jämförelse med de elever som har fått enchans att komplettera med betyg så sent som . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1984/85:241 om utbildningen pågymnasieskolans vårdlinje har frågat mig vad jag tänker göraför att få till stånd en översyn av vårdutbildningarnas innehåll, så attkunskaper av betydelse för den medicintekniska säkerheten beaktas. Den medicintekniska säkerheten beror bl. a. avvårdpersonalens kompetens i fråga om apparatur och läkemedel. I vad gällerläkemedel har utbildningen förbättrats i och med den nya grenen för hälso- ochsjukvård inom gymnasieskolans vårdlinje. Läkemedelsräkning är nu ett särskiltmoment i ämnet farmakologi, som därtill fått större plats på timplanen. Jagvill också nämna att föreslagit att fördjupning i läkemedelsräkningskall kunna ske i en försöksverksamhet med s. k. grund- och tilläggskurser. Enliknande betoning av utbildning rörande medicinsk apparatur finns i sammaförslag. Detta bereds f. n. inom . På apparatursidan är den tekniska utvecklingen snabb. Encentral fråga är vad som kan beaktas inom skolans ram och vad som hör tillhuvudmannens utbildningsansvar. Den översyn av den gymnasiala yrkesutbildningensom pågår skall behandla bl. a. den frågan. I översynen deltar företrädare förarbetsmarknadens parter och för utbildningarnas huvudmän. Jag räknar med attöversynsgruppen också skall kunna fillgodogöra sig det resultat som kan kommafram vid en pågående utredning på området av . Mot bakgrund av vad jag nuredovisat är jag inte beredd att ta initiativ till ytterligare en översyn inomområdet. 26 BOARVIDSON (m): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. behandlade för sedan ett antalmotioner om medicinteknisk säkerhet. Två olika aspekter togs upp i motionerna.Det gällde dels frågan om vårdpersonalens kunskaper eller krav på attpersonalen skall ha viss kompetens, dels frågan om apparatsäkerheten.Motionerna har remissbehandlats. Den tekniska utvecklingen inom sjukvården har gått mycketsnabbt , och ingenting tyder på att framtiden inteskulle bli likartad. Den naturvetenskapliga och tekniska kunskapsnivån har intehållit jämna stegmed denna utveckling. När jag i min fråga tagit upp inriktningen av utbildningenpå gymnasieskolans vårdlinje har jag gjort det mot bakgrund av att dennautbildning berör en stor del av de anställda inom sjukvården, nämligen dem somskall använda den ofta komplicerade utrustningen. Läkare och medicinteknikerberörs ej i detta sammanhang. För högskolans hälso- och sjukvårdslinje gäller atttillträdeskraven är allmän behörighet och som särskild behörighet kunskaper sommotsvarar andra årskursen på den tvååriga vårdlinjen. På denna vårdlinje finnsdet möjlighet att välja bort de allmänna ämnena matemafik, fysik och kemi. I remissyttrandena påpekar såväl som Sprioch UHÄ nödvändigheten av att man har tillräckliga kunskaper inom de nämndaområdena. Jag tycker att det är allvarligt att man inte litet bättre tar tag idetta från departementets och utbildningsministerns sida. I svaret hänvisastill de översyner som pågår, men jag har inte fått klart för mig om dettatillgodoser de krav som ett enhälligt socialutskott och har ställtsig bakom, nämligen att det är nödvändigt att se över utbildningen, särskiltbeträffande matematik. Eftersom utbildningsministern talade om pågåendeöversyner, skulle jag vilja fråga när dessa beräknas bli klara. Om utbildningen på gymnasieskolans vårdlinje 27Utbildningsminister : Herr talman! Det pågår flera olikaöversyner. Delvis har det också kommit förslag. Jag kan dock inte säga när vikan fatta beslut, men det är inte fråga om utredningar som kommer att ta fleraår, utan det rör sig om relativt snabba handläggningar. Jag vill också nämna att jag har erfarit att statsrådetSigurdsen kommer att föreslå regeringen att tillsätta en utredning omsäkerhetskraven för medicinteknisk utrustning. I den utredningen kan ocksåutbildningsfrågor komma att beröras med anledning av vad har sagt. 28 BO (): Jag tackar för