prot · G80956 · 1984-12-31 00:00:00 — kaninte ge besked om huruvida är för eller emot prioriterade obligationernär det gäller jordbruket. Skälet är med all sannolikhet att man vill ha dessaobligationer. Men närmar sig ett val, och då försöker man att linjeraupp sig i de borgerliga leden. Vi kan inse problemet med att använda prioriteradeobligationer. Men vad var det i själva verket som hände ? Jo, ni använde prioriterade obligationer i en utsträckning som aldrighar hänt förr eller . Ni sålde ut sådana till ett värde av118 miljarder. Under ert senaste fulla regeringsår, 1981/82, emitterade niprioriterade obligationer för hela 52 miljarder, i sanning ett mycketsvårslaget rekord. Ja, så såg den borgerliga verkligheten ut. har vi varit på väg mot enmycket effektivare och mer marknadsinriktad kreditpolifik. Vi socialdemokraterhar ingen särskild förkärlek för prioriterade obligafioner och placeringsplikt.Om den framgångsrika utvecklingen hos svensk ekonomi fortsätter, är det ocksåmycket möjligt att vi kan undvara regler om placeringsplikt. Mentills vidare måste vi använda dem som ett medel bland andra i saneringen avsvensk ekonomi. Vad beträffar- budgetunderskotten och statsskuldenstillväxt vet vi att budgetunderskotten nu inte uppgår fill mer än räntorna påden statsskuld som ni har dragit på oss. Vi har sänkt dessa underskottmycket kraftigt. Det gör att vi driver en betydligt mer effektiv ekonomiskpolifik än som skedde under de borgerliga åren. Vi ser också frukterna avdetta. Inflationen sjunker, budgetunderskotten minskar och tillväxten är pånytt tillbaka i svensk ekonomi. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 9.) Förnyelsefonder, m. m. Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 9 om förnyelsefonder, m. m. Förnyelsefonder,m. 86FILIP (): skall vi fira jul. Det somkännetecknar är glädje och förväntningar. Jag kan emellertid inte medbästa vilja i världen säga att jag känner någon glädje, när vi nu skalldiskutera regeringsförslaget om att införa förnyelsefonder. Tvärtom tycker jagatt det är trist och olustigt att vi skall drabbas av nya fonder. Den socialdemokratiska regeringens uppfinningsrikedom föratt komma åt företagare saknar tydligen inga gränser. Fond- ochskattetrycket på företagarna i det här landet har ökat mycket snabbt efterregeringsskiftet , Man dränerar företagen på pengar genom skattehöjningar,likvidindragningar och olika fondavsättningar. Regeringen drev igenominförandet av löntagarfonderna mot - vågar jag påstå - en majoritet av svenskafolket. Men det räcker inte m.ed dessa fackföreningsfonder. Nej, ytterligare enfond skall införas, nämligen en förnyelsefond. Ja, vad man än kan säga om regeringens förslag, intevittnar de om någon förnyelse från regeringens sida när det gäller att kommatill rätta med balansproblemen i ekonomi. Regeringen använder sammaohållbara argumentering för de s, k, förnyelsefonderna som för de kollektivafackföreningsfonderna, nämligen att avsättningar till förnyelsefonderna"beaktas vid beräkningen av fillgängligt löneutrymme". Detta var som bekant ett av huvudargumenten förlöntagarfonderna, men alla vet, t, o, m, regeringen, att dessa inte har haftnågon dämpande effekt på lönekraven. Omfattningen av förnyelsefonderna blirmindre än hälften så stor Som löntagarfondernas. Hur kan man iregeringskansliet tro och torgföra tanken, att förnyelsefonderna skulle verkaåterhållande på lönekraven? Det är ju en optimism som inte är av denna världen. Det är mig också fullkomligt obegripligt att någon kan troatt tvånget för företagen att avsätta medel för utbildning av anställda och förforskning och utvecklingsarbete skulle stimulera något företag. Vi känner välalla till uttrycket att även om man kan tvinga hästen till krubban, kan manaldrig Förnyelsefonder, m. rn. tvinga hästen att äta. På liknande sätt är det med vårafria svenska företag i en fri marknadsekonomi. Skall de förbli livskraftiga, måstede i frihet få använda sina intjänade överskottsmedel. Regeringens forsknings- och utvecklingspolitik har underdet varit mycket motsägelsefull. avskaffaderegeringen det skatteavdrag företagen då fick göra för utvecklingskostnader.Det var för dyrt, sade regeringen. vill regeringen lagstiftningsvägen tvingaföretag att göra avsättningar till forskning och utveckling. Men skallfacket ha vetorätt och regeringen bestämma hur företagen skall användapengarna. Jag vill inte påstå att man inte