prot · G80919 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag konstaterar att inte tog upp någraalternativa förslag. Jag kan då återgå till vad de borgerliga gjorde under sintid i regeringsställning. Vad man diskuterade mest när man skulle lösa ungdomsarbetslösheten varlönesänkningsavtal. Man skulle sänka lönerna , det var den metod mananvände sig av. Om vi jämför med andra västländer, där man har betydligt lägrelöner och där man har tillämpat lönesänkning, har dessa länder ändå haft enstörre arbetslöshet än vad vi har haft i , Jag tror att det krävs aktivainsatser, t. ex. ungdomsplatser för att klara detta. Ungdomsplatserna ochungdomslagen förhandlas faktiskt fram av fackföreningsrörelsen ocharbetsgivarna. Jag tror att de borgerliga nu drömmer om 20-talet, dvs.att man skulle gå tillbaka till lönesänkningar och på det sättet klara helaungdomsarbetslösheten. Det är vad ni egentligen vill, men ni vill inte sägadet. Om man börjar med 18- och 19-åringar, kommer man sedan att gå vidare.Detta kommer att drabba strängt taget hela arbetsmarknaden, det är det ni vill- ni vill sänka lönerna för att klara sysselsättningen, det är gammal20-talspolitik som ni vill lösa 1980-talets frågor med. Om ungdomsarbetslösheten och ungdomslagen 36BENGT WITTBOM (m) replik: Skillnaden mellan oss, , är attni har sänkt lönerna för att klara sysselsättningen, ni har devalverat och nihar drivit en politik som innebär att människornas reallöner har sjunkit. Nipåstår att ni inte har gjort det, men det är faktiskt det som är hela idén meden devalvering. Om vi som exempel tar , , eftersom det ärett land som det har gått bra för, så har sysselsättningstillväxten där sedan1970 varit över 20 miljoner nya riktiga jobb. Sysselsättningen har ökat med 2 %om året. I har den ökat med 0,. Rensar vi bort vad ökningarna av enför snabb tillväxt i den offentliga sektorn inneburit är det inte ens . Sådet går ju, . I gör man ungefär vad vi skulle kunna tänka ossatt göra - t. ex. se till att ungdomarna får rimliga ingångslöner så att de fårnågra jobb. Om man kan skaffa fler jobb åt människor genom devalvering somsänker deras löner, borde väl en anpassning av ungdomslönerna faktiskt Om ungdomsarbetslösheten och ungdomslagen innebäraatt ungdomarna skulle kunna få fler jobb? Är inte det logiskt, ? Sedan, fru talman, vill jag fråga : Stämmerde siffror som jag har läst upp och som är tagna ur den offentliga statistiken,nämligen att antalet ungdomar utanför den reguljära arbetsmarknaden faktiskthar ökat med 18 400 sedan ni trädde till? Stämmer det eller stämmer det inte?Ja eller nej? Vad sedan gäller alternativ vill jag, på och 23sekunder, säga följande. kan i kammarens protokoll ta del av mittinledningsanförande, om han inte orkade lyssna, trots att han satt här ikammaren när jag talade. Där finns konkreta förslag. Och, , blanddem finns faktiskt också en form av ungdomslag som, med tillämpning av deprinciper som vi var överens om från början, skulle kunna göra att en hel delav de farhågor och den kritik som framförs i utvärderingarna faktiskt ländertill förändringar. Det gäller ungdomslag för solidaritet med de ungdomar somär sämst ställda och som har det svårast, ungdomslag för dem som inte lyckasskaffa sig arbete av egen kraft, med hjälp av arbetsförmedling eller efterkompletterande utbildning - ungdomslag för dem som behöver det, inteungdomslag som enbart grundas på en allmänt socialistisk uppfattning att allaskall passera igenom den planerade, centraldirigerade och bidragsberoendesysselsättningen. 37GUSTAV () replik: Först några ord om devalveringen. När socialdemokraterna hade regeringsansvaret under 44 årdevalverade vi en gång, strax efter kriget. Men de borgerliga regeringarnadevalverade . Att vi sedan tvingades devalvera berodde på denekonomiska politik som ni förde och även på den politik som niförde när det gällde att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. anför som ett exempel i dettasammanhang. Det är ett mycket dåligt exempel. Jag har haft möjlighet attstudera förhållandena där. Arbetslösheten är i , men om man ser på hurdet är på östkusten resp. på finner man att siffrorna är myckethögre på östkusten än på . För ungdomar gäller mycket högre siffror,och för svarta ungdomar ännu högre. 