det kompletterande svar somutbildningsministern gav. Jag har också noterat statsrådet i frågan, men jag vill ändå stryka under vikten av att denna frågabehandlas så snabbt som möjligt. Att eleverna kan välja bort matematik på vårdlinjen ärallvarligt, för om det bara är några få som vill studera matematik - jag harett par sådana exempel - kan de inte få göra detta därför att de inte ärtillräckligt många. Det betyder att hela klasser inte får tillgång tillmatemafikundervisning, och det tycker jag är allvarligt. Jag hoppas att det översynsarbete som är på gång snabbtskall leda till resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 2 protokoll 1984/85:51-52 7 §Svar på fråga 1984/85:242 om utbildningen i onkologi Om utbildningen i onkologi har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för att antalet sökande till hälso- och sjukvårdslinjensinriktning mot onkologi skall öka samt om jag är beredd att i positiv andapröva ett förslag från angående utbildningen ionkologi. Jag har uppmärksammat att antalet sökande till hälso- ochsjukvårdslinjens inriktning mot onkologi har varit lågt vid de senasteantagningstillfällena. Jag anser i likhet med frågeställaren att olikaåtgärder behöver prövas för att öka rekryteringen. Utöver förbättradinformation - något som universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) redan arbetarmed - kan förändringar i tillträdesreglerna övervägas. förslag överlämnades med UHÄ:s tillstyrkan ioktober 1984 och bereds f. n. i . 30 BOARVIDSON (m): Jag skall be att få tackautbildningsministern även för detta svar. Hälso- och sjukvårdslinjen är inrättad sedan den I juli1982. Den har sex olika inriktningar. En av dessa är inriktningen på onkologi90 poäng. Denna utbildning ersätter den tidigare utbildningen förradioterapiassistenter. Som utbildningsministern nämnde är det stora svårigheteratt få tillräckligt många sökande till denna inriktning, liksom tillinriktningen mot diagnostisk radiologi. Ett stort antal avgångar underutbildningstiden leder till rekryteringssvårigheter för sjukvårdshuvudmännen.Ytterst blir det därmed patienterna som drabbas, om man inte kan få framtillräckligt många sökande till dessa utbildningar. och har under tiden 1983-1984diskuterat frågan om dimensionering och lokalisering av utbildningen i onkologioch diagnostisk radiologi. Man har föreslagit att utbildningen när det gälleronkologi skall koncentreras till fyra orter mot som sex. De skulle fåvardera 12 utbildningsplatser, alltså sammanlagt 48 platser mot nu 56. Orsakernatill det ringa antalet sökande bedöms vara följande. Utbildningen ger kunskaper och färdigheter föryrkesutövning vid onkolo-gisk behandlingsenhet, onkologisk mottagningsenhetsamt isotopdiagnostisk avdelning. Utbildningen ger således ej erforderligkompetens för tjänstgöring på onkologisk vårdavdelning. Eftersom utbildningen endast meriterar till befattningarpå en starkt begränsad riksarbetsmarknad blir den inte attraktiv för presumtivasökande. Dessutom begränsas den lokala rörligheten, vilket är en negativ faktorur såväl arbetsgivar- som arbetstagarsynpunkt. Behörighetskraven, som också statsrådet berörde, till deaktuella utbildningarna är, förutom allmän högskolebehörighet, särskildbehörighet i form av slutförd lärokurs på gymnasieskolans vårdlinje eller annangymnasieutbildning i förening med ettårig vårdinriktad kompletteringskurs.Denna är emellertidendast en försökskurs och har mycket få utbildningsplatser. De särskilda behörighetskraven utestänger sökande från bl.a. de tekniska och naturvetenskapliga gymnasielinjerna för så vitt de intekompletterar med den nämnda ettåriga vårdinriktade kompletteringskursen. I min fråga begärde jag att fä veta omutbildningsministern ämnar vidta några åtgärder med anledning av den lågasökandefrekvensen. Jag har tolkat svaret så att utbildningsministern nogaföljer utvecklingen på detta område, och jag är tacksam för att hon gör det. Inom utbildningsnämnden i har manunder 1984 noga diskuterat de tidigare nämnda problemen med för få sökande ochmed många avgångar . Tillsammans med berörda parter iregionstyrelsen och UHÄ samt i samråd med ledningen, för onkologiska kliniken iLund och berörd skolledning har man arbetat fram ett komplett förslag till enförlängd utbildning med inriktningen att studera för att uppnå 130 poäng istället för 90 poäng onkologi. Förslaget har, som statsrådet nämnde, behandlats av UHÄ,och vi hoppas att det får en positiv behandling inom utbildningsdepartementetoch på ett besked . Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på frågorna 1984/85:243 och 279 omKonsthögskolans i har frågat mig om jag är bereddatt ta initiativ till en snar lösning av lokalfråga. ElisabethFleetwood har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att avhjälpade akuta bristerna i lokalsituation samt vilka åtgärder jaganser det vara nödvändigt och möjligt att vidta i ett långtidsperspektiv. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. lokalsituation är i vissa delar mindretillfredsställande. Föregående regering avslog en framställning frånbyggnadsstyrelsen om att få fortsätta projektera en nybyggnad förKonsthögskolan men medgav att vissa provisoriska åtgärder fick genomföras påSkeppsholmen i . Dessa åtgärder, som avser förbättringar iarbetsmiljön, pågår. har, enligt vad jag har erfarit, kontaktatbyggnadsstyrelsen och lämnat ett alternativt förslag till långsiktig lösningav högskolans lokalproblem. Denna fråga bereds f. n. inom . Såsnart ett eventuellt nytt förslag föreligger, är jag givetvis beredd att ivanlig ordning pröva frågan. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 32PÄR (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Tyvärr är det ganska avkylande i tonen.Statsrådet säger att lokalsituation är "i vissa delarmindre tillfredsställande". Detta är nog dagensunderstatement. Om statsrådet i stället hade valt att säga att lokalsituationenär skandalöst dålig, tror jag att det hade varit en något mer träffandebeskrivning av situationen. i kan uppvisa en långlidandets historia när det gäller frågan om dess lokaler. harskolans lokalfråga varit aktuell. Situationen har blivit alltmer krisartadvartefter tiden har gått. Lokalsituationen är dålig ur flera synpunkter. Lokalernaär splittrade, vilket innebär att elever och lärare måste ägna mycket stor delav sin arbetstid åt att förflytta sig, och kommunikationerna är praktiskt tagetobefintliga mellan och . Lokalerna är otillräckliga,vilket innebär att man måste använda korridorer som uppställningsytor förmateriel av olika slag. Man måste använda toaletter för att diska porslin isamband med att man dricker kaffe, osv. Man har vidare väldigt dåliga ateljéeroch lektionsutrymmen. Lokalerna är i stor utsträckning provisoriska och intealls planerade för att användas för det ändamål som de nyttjas till. Detinnebär naturligtvis dåliga studieförutsättningar, och det innebär givetvisdålig trivsel. Dessutom är många av lokalerna direkt farliga. Man harotillfredsställande ventilationssystem, trots att man arbetar med skadligaämnen, som kan leda till luftföroreningar. Det föreligger halkrisker, osv. har tittat på delar av dessa lokaler ochriktar en mycket hård kritik mot dem. Man konstaterar att det knappast ärmöjligt att lösa dessa frågor med punktinsatser. Man hotar med föreläggande ominskränkning i verksamheten. Det enda som utbildningsministern har att säga äratt när det nya förslag som är aktuellt kommer till regeringen, så är honberedd att i vanlig ordning pröva frågan. Det är inte särskilt mycket att kommamed. Min fråga kvarstår: Är statsrådet beredd att medverka snar lösning på lokalproblem? 