har kunnigt folk iregeringskansliet. Det finns säkert begåvat folk där också. Men jag är väldigttveksam om där finns folk som vet hur företagen arbetar och fungerar. Manverkar vara omedveten om hur exempelvis de mindre och medelstora företagendriver sin utbildnings- och forskningsverksamhet. Jag råkar, herr talman, ha närapå livslång erfarenhet avhur den mindre företagsamheten arbetar och verkar. Jag är, höll jag på attsäga, född småföretagare. Småföretagandet har alltid varit min livsluft. Detkänns tryggt att veta vad man talar om. Jag har inte behövt läsa mig till enuppfattning. Min erfarenhet är att utbildningsarbetet i de mindreföretagen sker på verkstadsgolvet, i lagerlokalen, på kontoret. Det är intefråga om att skicka de anställda på dyrbar kursverksamhet till någon skolaeller vad det är fråga om. Lärarna finns på arbetsplatsen - de utgör en del avarbetslaget. Så är det bara. Idéerna till nya eller förbättrade produkter får man underarbetets gång. Man har inte råd att avlöna några som sitter och bedriverdjupsinnig forskning. Men genom förslaget om förnyelsefonder tvingas en radföretag bekosta forskning som inte är av något större värde för derasverksamhet. Regeringen kan omöjligen hävda att de stora företagens forsknings-och utbildningsinsatser skulle ha varit för små och felinriktade. Se på ,som lägger ner på forskning och utbildningsverksamhet. Regeringen måste hafått det här med fonder påhjärnan. Jag vet inte hur många fonder vi har fått . Men om detvore så att man löser problem genom att inrätta nya fonder, då skulle vi halöst ekonomiska problem vid det här laget. Regeringens fondförslag påolika områden löser inga problem. Tvärtom, de försvårar för företagen attanpassa sig till de förändringar som ständigt pågår i en marknadsekonomi. Vi säger också nej till den i propositionen föreslagnahöjningen av inbetalningskvoten till allmänna investeringsfonderna - från 50 %fill . Det finns ingen anledning till detta, menar vi, eftersomskattesatsen uppgår till . Jag sade att jag inte kände någon glädje och förväntan närvi skulle behandla frågan om att införa förnyelsefonder. Djupt i mitt inrehyser jag dock förhoppningar om en politisk ändring . Jag hoppas attvi får ett regimskifte här i landet. att fåbyta ut alla socialdemokratiska statsråd mot borgerliga statsråd, som bedriveren bättre och mera företagsvänlig politik, en regering och en majoritet här iriksdagen som snabbt avskaffar fonder och andra hinder som försvårar förnäringslivet. Det skulle hjälpa . Detta är ihin julhälsning eller kanskerättare sagt min nyårsönskan. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 3 vid finansutskottets betänkande nr 9. Förnyelsefonder, m. m: 87ROLF RÄMGÅRD (c): Det egentliga argumentet för införande avförnyelsefonder är att påverka avtalsrörelse. Regeringen anser sig haen uppgörelse med löntagarorganisationerna om att den totalalönekostnadsökningen skall stanna vid . Olika företrädare förorganisationerna har också i allmänna uttalanden anslutit sig till5-procentsnivån, men de reella förhandlingarna som pågår tyder på att detverkliga slutresultatet kan komma att ligga betydligt högre. Som exempel kannämnas de just nu aktuella kraven från i vadgäller förändringen av sjukförsäkringen. Det finns således inga säkra teckenpå att förnyelsefonderna skulle få någon positiv effekt på de pågåendeavtalsförhandlingarna. föreslog regeringen införande avkollektiva löntagarfonder för att åstadkomma en avtalsrörelse 1984 på lågnominell nivå. avtalsrörelse blev i realiteten ett fiasko.Löneökningstakten tycks nu när facit snart föreligger t.o.m. bli någon ellernågra procent högre än . Jämfört med våra viktigaste konkurrentländertycks löneökningstakten komma att hamna på dubbelt så hög nivå.Löntagarfonderna hade uppenbarligen ingen som helst positiv effekt påavtalsrörelsen . Den internationella högkonjunkturen och devalveringarna1981 och 1982 har medfört att vinstnivån i näringslivet kraftigt ökat underåren 1983 och 1984 jämfört med under lågkonjunkturåren 1980-1982. Vinstnivån1983/84 är dock inte anmärkningsvärt hög, om man ser den i ett längreperspektiv, t. ex. om man jämför den med den normala vinstnivån i näringslivetunder . Enligt vår mening behövs en vinstnivå av denstorleksordning som gällt för att stimulera till denförnyelse och de investeringar som är nödvändiga för det svenska näringslivet.Jag anser således att den nuvarande