prot · G809145 · 1984-12-31 00:00:00 — Def betänkande från lagutskottet vi nu behandlar har av entillfällighet samma ordningsnummer, 35, som förra årets arrendebefänkande,vilket kan vara värt att observera för undvikande av förväxling, I den debatt vi hade yttrade jaginledningsvis följande: "Arrendelagstiftningen har, liksom alllagsfiftning som ingriper i avtalsförhållanden, att ta hänsyn till två, iblandmotstridiga, intressen. Det är jordägarens krav på ett betydande inflytandeöver sin egendom och arrendaforns krav på långsiktighet och trygghet i sinnäringsverksamhet, jordbruksdriften. Det är därför viktigt atf lagstiftningenutformas med detta i åtanke," Jag vill även nu understryka hur viktigtdetta är, Def betänkande vi nu har att fa ställning till ärsannerligen inget hastverk. Tvärtom har frågan om arrendafors företrädesrättaft förvärva arrendestället varit föremål för långvariga och noggrannaöverväganden, Arrendelagskom-mittén föreslog en sådan rätt i sitt betänkandeSOU 1981:80 Arrenderätt 2, Frågan har sedan varit föremål för omfattanderemissbehandling och hearings samt infe minst ett omfattande arbete inomufskottskansliet i anslutning till utskottsbehandlingen. Kring principfrågan, aft arrendator skall ha lagligföreträdesrätt till förvärv av arrendestället, har def rått en breduppslutning. Eftersom remissyttrandena är fogade till betänkandet skall jaginfe fa upp fiden med att närmare kommentera dem. Den kritik som redovisats harfrämst gällt den lagtekniska lösningen, som blivit en följd av atf ävenbostadsarrendena enligt propositionen omfattas av den föreslagnalagstiftningen. Systemet med intresseanmälan, som enligt propositionen skulleförnyas , har genomgående medfört erinringar. I centermotionen 1983/84:2787, som väcktes med anledningav proposition 136 i denna del, hemställdes om en skyndsam prövning av enförenklad lagteknisk lösning utan atf därför den föreslagna lagen försenades.Vi ansåg i motionen starka skäl föreligga för att genom lagstiftning stärkaarrendaforns ställning i här aktuellt hänseende. I motionen hemställde vi också om ett riksdagsuftalande omsyskons och deras avkomlingars rätt atf förvärva arrenderad fastighet.Utskottet har helt tillgodosett detta yrkande, vilket innebär en generösarebedömning när det gäller sådant släktförvärv än vad propositionen föreslår ochen samstämmighet med vad som gäller enligt jordförvärvslagen. Vad beträffar övergångsbestämmelserna gick vi i motionenemot refroak-tivitet och yrkade att lagen skulle tillämpas först fr. o. m. dentidpunkt då jordägaren tidigast kan säga upp avtalet genom uppsägning efterikraftträdandet. Detta yrkande har fått ett starkt gensvar blandremissinstanserna men har avstyrkts av utskottet. Vi har därför i reservation 2yrkat bifall fill vårt mofionsförslag i denna del. Jag återkommer senare i mittanförande till reservationen. Kritiken mot den i propositionen föreslagna lagtekniskalösningen och systemet med intresseanmälan har utskottet tagit fasta på.Utskottet föreslår således beträffande intresseanmälan att denna skall behövaförnyas endast i stället för, såsom föreslås i propositionen,. Därmed undviks mycket av den irritation mellan parterna som befaratsmed kortare intervall. Vidare blir kostnaderna lägre och administrationenenklare. När det gäller bostadsarrendena innebär utskottetsändringsförslag en mycket väsentlig förenkling och ger klarare linjer.Intresseanmälan får endast göras om def på arrendestället finns ett bostadshussom har åsätt taxeringsvärde. Överlåtelse får vidare ske utan hembud om högsthälften av den överlåtna fasta egendomen utgör mark som omfattas av arrendet. De av utskottet föreslagna ändringarna, som framgår avbil. 