33ELISABETH (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Bakgrunden till min fråga är naturiigtvis densamma som PärGranstedt hade för sin, nämligen det inspektionsmeddelande som har influtitfrån yrkesinspektionen. besökte yrkesinspektionenKonsthögskolan, och jag återkommer strax till innehållet i inspektionsmeddelandet. har man diskuterat frågan om nya och samladelokaler för . har man provisoriska lokaler, inteavsedda för skolans verksamhet och i många avseenden helt olämpliga. I dessa lokaler arbetar 220 elever och 30 lärare och övrigpersonal, vilka alla naturligtvis också omfattas av arbetsmiljölagen. Lokalernaligger spridda på och på vid Tegel- backen.Inspektionen avsåg i detta fall endast den s. k. Kasern II, som omfattar muralverksamhet,grafikverkstad, målarskola, foto, ,konservatorutbildning och elevateljéer-således en mycket tung del avverksamheten på . Vid den här inspektionen konstaterades att Kasern II var högst otillfredsställande urutbildningssynpunkt och hälsosynpunkt. Säkerhetsbestämmelserna kunde inteföljas i flera avseenden. Jag måste liksom konstatera att statsrådetsuttryck att lokalerna är "i vissa delar mindre tillfredsställande"definitivt skär sig mot vad yrkesinspektionen säger. Låt mig,herr talman, göra ett citat ur inspektionsmeddelandet: - Korridorerna är överallt belamrademed material. Överallt brist på utrymmen. - Bänkarna under"syrabordet" är sönderfrätta. - Nödduschensitter lös. - Lärarrum saknaradekvat inredning - arbetsmaterial förvaras på golvet. - Otäta fönster,trasiga mattor och trösklar. - Trasigaelkontakter och brandlarm ur funktion. Det kan jag inte beteckna som bara"mindre tillfredsställande", . Det är ju helt enkeltskandalöst. Här arbetar 250 människor . säger nu att den vill ha besked före den1 februari huruvida det föreligger några om- eller tillbyggnadsplaner,alternafivt nybyggnadsplaner. Inspektionen vill också ha en tidsplan för sådanaarbeten. Man konstaterar också att problemen varit kända i många år- och det har vi hört här både av statsrådet och av . Jag seratt min taletid nu är slut, och jag ber att få återkomma. Både och att det här varit ett långt lidande. Det är säkerligen riktigt attdetta varit en långdragen historia. Men jag tycker att man i första hand bordeställa frågan till min företrädare och till den borgerligaregeringen, som 1982 tillbakavisade de önskemål om nybyggnad som då fanns. Istället hänvisade man till provisoriska åtgärder. Där försatts mycken tid, somhade kunnat användas bättre om man hade tillåtit projektering vid dettillfället. Jag har tagit del av yrkesinspektionensinspektionsmeddelande, och jag har också kallat berörda myndigheter filldepartementet för att vi skall kunna ställa kompletterande frågor. Det är dockså, , att akuta åtgärder skall handläggas direkt av berördamyndigheter och inte av departementet. Enligt vad jag inhämtat pågår ocksåarbetet med att klara ut de arbetsmiljöproblem som tar upp. Den långsiktiga frågan kan jag naturligtvis ta ställningfill först när det finns ett underlag från och frånbyggnadsstyrelsen, och det har alltså ännu inte kommit in. Jag vill gärna sägaatt om det visar sig nödvändigt. är jagförstås beredd att riva upp den borgerliga regeringens beslut omKonsthögskolans lokaler. 35 (): En del av statsrådet svar vardet typiska svaret från en socialdemokratisk regeringsledamot: inte påmig, skyll på min företrädare! Men det måste väl ändå vara så att har personligen ansvar för sitt politiska fögderi. är utbildningsminister i , och är det somhar ansvaret för de betingelser som gäller. Att tidigare regering inte löst frågan är riktigt. Denregeringen kunde i sin tur påminna om att regeringen , som varsocialdemokratisk, inte heller hade löst frågan. Fortsätter man på det sättet,blir det naturligtvis aldrig någon lösning. måste den regering som sitterta sitt ansvar. Det finns akuta arbetsmiljöproblem. De måste lösas . Mensamtidigt säger yrkesinspektionen: "Det kan därför ifrågasättas ompunktinsatser löser huvudproblemet - att lokaler, inredning och utrustning ärmindre lämpade för sitt ändamål - utan en omfattande om- och/ellertillbyggnad." Man är alltså helt på det klara med att här krävs detradikala lösningar. Med min fråga till statsrådet har jag inte avsett att fåen anvisning på vilken modell man skall använda