vinstnivån är att betrakta somnormal, och därför inte motiverar kompletterande åtgärder av fördelningspolitiskaskäl, t. ex. i form av förnyelsefonder. Det finns redan en hel flora åtgärder som på olika sättdrar in företagens likviditet med storleksordningen 20 miljarderkronor. Därutöver fillkommer bolagsskatten. Skulle nu även förnyelsefonderinföras innebär detta en inlåsning av ytterligare för företagen. Förnyelsefonderna skall enligt regeringen utnyttjas avföretagen till utbildning av anställda samt forskning och utveckling. För attmedlen skall få tas i anspråk krävs ett byråkratiskt ansökningsförfarande därförst de lokala fackföreningarna skall yttra sig och sedan statens industriverkskall besluta. är det självfallet en strategisk överlevnadsfrågaför varje företag Förnyelsefonder, m. m. att utbilda sin personal samt bedriva framsynt forskningoch utveckling inom sitt verksamhetsområde. För detta behövs inga statligapekpinnar eller byråkratiska ansökningsförfaranden. Vi inom avvisar således bestämt, såväl av formellaskäl som av ett antal reella skäl, införande av förnyelsefonder. Däremot anser vi att ett återinförande av det s. k.fou-avdraget på ett bättre sätt än förnyelsefonderna kan tillgodose kravet påutbildning, forskning och utveckling inom olika företag. Detta avdrag hade storbetydelse för den långsiktiga planeringen för forskningsinsatser och finansieringav nya forskningsprojekt. Inte minst gällde detta för de mindre och medelstoraföretagen. Med fou-avdragen var det också företagen själva, och intemyndigheterna, som beslutade om olika forskningsinsatsers omfattning ochinriktning. Regeringen har också i proposition 86 föreslagit attinbetalningskvoten vid avsättning till allmän investeringsfond skall höjas frånnuvarande till . Orsaken är att aktiebolagens skattesats, , ochvinstdelningsskatten, , tillsammans gör det skattemässigt förmånligt förvissa företag att göra avsättning till allmän investeringsfond, även om de intehar några aktuella investeringsplaner. har bestämt tagit avstånd från kollektivalöntagarfonder och därmed också från vinstdelningsskatten. Vi har tillsammansmed moderata samlingspartiet och utfäst oss att avvecklalöntagarfonderna och avskaffa vinstdelningsskatten så snart det finnsparlamentariska förutsättningar för detta. Mot den bakgrunden anser visjälvfallet inte att vinstdelningsskatten kan anföras som motiv för en höjningav inbetalningskvoten. Att bolagsskattesatsen med några procent överstiger 50 %anser vi inte i sig vara tillräckligt skäl för att höja kvoten. Vi avvisardärför propositionen även i den del som gäller inbetalningskvoten vidavsättning till allmänna investeringsfonder. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna nr 1 och 3 i finansutskottets betänkande nr 9. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 5 § Anf. Om talarna i återstående ärenden på föredragningslistanålägger sig en viss återhållsamhet beträffande taletider och repliker, bör detbli möjligt att avsluta arbete vid det föreståendekvällssammanträdet. Jag anser mig därför inte behöva utfärda kallelse tillnågot sammanträde . 6 § Anmäldes och bordlades 1984/85:90Kontroll av rådgivare, m. m. 1984/85:98En friare nämndorganisation i landstingskommunerna 1984/85:99Ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag 7 § Anmäldes och bordlades Förslag 1984/85:13 revisorersförslag angående effektivitetsproblem vid utlokaliseringen av statliga civilamyndigheter 8 § Anmäldes och bordlades betänkanden /85:20 Bevarandet av fjällnära skogar 1984/85:21 Livsmedelskontroll m. m. 1984/85:22Informationsinsatser rörande ett biologiskt anpassat skogsbruk, m. m. 1984/85:23 Översyn av skogslagstiftningen 1984/85:24Energiskogsodling 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:317av () till utbildningsministern om samordning mellanskolavslutning och inryckning till värnpliktstjänstgöring: drabbas ett stort antalunga män av bristen på samordning mellan verksamheten i skolan ochtjänstgöringsskyldighet inom försvaret. Inryckning till grundutbildning sker iallmänhet veckan före skolavslutningen på gymnasiet. Jag har i interpellation 1982/83:136 och motion1983/84:646 krävt en ändring för att få en bättre samordning. I utbildningsutskottets betänkande 1983/84:19 avstyrks minmotion med mofivering att "värnpliktsutbildningskommitté (Fö1983:01) har enligt sina direktiv (dir 1983:51) bl. a. att se över in- ochutryckningstidpunkterna för värnpliktstjänstgöringen så att dessa i rimligutsträckning anpassas till de värnpliktigas civila studier. Utskottet anser attriksdagen i avvaktan på resultatet av kommitténs arbete inte bör göra något uttalandei frågan." Kommittén har presenterat en lösning, men detta har integivit något resultat. Risken att ännu en årsklass drabbas av brist påsamordning är stor. Min fråga är därför: Är statsrådet beredd att föreslå åtgärder som löser dettaproblem? 