2 till detta betänkande, berör inte mindre än 8 av propositionsförslagefs14 lagparagrafer. Så t. ex. skall en avliden arrendafors intresseanmälan gällaför dödsboet från den dag arrendatorn avlider. Vidare fåröverlåtelse utan hembud ske om andel i fastighet förvärvas av någon som redanäger andel i fastigheten. För övrigt hänvisar jag till nämnda bil. Det är således på flera väsenfliga punkter som utskottettagit hänsyn fill motionsyrkanden eller synpunkter som kommit fram iremissyttranden, vid hearings eller pä annat sätt. Ändringsförslaget vad gällerbostadsarrende har underställtslagrådet, och de ändringar lagrådet föreslagit har helt beaktats av utskottet. Reservation 1 från är i huvudsak enuppföljning av kommittémotiön 2788, som yrkar avslag påpropositionen i denna del. Detta är en konsekvent men, som vi ser det,omotiverat negativ linje. Denna negativa linje har ytterligare dokumenteratsgenom de - som jag ser det -överdrifter som hade i sittanförande. Det är beklagligt att fullföljer den här linjen när defgäller att tillgodose berätfigade krav på en förstärkning av arrendatorsställning i hans näringsutövning. Denna grundinställning på moderat håll hartyvärr inte gjort det möjligt att under utskottsbehandlingen föra en fruktbardialog med om de överväganden som lett fram till den i betänkandetföreslagna lagstiftningen. Jag beklagar detta mycket. Moderatreservafionen är till sitt innehåll motsägelsefull.Inledningsvis hävdas att arrendatorn ofta är den enda person som kommer i frågasom köpare av en jordbruksfastighet. Därmed skulle underförstått lagstiftningvara onödig. Därefter anges en rad skäl av karaktären att def skulle kunnaförekomma intrång för jordägaren eller atf förhållandet mellan jordägaren ocharrendatorer skulle försämras. Man har tydligen inte alls tagit hänsyn till deändringar i propositionsförslaget som utskottet gjort. Reservafion 1 omfattar även en moderafmotion, 840, somväcktes under allmänna motionsfiden. I den yrkas att frågan om arrendaforsförköpsräft skall hänskjufas till friköpskommittén för fortsatt utredning. Jagmåste fråga: Varför vill i denna motion ha fortsatt utredning i enfråga där ni så kategoriskt yrkar avslag på lagstiftning i er kommittémotiön?Personligen skulle jag tro atf de moderater som väckt motion 840 efter hand harfått en något mera nyanserad syn på frågan. Men en fortsatt utredning är enligtcenterns uppfattning inte meningsfull. Hur mycket en fråga än utreds kvarståralltid frågeställningar som endast den praktiska fillämpningen av ett beslutkan ge svar på. Det skulle vara fel mot både jordägare och arrendatorer attinfe fatta beslut . I centerreservationen, nr 2, går vi emot aft dennalagstiftning ges retroaktiv verkan. Vi anser att det inte finns tillräckligtstarka skäl som talar för atf lagstiftningen om arrendafors företrädesrätt gesretroaktiv verkan och därmed blir tillämplig på gällande avtal.Flertalet remissinstanser har också uttalat sitt stöd för yrkandet icentermofionen 2787, Vi anser vidare aft det av hänsyn till arrendaforernas ochjordägarnas intressen finns anledning att låta de nya reglerna bli fillämpligapå äldre avtal först efter en övergångstid. Bl, a, kan det finnas ett behov förparterna aft justera arrendeavtalet med hänsyn fill de nya bestämmelserna,exempelvis när det gäller atf närmare bestämma det arrenderade områdets gränseroch areal: Med hänvisning till vad jag här har anförtyrkar jag bifall till reservation 2 och i övrigt till utskottets hemställan. 60MONA SAINT () replik: påstår atf moderaternasmofion och reservation är omotiverade och visar en negativ linje. Jag skullevilja be aft tänka efter vad som ligger bakom denna typ avlagsfiftning. Det finns nämligen infe redovisat något behov av lagstiftning isig. Det sades också när utskottet hade en hearing med departements-företrädareatf def infe förekommer så många fall men att denna lagstiftning ändå behövs. har myndigheterna bestämt prisetpå de fastighetersom skall säljas, och skall de alltså även bestämma vilka som skall varaköpare till dem. Därmed kommer äganderätten atf uttunnas, och det ser vi frånmoderat sida allvarligt på. Någon måste i denna kammare företräda äganderätten,därför atf def kan få mycket allvarliga konsekvenser, om den uttunnas undan förundan. Motion 840, där det yrkas atf frågan om