11, ex. de svarta kvarteren i ärdet lättare att tala om hur många ungdomar som är i arbete, nämligen ,medan resten är arbetslösa. Sådana är förhållandena i , som tydligenser som föredöme när det gäller att lösa ungdomsarbetslöshetsfrågorna. Jag trorinte att några i hela i övrigt, inte ens de borgerliga regimerna där,vill lösa problemen med som föredöme. Slutligen tycker jag att skall sluta med sinosakliga kritik mot ungdomslagen. Slut i stället upp bakom våraansträngningar att åstadkommaförbättringar för ungdomar! Det skulle vara till större nytta än den kritikBengt Wittbom för fram här i kammaren. Förste vice talmannen anmälde attBengt Wittbom anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 38 (): Arbetslösheten är en fråga som under desenaste åren oroat och engagerat allt fler människor i samhället. De ungas vägin i arbetslivet har aldrig varit enkel. Det kan jag själv intyga, eftersom jagför tvingades lämna mitt gamla hemland på grund av att det där intefanns något jobb för en 17-årig flicka - detta trots att man hade verkligt lågaungdomslöner och trots att det inte fanns några arbetsmarknadslagar som pånågot sätt reglerade förhållandena. I dagens värld ställs det allt högre kravpå dem som vill få en plats på arbetsmarknaden. Det räcker inte att hautbildning - man måste också ha erfarenhet. Jag har träffat bådeungdomar i ungdomslag och arbetsförmedlare och kommunala representanter som harjobbat med ungdomslag, men jag tänker här tala om hur vi har det i Boråskommun, som är min hemkommun. hade vi 505 ungdomar i ungdomslag.Flertalet, eller 305 personer, var placerade på kommunala arbetsplatser.Landstinget, staten, kyrkan och enskilda företag beredde plats för 200ungdomar. Observeras bör att vissa ungdomar hade ungdomsplats i den privatasektorn, trots att antalet lediga platser hos offentliga arbetsgivare överstegantalet ungdomar i den aktuella gruppen. Ungdomarnas speciella önskemål harnaturligtvis varit styrande. har dessutom ytterligare 280 ungdomar varitanställda hos kommunen. Av dessa gick 150 till den ordinarie arbetsmarknaden,varav 125 till den enskilda sektorn, 55 fyllde men deltog i"jobbsökarkurser" och 23 ungdomar slutade i ungdomslag och påbörjadestudier, en del i grundvux, eftersom de saknade avgångsbetyg t.o.m. frångrundskolan. Resten, eller 52, slutade i ungdomslag på grund av värnplikt,barnsbörd eller flyttning från orten. Allt färre hinner nå 20-årsåldern innande får plats på den öppna marknaden. Kommunen ordnar dessutom utbildning för ungdomar iungdomslag hos kommunen, , staten och kyrkan. Denna utbildningomfattar exempelvis maskinskrivning, kontorskunskap, datakunskap, språk, matematik,elektronik och social service. Utbildningsbidrag utgår med . per dag tillungdomarna. Alla ungdomar har kallats till utbildningsinformation. 70-80 haranmält sig till denna utbildning, som fungerar som komplettering fill de fyratimmarna i ungdomslag. Det planeras också ett särskilt projekt, som skall sättasi gång . Detta är särskilda projekt för arbetslösaungdomar. Projektet skall omfatta socialt bearbetnings- och motivationsarbete,grund-vux-utbildning, ordnade fritidsaktiviteter och fysisk träning. Om ungdomsarbetslösheten och ungdomslagen Om ungdomsarbetslösheten och ungdomslagen kommer attsysselsätta 8-10 ungdomar. och den kommunala organisationenarbetar aktivt med ungdomarna. Ungdomarna kallas till arbetsförmedlingen varfjärde vecka. Handledare påskyndar arbetssökandet kontinuerligt och hållerockså kontakt med föräldrarna. Samtliga ungdomar deltar i en sammankomst varfjortonde dag tillsammans med handledare, assistenter och ävenfackrepresentanter. Samstämmiga erfarenheter av ungdomslag i pekar påatt ungdomslagen ger värdefulla erfarenheter av olika arbeten för ungdomarna.Praktik på rätt område ökar den unges möjligheter till arbete på den öppnamarknaden. I många fall leder den till insikt om det egna yrkesvalet samt viljatill att skaffa sig utbildning för det yrket. Ungdomslag innebär också attnågon puffar på och med jämna mellanrum. Att kalla allt detta för terapikedja är enligtmin uppfattning högst missvisande. 