1984/85:318 av (vpk) till arbetsmarknadsministern om utvecklingen vid AMU-filialen i : Det råder oro för utvecklingen vidAMU-filialen i . Man befarar att planerna på att vidareutveckla denträtekniska utbildningen inte kan realiseras, eller att utbildningen kommer attsplittras upp på olika enheter. Mot ovanstående bakgrund vill jag frågaarbetsmarknadsministern; Kommmer AMU-filialen i garanteras verksamhet av minst samma omfattning som ? 1984/85:319 av (vpk) tilljordbruksministern om hanteringen av isocyanat: Giftkatastrofen i Bhopal, ,anses som den värsta i världshistorien. Bland forskare, allmänhet och hosmyndigheter väcker den många frågor som även rör svenska förhållanden. Även iSverige hanteras olika isocyanter, i vissa fall vid industrier i näraanslutning till bostadsområden. Exempel finns från - ochKärra har omnämnts i massmedia. ' Riskbilden kan visserligen antas vara en heltannan än den vid liknande industrier i trejde världen. Ändå måste det varaangeläget att säkerhet och lokalisering redovisas och diskuteras öppet. Medanledning av ovanstående vill jag fråga följande: - Har myndigheterna kartlagt ochbedömt all hantering av isocyanat i , så att en öppen redovisning kanske av var det förekommer samt hur säkerheten fungerar? 1984/85:320 av () till statsrådet om ett I ett TV-program med ungdomarnyligen förklarade statsministern att dagens relativa betyg inte fungerar ipraktiken, men att man nu försöker föra in mer kursrelaterade och målrelateradebetyg. Mot denna bakgrund vill jag frågaskolministern om han avser att lägga fram förslag till om ett nyttbetygssystem. 1984/85:321av () till justitieministern om byggstart för ett nyttpolishus i : Ett nytt polishus i harvarit planerat . Det hittillsvarande polishusetuppfördes av kommunen år 1944-1945, men visade sig inte varadimensionerat efter de behov som successivt uppkom. Långt före polisensförstatligande tvingades också polisledningen att flytta ut olikaarbetsenheter till förhyrda lokaler. Förbättringar av lokalsituationen harefter hand genomförts, men polisenheterna är ändå fortfarande spridda på fyraolika adresser i , vilket medfört stora olägenheter för polisarbetetoch inte minst för kommunikationerna inom myndigheten. Stora ansträngningar har emellertid vidtagits - såvällokalt som regionalt -för att lösa frågan. finns också enbyggnadstomt reserverad för ett nytt polishus i . dock dennatomt obebyggd, och ingenfing tycks hända för att få polishusfrå- Nr 56 gan löst ien av landets större residensstäder och kommuner, med omfattande industrier ochförvaltningar. Jag vill därför fråga chefen för StenWickbom: Inom vilken tidsrymd är detaktuellt för statsmakterna att starta det planerade polishusbygget i Linköpingför att därigenom tillgodose det stora behovet av rationella polislokaler där? 1984/85:322 av () till jordbruksministernom inventeringen av skogsskador: Resultatet av riksskogstaxeringensinventering av skogsskador har redovisats. Inventeringen är ett försök att få en bild av hur densvenska skogen mår. Bakgrunden till inventeringen är bl. a. de befaradeförsurningsskadorna på svensk skog. Med hänvisning till den genomförda inventeringen vill jagfråga jordbruksministern: Ger inventeringen tillräckligtunderlag för att avgöra vilka skadeorsaker na är? Vilka åtgärder ärjordbruksministern beredd vidta mot bakgrund av inventeringens resultat? 1984/85:323 av () tillkommunikationsministern om underhållet av : I trafikutskottets betänkande1978/79:18 s. 64 och 65 kan följande citat hämtas: "I sammanhanget vill utskottet understrykaangelägenheten av att statens ansvar för underhållet av hela den nuvarandeinlandsbanan slås fast och att en fortsatt målmedveten upprustning av banansker." En utskottsmajoritet av socialdemokrater och moderaterstod bakom denna skrivning. Utskottets betänkande behandlades i . Med anledning härav ställer jag frågan: Hur vill statsrådet förverkliga detta vallöfte? 10§ Kammaren åtskildes .