arrendatorsförköpsräft skall hänvisas fill friköpsutredningen, har väckts på grund av atfdef, som jag hänvisade fill i mitt inledningsanförande, måste ställas mer markfill förfogande av den som skall sälja sin gård för att det skall kunna bildasen fasfighet. Följden av detta kan bli atf den som skall sälja över huvud tagetinte har möjlighet aft sälja. Mera mark är infe längre fråga om ett förköp utanom eft friköp, och enligt LRF:s definifion innebär friköp en konfiskation. Det viktiga är, , atf undersöka vart vi ärpå väg. Jag kan erinra om den förestående sociala marklagstiftningen, PBL, ochdet fiskebe-sluf som vi fattade här i för infe så länge sedan. Detkommer ännu mera - vad innebär t, ex, sfrukturutredningen för jordägarna ochför ägandet i ? 61SIGVARD () replik: Som jag påpekade i mitt inledningsanförandeär den moderata motionen motsägelsefull. Man kan infe gärna å ena sidan hävdaatf lagen infe behövs eller att den inte har någon verkan och å andra sidanrada upp omständigheter som man tycker på något radikalt sätt förändrar helabilden. Man börjar tala om maktförfryck genom polifiker och som socialisering.Jag tycker verkligen, , aft det är fill att fa till överord. Jagkan försäkra att under alla de tillfällen vi genom årens lopp har behandlatarrendefrågor har vi från sida varit mycket angelägna om atf försökaväga fram beslut, så att de på ett riktigt sätt tillgodoser jordägarna ocharrendatorerna. Längre tillbaka i tiden var fakfiskt arrendatorerna i ettmycket starkt underläge. Det var fullt berättigat aft det gjordes en insats förarrendatorerna. Det är dock de som i sin praktiska yrkesutövning är beroendeav arrendestödet. Vi har haft samma ambition när vi nu hardiskuterat detta. Jag vet infe var arrendatorerna skulle ha stått om desynpunkter som har framförts från moderat håll vid skilda tillfällen under årenslopp skulle ha fått bestämma utvecklingen. Jag tror att def hade varit mycketsvårt för många. pekar särskilt på en passus i reservationendär det påtalas som en särskild brist i proposifionen atf det inte klartframgår atf jordägaren kan bli skyldig att avstå mer mark än självaarrendestället till arrendatorn. Men av 7 § andra stycket framgår def ändåganska klart. Det är ett förtydligande och en förbättring som har gjorts efterpåpekande från lagrådet, Till yttermera visso kan jag säga atf def är ännutydligare uttryckt på s, 205 i proposition 136, När def gäller uppslutningen kring principen omlagsfiftning kan jag konstatera aft av alla de instanser som yttrat sig underremissomgången har 11 sagt ja och 6 nej. Räknar vi bort partsintressena är deti alla fall en mycket klar övervikt för bifall till principen om lagstiftning. 62 () replik: Jo, , det är onekligen så, atfarrendatorerna har fillgodosefts genom den frygghefslagsfiffning som successivthar genomförts här i landet. De har alltså fått sin sociala status tryggad.Vad vi menar när vi reserverar oss mot detta förslag, som kan få oanadekonsekvenser, är def som vi försöker tala om för företrädare, nämligenatt vi infe ställer grupp emot grupp men slår vakt om just den enskildaäganderätten, rätfen att förfoga över sin egen egendom. Därför vill vi gärna fåäven aft se vad som sker i def som synes ske, 63 () replik: Ja, , vi är säkert likaangelägna båda två om att slå vakt om äganderätten. Men den enes rätt får infeförskjuta den andres rätt, , när den som utövar praktiskjordbruksdrift verkligen har svårigheter, tycker vi ändå att def ligger närmasttill hands att skapa möjligheter att utöva näringsverksamheten. Jag tycker aftdef bör vara ett ledmotiv när man ser på sådana här förslag. Tredje vice falmannen anmälde att anhållitatf fill protokollet få antecknat atf hon infe ägde rätt till ytterligarereplik. Anf.64 (): Det förslag vi nu behandlar, nämligen arrendaforns rättatt förvärva arrendestället, har sitt ursprung i en proposition som framladesför , Anledningen fill att förköpsfrågan i proposifionen blevskjuten framåt i fiden var den att regeringen i sin proposition kom