39 () replik: Jag känner mig bara föranledd att hjälpa tillatt komplettera bilden av erfarenheterna av ungdomslagen för ännu större delarav . Låt mig citera ett reportage i tidningen . I säger man att "55 ungdomar får jobbgenom ungdomslagen. Flertalet arbetar inom skolor, på ålderdomshem ..."etc. "- De som är energiska och söker får snabbt andra jobb, säger på . Men jag har känslan av att många fastnar iungdomslagen. De trivs bra och tycker det är jobbigt att söka andraarbeten." I kommun får 67 ungdomar arbete genomungdomslagen. Man säger där att "Ungdomslagen är menad som en start påarbetsmarknaden, och de flesta ungdomarna får ganska snabbt andra jobb. Men det skulle de fått ändå, utan ungdomslagen, menarBengt Cornelius-son. De som klarar sig klarar sig. Det där med start påarbetsmarknaden kan man glömma." "Själva idén är dålig, menar . Ungdomarnafår konstlade arbeten och arbetstiden är för kort för att de skall klara sig pålönen." Det här, fru talman, nämnde jagbara för att ge litet nyans och balans i protokollet. 40ING-MARIE (); Vi har diskuteratsysselsättningsproblemen i . När man nu bestämmer erfarenheternaav ungdomslagen är det klart att det hela slår igenom i siffrorna förungdomslagen och för sysselsättningsskapande åtgärder. Vi hade under septemberi 2 432 ungdomar i ungdomslag. Vi kan konstatera atterfarenheterna från samtliga kommuner i länet är mycket positiva. Samarbetet ärbra mellan länsarbetsnämnderna och kommunerna när det gäller att diskuteraproblemen och de principer som skall vara vägledande för det här arbetet. Arbetsförmedlingarnaär aktiva och har klara direktiv om att vara det. Man arbetar med att ta inungdomarna och ge dem en ordentlig information. Man poängterar betydelsen avatt arbetet följs upp och att ungdomarnas erfarenheter bearbetas samt att deinsatser som ungdomarna själva gjort redovisas. Det är oerhört viktigt attdetta uppföljningsarbete drivs på. Vi från tycker att ungdomslagen haröverträffat våra förväntningar. I en del kommuner hade vi rätt godaerfarenheter av ungdomsplatserna och tyckte att man kanske skulle ha klarat sigmed dessa, men verkligheten har visat att ungdomslagen är den rätta vägen, somvi gärna vill fortsätta på. citerade någon som hade lagt fram förslag omungdomslag inom gymnasieskolans ram i . Jag kan föreställa mig att detmöjligen kan ha varit ett förslag inom ramen för det arbete som pågår iSandviken med att förbereda en frikommun. Jag har aldrig hört talas om att manskulle ha hanterat ungdomslagen på det sätt som påstod att mangjort. Det förefaller mig helt orimligt. Jag vet att man har lyckats mycket braoch haft fina idéer och fin verksamhet inom ungdomslagens ram i . Slutligen tycker jag att den här debatten ger en litenbesk bismak. Om man hör på argumenteringar för att få fram fastajobb och deras uppfattning om hinder för detta, får man intrycket att det är defackliga kraven som man vill komma åt och de anställningsvillkor som råder idet svenska arbetslivet. Det är den vägen och genom att undergräva förtroendetoch balansen mellan parterna på arbetsmarknaden som man tror att man skallkunna lösa de svåra problemen. Jag tycker att regeringen på ett förtjänstfulltsätt försökt möta nyskapande och nya idéer och visat öppenhet för egnainitiativ från människorna. Man har gjort detta och tagit hänsyn till de avvägningarsom behövs för att man inte skall rubba den balans och trygghet som finns i detsvenska arbetslivet. Jag köpte ett kylskåp . När jag bad att fådet hemskickat, sade affärsinnehavaren att jag i så fall fick be en som har enegen firma att sköta hembärningen av kylskåpet. Jag frågade hur vederbörandebär kylskåpet fyra trappor upp i