för att lösa problemen - om manskall bygga nytt eller om man skall använda sig av det s. k. alternativ 2, sominnebär att man tar i bruk en ny kasern på . Jag förstår så väl attstatsrådet och regeringen vill ha underlag för ett sådant ställningstagande.Min fråga gällde om statsrådet är beredd att medverka till att lokalfrågan fåren snar lösning, oavsett vilken lösning det blir. Det är ett politisktställningstagande. Det krävs inga ritningar eller projekteringsförslag för attsvara på det. Vill statsrådet och regeringen prioritera Konsthögskolanslokalfråga eller inte? 36ELISABETH (): Det är en ganska märklig debatt vi för här ikammaren gång på gång. Här har vi nu konstaterat att detta problem är minst 20år gammalt. En borgerlig regering, vilken det nu var, som enligt har misskött den här frågan, är enligt i den situation där vi har hamnat. Detta är inte logiskt. måste naturligtvis ta sin del av ansvaret. Vårt gemensamma ansvar här gäller framför allt elevernaoch lärarna och deras arbetsmiljö, kvaliteten i den undervisning som de har rättatt ge och få. Det är därför, , som vi behandlar den härfrågan här i kammaren . Berörda myndigheter arbetar med frågan. Den 28 novembergenomfördes inspektionen. skall yrkesinspektionen ha svar. Detär en knapp arbetsmånad på grund av helgerna vi har framför oss. Det går inteatt vänta, utan nu förväntas ett svar mycket snabbt från omhur hon genom berörda myndigheter kan medverka till att lösa problemen. Det ärju rent hälsovådligt att fortsätta undervisningen. Eftersom det var som drog uppfrågan som ett långt lidande, måste jag ändå göra klart att vad de borgerligaregeringarna gjorde, som hade på sig, var att avslå en framställning omnybyggnad. Jag har än så länge inte fått något förslag om långsiktiglösning. Jag måste väl ändå få det först, se vad det innehåller och se vad detkostar och ställa det mot annat. Jag kan inte säga att det spelar ingenroll vilket förslag som kommer, för jag säger ja till vad som helst. Det ärungefär det som ber mig göra. Så kan man faktiskt inte hanteraregeringsmakten. Vad jag nu tänker göra är att träffa myndigheterna för atthöra hur de akuta frågorna skall lösas. Det sammanträffandet äger rum i nästavecka. Det är de berörda myndigheterna som har att handläggadetta, men eftersom ärendet tycks vara så pass besvärande och besvärligt villjag ta denna direkta kontakt med dem. Självfallet måste vi se till att lokalerna iKonsthögskolan är fungerande och bra. 38PAR (): Visst får statsrådet till , men kom ihåg att det fanns en verklighet föreJan-Erik , en socialdemokratisk regeringsverklighet. Han kan ju skyllapå sina företrädare på precis samma sätt som skyller på sin.Men detta för inte frågan framåt. är det den nuvarande regeringen som haransvaret. Jag begär inte att regeringen skall säga: Ja, vi tarvilket förslag som helst. Jag kan inte påminna mig att jag någonsin har ställtett sådant krav. Vad jag velat ha reda på är om regeringen är beredd attprioritera insatser för att lösa lokalproblem. Sedan måste regeringen självklart arbeta för att få en såekonomisk lösning som möjligt av dessa lokalproblem. Men jag hade önskat mig ett politiskt uttalande om attstatsrådet är beredd att medverka till att denna fråga löses, självklart på ettså ekonomiskt bra sätt som möjligt. 39 (): I slutet av den senaste repliken från skymtade jag i alla fall ett hopp. Hon sade att hon nästa veckatänkte ta ett initiativ för att träffa berörda myndigheter. Det är bra.Initiafiv är verkligen vad vi förväntar oss av ett statsråd när hon bliruppmärksammad på sådana här brister, som jag än en gång skulle vilja rubricerasom skandalösa. Jag tar för givet att då också är beredd attlyssna på dem som arbetar i dessa lokaler och se till att representanter föreleverna och lärarna har möjlighet att närvara, eller åtminstone får sinasynpunkter framförda, så att det inte bara går genom en myndighet. Nr 51 Anf. den " talman! Jag kan försäkra att jag har lika stor ambifion att fådessa