med eftförslag fill lagsfiftning som - i motsats fill utredningens lagförslag - infevarit ute på remiss. Propositionens förslag fill lagsfiftning om förköpsräftför arrendatorer avser till skillnad från arrendelagskommifténs förslag ocksåbostadsarrenden. Lagförslaget i propositionen var dock infe okänt förriksdagen. Det är nämligen utformat efter mönster av lagen om rätt fillfasfighetsförvärv för ombildning fill bostadsrätt. Det är inte bara remissinstanserna som fått möjlighet attsäga sin mening om proposifionens lagförslag. Även lagrådet har, efter det attutskottets kansli mycket förtjänstfullt arbetat fram formuleringar och förslagtill lagtext, haft möjlighet att fa del av förslaget. Efter många turer och en lång väntan från framför alltarrendaforernas sida ligger nu äntligen förslaget klart på bord, I propositionen liksom i utskottets betänkande föreslås ensärskild lag om arrendators rätt aft förvärva arrendestället. Detta innebär attarrendatorn har rätten att före andra intresserade köpare kunna förvärvaarrendestället, om det gäller ett s, k, gårdsarrende eller med andra ord ettjordbruksarrende, som omfattar bostad åt arrendatorn eller ett bostadsarrende. Varje arrendators stora önskan är atf äga den mark somvederbörande brukar. Om en arrendator är intresserad av att förvärva sittarrendeställe är han skyldig aft till inskrivningsmyndigheten göra en s, k,intresseanmälan. Detta är en åtgärd som, med den lagsfiftning som regeringenföreslår, är nödvändig för att jordägaren, liksom inskrivningsmyndigheten,skall ha besked från arrendatorn om arrendestället händelsevis skulle utbjudastill försäljning. Frågan hur en intresseanmälan skulle gälla harvarit föremål för delade meningar, Utskotfsmajorifefen har enats om att enintresseanmälan skall gälla . Detta medför atf en jordägare infefår sälja arrendestället eller del av detsamma utan att först ha erbjudit dettill arrendatorn, Arrendatorn har, efter det atf han fått erbjudandet omköp, aft antaga det s, k, hembudet. När det gällerhembudsskyldigheten vid släkfskapsförvärv, menar utskoffef liksom regeringenaft det är rimligt atf undantag görs i lagen för dem som är närmast anhöriga,t, ex, make och barn. Som jag tidigare framhållit har utskottet funnit atf enförköpsräft bör införas såväl vid gårdsarrende som vid bostadsarrende. Man harnaturligtvis försökt atf göra denna lagstiftning så enkel som det över huvudtaget varit möjligt. Att finna en lagstiftningsmetod som medger att reglernaför förköpsarrenden kan göras så enhefliga som möjligt har också varit en målsättning.Det är knappast troligt att en ytterligare utredning av frågan omlagstiftningsmetod kommit atf resultera i en enklare lagsfiftning. Utskottetliksom regeringen bör med uppmärksamhet följa utvecklingen på förköps-rätfensområde. Det har infe varit möjligt, som utskottet förutsatte undervåren 1984, att ikraftträdandetiden när det gäller förköpsfrågan skulle varadensamma som beträffande den övriga arrendelagstiftningen, Lagsfiftningen omrätten att förvärva arrendestället berör många arrendatorer, är därförangeläget att information om lagens innehåll når ut till alla. Organisationernapå arrendemarknaden har här en mycket viktig informationsuppgiff aft fylla. Medbeaktande av atf förköpsräftsreformen kräver visst förberedelsearbete föreslårmajoriteten atf fidpunkten för ikraftträdandet fastställs till den 1 januari1986, Sedansocialdemokraterna kom i regeringsställning har mångaoch viktiga beslut på arrendelagstiftningens område blivit verklighet. Detbeslut vi snart kommer aft fatta är kanske det allra viktigaste, Aft somarrendator nu veta med sig aft han eller hon får möjlighet atf förköpa detarrendeställe som vederbörande brukat och fått sin utkomst frånkänns säkert som en lättnad för många arrendatorer och deras familjer. Med def anförda ber jag att få yrka avslag påreservationerna samt bifall fill lagutskottets hemsfällan på samfliga punkter. 