ett Stockholmshus med mycket stor takhöjd. Hanbär själv, han är egenföretagare, lydde svaret. Jag kan som sjuksköterska sägaatt den mannens rygg kommer att hålla . Sedan har han en nedsliten ryggoch kommer att kosta samhället summor som förmodligen blir betydande. Det ärviktigt att vi när vi stimulerar egenföretagande inte lurar ungdomarna in iförhållanden där de varken ekonomiskt, socialt eller fysiskt får den trygghetsom vi tycker att arbetstagarna har rätt till på den svenska arbetsmarknaden. Om ungdomsarbetslösheten och ungdomslagen 41BENGT WITTBOM (m): Det här tar tid, men skall vi göra det ordentligt så skall vi. Jag har framför mig en promemoria som är framtagen på vårtriksdagskansli . Den innehåller alla fakta i fallet Sandvikenoch den kollektiva inskrivningen av ännu icke utexaminerade gymnasieelever i Om ungdomsarbetslösheten och imgdomslagen ungdomslag.Jag skall gärna se till att får en kopia av den. i alla fall, så kan hon vända sig till AMS, som direkt ingrepför att stoppa denna verksamhet i . ' Helt kort vill jagsäga att det jag inte kan förstå är varför socialdemokratin inte kan föra endebatt där man ser litet nyanserat på saker och ting. Vi var ju ändå överenshär i kammaren när beslutet om ungdomslag fattades. De förändringar som vidtogsför att regeringen skulle få majoritet för någonting som i alla fall liknadedet ursprungliga förslaget måste omsättas i praktiken för att det skall finnasnågon värdegemenskap kvar. Jag minns att jag i den debatten sade, när vislutgiltigt tog beslutet, att en kompromiss inte är en seger för någon. Detmisstag alla socialdemokrater gör här är att försöka göra detta till en segergenom att efter bästa förmåga sudda bort de delar i överenskommelsen somfaktiskt formades av de tre andra partierna här i . Den där företagaren talade om skullesäkert vara hjälpt av en ungdom som kunde lära sig jobbet med praktikantlön ochhjälpa honom att bära kylskåp - då skulle han nog hålla ett tag till. Men detgår ju inte i socialdemokratins ! Avslutningsvis vill jag tala om för -det är mitt löfte fill talmannen att detta är mitt sista inlägg i debatten -var skillnaden ligger mellan oss. Vi pekar på det som omöjliggör för ettväxande antal människor att få ett riktigt arbete på arbetsmarknaden. Vi villförsöka driva en politik som skapar riktiga arbetstillfällen för flera. Nidäremot driver en politik som sätter alldeles för många på bidrag. 42 (): I så fall skall jag kanske inte polemisera såmycket mot . Jag måste ändå säga att .rår man andrar ett exempelsom Sandvikenförslaget, som uppenbarligen var orimligt, eftersom det stoppadesav AMS - det ligger såvitt jag förstår i statsbidragssystemets natur attstatsbidrag inte kan utbetalas om inte AMS godkänner det- har man ont omargument. Reformen medger ju inte den tillämpning som harhänvisat till som bevis för att reformen var dålig. Reformen är alltså bättreän vad ville visa med detta fall. När det gäller tanken attföretagare skulle ha hjälp av ungdomar i fråga om kylskåpsbärande, vill jagframhålla hur viktigt det är att man har anställningsformer där man är tryggadi händelse av sjukdom, där man får en utbildning i lyftteknik och liknande ochdär man får tillgång till de hjälpmedel man behöver för att inte slitas ned.Jag menar att vi lätt kan gå vilse om vi försöker lösa problemen med svåraarbetsmoment eller riskfyllda arbeten via egenföretagande. 43BENGT WITTBOM (m): Jag can inte hjälpa det, men jag måste bemötaIng-Marie . Den utbildning och annat hon talar om för den ungdom somkanske kan börja sin lärlingsutbildning med att hjälpa till att bära kylskåpfår han i lärlingsutbildningen.Genomför vi den, har vi klarat en del av det här problemet. Låt mig helt kort säga att vi socialdemokratertar ungdomslagen som en seger, i den meningen att ungdomslagen i praktikenfick en betydligt bättre start än någon av oss egentligen kunde vänta. Dethandlar inte om någon seger över andra partier i den kompromiss som vi gjorde iriksdagen. Det handlar inte heller om att vi har