65PER (vpk): betänkande 35 utgörslutprodukten av en ovanligt lång process. fattadesbeslut i med anledning av regeringens proposition 1983/84:136 iövriga delar. Den del som rörde arrendators rätt atf förvärva arrendeställetbröts då ut och remissbehandlades. Efter de ändringar som följt avremissbehandlingen, och slutligen överläggningar mellan partigrupperna iutskottet - socialdemokraterna, vpk och - har utskottet beslutat atffrågan också skulle passera lagrådet. Därefter har den majoritet som står bakomdetta betänkande formerats. Vpk vann i utskottet gehör för väsentliga delar avpartimotionen 1983/ 84:2786 när 1984 fattade beslut i fråga om detta.Den del av mofionen som hade anknytning till den fråga som vi nu behandlarrörde dels aft intresseanmälansförfarandef skulle slopas, dels aft ordet"avsevärt" skulle utgå ur 12 §. Det sistnämnda kravet överensstämmerför övrigt med kravet i den socialdemokratiska motionen 1983/84:2782 av GunnarOlsson m.fl. Som framgår av både de motioner och de reservafioner somfinns redovisade i utskottsbetänkandet kom frågan atf gälla om arrendatorernaskulle få rätt atf förvärva arrendestället eller ej. För att vi skulle få framen . majoritet för def nu föreliggande förslaget och inte behöva skjuta fråganpå en oviss framtid, har jag vid utskottsbehandlingen gett efter för de kravjag redogjort för. Det angelägna i att redan nu få fram ett beslut harfått väga över. Som jag redan nämnt har vår partimotion i övriga delar tidigareblivit väsentligen tillgodosedd, vilket också bör tas med i bilden när man bedömeri hur hög grad vi fått gehör för våra krav. Jag vill i detta sammanhang framhålla atf den rätt somarrendator nu får att förvärva sitt arrendeställe är en villkorad ochkringskuren rätt som helt beror på jordägarens handlande, Arrendatorn gesegentligen inte någon rätt aft förvärva sitt arrendeställe utan bara en rättatf träda in, när jordägaren blir intresserad av aft sälja. Det är envisserligen betydelsefull men ändå begränsad rättighet. Lagförslaget ärutformat med tanke på att lagen skall bli svår aft kringgå, men man kan ändåinte utesluta atf så kan komma att ske. Därför borde arrendatorerna i framtidenges en betydligt mera långtgående rättighet, en rätt till friköp avarrendestället. Då skulle friköpet kunna aktualiseras av arrendatorn själv, ocheventuella undantag från en sådan lagstiftning skulle i stället hamna på denandra sidan, hos jordägaren. Jag villslutligen hänvisa till ett framtidsperspektiv, som jag har tagit upp i mittsärskilda yttrande, nämligen atf jorden skulle kunna anses vara en sådannationell tillgång som borde tillhöra hela folket och undandras från all handeloch all spekulafion. Bönderna skulle tillförsäkras brukningsrätt och villaägarnatomträtt. En sådan ordning hör i första hand hemma i eft socialistisktsamhället men skulle kunna genomföras också inom ramen för nuvarande ekonomiskasysfem i fråga om jordbruksjorden. Jag vill kommentera vad sade isitt huvudanförande och i sin första replik. Jag är infe alls förvånad överhennes sätt att vinkla denna fråga, om man utgår från aft hon företräder ettbestämt intresse, nämligen att man skall ha närmast obegränsad rätt att förfogaöver sin egendom. Inflytande och makt i samhället skall vara ett normaltutflöde av atf man äger egendom. Då blir hennes yttranden infe alls såmärkvärdiga utan helt konsekventa. Jag vill ändå kommentera dem något, påstod att politikerna går in och reglerarett krympande fritt näringsliv. Till detta har jag den kommentaren att def närdef gäller jordbruksarrendatorer infe alls rör sig om något fritt näringslivutan kanske om def mest reglerade område som finns här i landet. Tog vi bortdessa regleringar, skulle jordbruket på eft drasfiskt sätt förändras ochsmåbönderna försvinna. Sedan sade aft motivet till lagförslaget äreft annat än omsorgen om arrendatorerna och atf def skulle vara fråga om atf gemakt fill polifiker och andra. Detta vill jag direkt bestrida, I så fall hadejag infe anslutit mig till den majoritet som står bakom utskottets betänkande. Vidare framhöll att man hindrar medborgarnaatt lägga sig i sina egna angelägenheter. Det kan också vara rätt, men vilkamedborgare avser hon? Jo, naturligtvis de som äger makt och har ett utflödefrån ägandet som också ger makt. Reglerar man till de svagares fördel, är detklart att man lägger sig i deras egna angelägenheter, Def kan inte undvikas iså fall, sade aft myndigheterna bestämmer priset vidförsäljning av jordbruksarrenden och att de nu också skall bestämma vem somskall bli köpare. Men def är fakfiskt ingen nyhet, Def bestäms ijordförvärvslagen. Jag vet inte om såg raljerandet i TV om enman, som ropade in ett jordbruk på offentlig auktion för en viss summa. eft mycket lägre pris. Det är inte ett utflöde av den lag som vi nu behandlar utan ettutflöde av jordförvärvslagen. Den lagen har vi ställt oss bakom. Justmöjligheten atf reglera priset gör atf man kan sätta ett sådant pris på enjordbruksfastighet att det står i rimlig proportion till den avkastning somfastigheten kan ge köparen. Med det anförda har jag förklarat hur jag harhamnat inom majoriteten bakom detta utskottsbetänkande. Jag har därmed infenågot annat yrkande än om bifall till utskottefs hemsfällan. Anf.66 () replik: Helt kort till Per , eftersom hanhar åberopat vad jag har sagt här : Aft äga något, Per , behöverinfe betyda att Äganderätten är en väsentlig del i vårt demokratiska svenska samhälle,som vi moderater slår vakt om. Vi vet att dagens samhälle, med socialistisk regering,hela fiden genom högre och högre skatter utarmar människors möjligheter atfsjälva agera fritt när det gäller sin egendom och sitt eget vardagsliv. Statenger sedan fillbaka vissa bidrag, med vilka man styr medborgarna, Def vi nu talar om är en form av jordfördelning, och jagär inte alls förvånad över att kommunisterna ställer sig bakom regeringsförslagef.Jag har ju hört debatter här i kammaren, där kommunisterna har lovatsocialdemokraterna sina röster även i det här ärendet och liknande ärenden. sedan från kommunistiskt håll vill ta steget fullt ut fill friköp, dvs,till konflskation, stämmer ju med historiens ordning. 67 PER (vpk) replik: Def är infe alls fråga om konfiskation, somMona försöker göra gällande. Vad det handlar om är atf samhället iolika lägen tar ställning för den svagare parten och försöker vända situationentill den svagare parfens fördel. Följden blir dä att samhället trampar in på de rättighetersom är ett utflöde av att man äger ~ oftast mycket. Det är en följd av attstaten infe längre i samma grad som och fidigare harkaraktären av verktyg för en överklass och för dem som äger mycket. Statens karaktär har förändrats så att den tillvaratarockså de arbetandes och de icke egendomsägandes intressen, och staten kommer dåi motsättning till dem som äger. När staten tar ställning för de svagare,kommer def naturligtvis gny från dem som förlorar makt, Def är helt naturligtatt det blir på det sättet, 68 () replik: Staten är den starkare i sammanhanget, Def ärmedborgarna som är den svaga parfen. Jag sade också aft arrendatorn somi dag inte äger sin mark men som medges att få köpa den ju är ägare i morgon.Jag talar för alla som äger, enskilda medborgare, infe för det storakollektivet som kommunisterna talar om. 69HANS i Rösfånga (fp): Folkparfiet är, som ju också framgår avbetänkandet, inte representerat i lagutskottet. När proposifionen lades framför mer än eft år sedan, uppmärksammade vi inte tillräckligt ett antalprincipiellt tveksamma inslag och förde därför inte fram vår meningmotionsvägen. Vi har sedan inte heller kunnat delta i lagutskottets omfattandearbete med atf förbättra propositionens lagförslag, I sakfrågan har vi i och för sig sympati för tanken påförköpsräft fill bostadsarrenden, men vi känner stor tveksamhet för ytterligareinskränkningar i markägares äganderätt i fråga om förköpsräft filljordarrenden. kan därför inte stödja lagförslagetsom det nu föreligger. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservafion nr 1, 70 (): Jag är förvånad över Hans Peterssonsanförande.