försökt att på något sättmanipulera med riksdagsbeslutet. Det har jag förklarat . Vi kommer - så gott det nu går att redovisa verksamhetenefter den korta tid som ungdomslagen har fungerat - att fill lämna enredovisning på alla de punkter där begär en sådan, speciellt i defrågor som kompromissen framför allt omfattade. Det gäller bl. a. kretsen avarbetsgivare och utbildningen. Regeringen kommer, som jag i interpellationssvaret hartalat om för , att dra sina slutsatser och återkomma tillriksdagen med förslag i budgetpropositionen - förslag som vi, på grundval averfarenheterna och kompromissen i , bedömer vararimliga. Jag vill klart deklarera: Från socialdemokratiskt håll,från regeringens sida, var och är vi glada över den kompromiss som åstadkoms omungdomslagen. Vi menar att visade att det var möjligt att sätta sigöver den politiska diskussionen och fillsammans göra något som har påverkat ochförbättrat verkligheten för tiotusentals ungdomar. Det är med stort allvar somvi går in för att steg för steg försöka förverkliga alla delar iriksdagsbeslutet. Vi kan inte, , begära att allt iriksdagsbeslutet skall kunna fungera på denna korta tid. Jag kan konstatera attdelar som för mig var mycket viktiga och centrala ännu inte har börjat fungera.Det som ligger i själva lagtanken och den del av riksdagsbeslutet som innebäratt ungdomarna i demokratisk ordning skall kunna ha ett inflytande över arbetethar vi än så länge bara sett rudiment av. När det gäller de reformer somgenomförs måste vi alla ha viss uthållighet och tålmodighet innan vi kan dömadem. Om ungdomsarbetslösheten och ungdomslagen 45BENGT WITTBOM (m); Jag kan förstå att arbetsmarknadsministernkommer in så här i slutändan. Hon har ju haft chansen att vila sig litet. Jagvill bara ställa några korta frågor, som arbetsmarknadsministern inte behöversvara på här utan kan fundera på fram till det tillfälle då ni slutgiltigtskall formulera era slutsatser i budgetpropositionen. Varför sätts för många ungdomar för snabbt in iungdomslagen? Att så är fallet visar utvärderingen. Varförmåste alla ungdomar sättas in i den offentliga sektorn? Varför fungerar inte arbetsförmedlingarnas ansträngningaratt hjälpa ungdomarna söka job'b lika effektivt som om man utnyttjade varje unsav varje enskild ungdoms egen ambifion och intresse av att själv gå ut och söka efter allaupptänkliga chanser? Varför, arbetsmarknadsministern, fungerar ungdomslagen alldeles för litet utifrån ungdomarnas enskilda situation och alldeles förmycket utifrån politikers ambitioner? Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellationerna 1984/85:15 och 16 om arbetslösheten har frågat mig om regeringenär beredd att i överläggningar med arbetsgivarnas och arbetstagarnasorganisafioner systematiskt pröva möjligheterna att återföra mer avlösningarna på arbetslöshetsproblemen till överenskommelser och avtal mellanarbetsmarknadens parter. Svenssonhar frågat mig: varför regeringen för en konjunktur- ocharbetslöshetspolitik som står i motsättning till de klassiska värderingarna iarbetarrörelsen, på vilket sätt regeringen tror att en åtstramning avkonsumtion och samhällsutgifter samt en reallönesänkning skall kunna främjasysselsättningen, vilka planer regeringen har för de storakategorier människor som lever under arbetsmarknadspolitikensprovisoriska arrangemang och om regeringen har några planer för att använda densamhälleliga kapitalbildningen för samhällsägda och demokratiskt förvaltadeverksamheter, ägnade att skapa produkfiva arbeten. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Låg migförst ge en bakgrundsbeskrivning. stod det klart att den svenskaekonomins långsiktiga expansionsmöjligheter begränsades av näringslivets dåUgakonkurrenskraft och av de finansiella obalanserna i statsbudget ochutrikesbetalningar. Produktionsutvecklingen hade sedan mitten av 1970-taletvarit svag, särskilt i industrin. Budgetunderskottet ökade snabbt-från endastknappt 4 miljarder /76 till 87 miljarder /83.Bytesbalansen visade ett permanent och betydande underskott. Industrisektorn har brottats med svårastrukturproblem. Nedläggningar och andra personalinskränkningar ledde mellanåren 1976 och 1982 fill en minskning av industrisysselsättningen med mer än 150000 personer enligt arbetskraftsundersökningarna. minskade dessutom det totala antaletsysselsatta i landet - en helt unik tillbakagång. Den svenska ekonomin var inne i en djupnedgång. Underskottsproblemen tenderade att växa ytterligare, ochsysselsättningen tenderade att falla än mer. Den härverklighetsbeskrivningen förutsätter jag att vi är överens om. utgårockså från att både och delar regeringensuppfattning att det för att bryta den utveckling som förelåg krävdes en politikpå bred front, en politik som begränsade underskottsproblemen och inflationen,men också en politik som var fördelningsmässigt rättfärdig och som tryggadesysselsättningen på lång sikt. Regeringen har mot denna bakgrund fört en ekonomiskpolitik som syftar till att förena en ökning av produktionsnivån med enförbättring av bytesbalansen och härigenom lägga grunden för en långsiktigexpansion av sysselsättning och investeringar. Det är viktigt att industrins konkurrenskraft bevaras ochhelst stärks. Det är nödvändigt för att återskapa balans i den svenska ekonominoch därmed skapa förutsättningar för fortsatta standardhöjningar. Vikan inte låna till en allmän expansion. För att kunna behålla vår öppna ekonomimåste vi klara balansen mot utlandet. Jag skall inte närmare gå in på vad som faktiskt uppnåttsunder . Jag hänvisar i det avseendet till den proposifion,1984/85:45, om vissa ekonomisk-politiska åtgärder som lades på bordför . Den ekonomiska uppgången i är en följd av dendevalvering som vidtogs och den ekonomiska politik som har förts sedandess. Självfallet har också den internationella konjunkturuppgången spelat enroll, även om den varit svagare än vid tidigare konjunkturuppgångar underefterkrigstiden. ökar industriproduktionen, inflationen sjunker,bytesbalansen förbättras kraftigt, sysselsättningen ökar och arbetslöshetenminskar. Situationen är emellertid inte tillfredsställande, och vivet att efter högkonjunktur följer lågkonjunktur. Det gäller att vara rustadför den avmattning som kommer. Då kommer det att ställas ytterligarekrav på den ekonomiska politiken och på arbetsmarknadspolitiken. Den propositionjag nämnde innehåller förslag som syftar till att utnyttja konjunkturlägetoch stimulera rekryteringen av hårt drabbade grupper, bl. a. delångtidsarbetslösa. I har vi en lång tradition att utformaarbetsmarknadspolitiken i samverkan med parterna på arbetsmarknaden. ex. arbetsmarknadsutbildningen, beredskapsarbetena och rekryteringsstödet.Det gäller också ungdomslagen och åtgärderna för de svårplacerade. Det är också parterna som tagit initiativtill nya insatser. Lokalt träffas således ofta överenskommelser i syfte attstärka de arbetslösas möjligheter. 11, ex. har Metall och Saabträffat överenskommelse om s. k. industriintroduktion för ungdomar. Den skallske i samarbete med AMU och riktar sig till ungdomar som annars skulle gått iungdomslag. TCO har lagt fram ett intressant förslag om inskolningsplatser somövervägs inom . Exemplen kan mångfaldigas när det gäller trepartssamverkanpå det övergripande och på det lokala planet. Den grunden är enligt min meningovärderlig, och den skall vi fortsätta att tillämpa nationellt, regionalt ochlokalt. Inte minst när det gäller de långtidsarbetslösa är det viktigt att vinu gemensamtförsöker hitta lösningar. Vi är öppna för att parterna tar ett större ansvar föralla arbetssökande. Men, som själv vet, fordrar problemenibland en snabbare lösning än vad som kan uppnås i förhandlingar parternaemellan. Regeringen och vi politiker har ansvaret för alla medborgare. Vi måsteockså ingripa när överenskommelser inte kan nås, och när uppfattning står motuppfattning. De privata arbetsgivarnas intresse för att också människori inland eller personer med handikapp skall ha rätt till arbete harinte visat sig vara särskilt stort.