prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — skulle kunna tafram underlag, statistik, belysa vissa enskilda konflikter, konflikthärdar osv.mot dessa bakgrunder. Då skulle det här litet diffusa talet om rustningar få enhelt annan stringens och dessa bli belysta på eff mera konkret och sakligtsätt. Jag bermed detta, herr talman, aft få yrka bifall till vår reservafion nr 1. Den nordiska situationen och vårt eget land har vi nyligenhaft en ganska omfattande diskussion om i samband med den försvarspolitiskadebatten i . Dessa frågor går ju i varandra. Vi stöder, som tidigareoch från allra första början, helhjärtat tanken på en kärnvapenfri zon iNorden. anser attden är ett av de viktigaste bidragen till avspänning och fredlig utveckling ivår del av världen. och den har efter 1982 gjortefter vad vi tycker ganska goda insatser för att söka få till stånd enutveckling av zontanken. Det arbetet hoppas vi kommer att fortsätta. Det är inte minst viktigt mot bakgrund av deubåtskränkningar och naturligtvis också andra kränkningar av olika slag som vihar blivit utsatta för. I det sammanhanget kommer givetvis ett sådant nyttvapen som kryssningsmissilerna in i bilden. De borde på ett helt annat sättuppmärksammas än vad som har gjorts. Kryssningsmissilerna är jukonstruerade och tillverkade för atf vara kärnvapenbärande. Därför blir defdirekt eff hot mot den svenska alliansfriheten och den svenska neutraliteten omi ett skärpt läge sådana vapen skulle sändas över det svenska territoriet.Hittills vet vi att vi inte på något effektivt sätt kan som ett alliansfritfoch neutralt land stoppa dessa vapenfyper. Vi har inte de resurserna. Detta harvi diskuterat i den försvarspolitiska debatten. Vi har inte sådana resurser iSverige aff vi kan hindra def ena eller det andra stormaktsblocket atf sändasådana vapenbärare över vårt territorium. I och med detta kommer vi i ettohållbart läge. Därför borde naturligtvis arbetet inriktas på att sådana vapenskall förbjudas. Det är det enda riktiga och adekvata sättet att angripaproblemet. Utöver de kränkningar som jag här har talat om har viunder blivit utsatta för en del kränkningar av annan typ. Dettahar vi tagit upp i en av våra motioner och redovisat i reservation 4. Detförekommer aktiviteter av främmande enheter, som befinner sig iÖstersjön under helt legala former. Def är enheter som vi sett uppe påNorrlandskusten och som helt plötsligt ångat in i en hamn och lagt sig därunder eff helt dygn. I det fallet var def västtyska enheter. Def är ännu inte heltklarlagt vad de hade för sig där. Vi vet atf man satte ut båtar och gjordesonderingar. Det har vid andra tillfällen funnits flottenhefer ur denfranska marinen på sydkusten som utan vidare givit sig in och börjat bedrivaövningar på svenskt territorialvatten. Vi anser att def behövs en skärpning och en uppdatering avtillträdesbe-sfämmelserna för de svenska vattnen och naturligtvis också för detsvenska luftrummet i detta sammanhang. Det är nödvändigt för att vi infe skallbli utsatta för sådana här kränkningar, som är av en annan typ än dem som jagtidigare talade om och som är gjorda med vissa avsikter. Dem försöker man görautan att bli upptäckt. De andra har gjorts mer eller mindre öppet och fräckt avvästeuropeiska NATO-makters enheter i våra vatten. Def är någonting somvi borde vara minst lika upprörda över som vi är över de ubåtskränkningar somvi har blivit utsatta för från sida. Detta har vi behandlat i våra motioner och i vårreservation 4 till utskoftsbetänkandet, vilken jag vill yrka bifall till. I övrigt vill jag upprepa vad jag sade inledningsvis,nämligen atf vi uppskattar de ansträngningar som har gjorts av regeringen inedrustningsfrågorna. Vi tror aft den agerar i kraft av sinförmåga i de internationella sammanhangen. Vi understödjer def arbetet ochkommer att göra så även i fortsättningen. 38GUNNEL JONÄNG (c) replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till OswaldSöderqvist. Vi har från en reservation när def gäller denparlamentariska referensgruppen för kärnvapenfri zon. anslöt sig OswaldSöderqvist till reservation när det gäller referensgruppen och ansågatt det var ett bra förslag. Anser man atf det är eft mindre bra förslag ? Anf.39 (vpk) replik: Herr talman! Vi anser affutskottsmajoritetens skrivning är sådan aff vi kan ansluta oss till den.Vi får se hur utvecklingen blir i fortsättningen. 40STURE (): påstod att vår trovärdighet inedrustningsförhandlingarna skadats av den publicitet som har gettåt 1950- och 1960-falens hantering av kärnvapensfrågan här i landet. Jag troratt def är helt fel. Det finns ingen anledning att här ägna åtvad , och andra stod för i den interna debatten omsvenska kärnvapen på 1950- och 1960-falef. Väsentligt är att notera atfdet är en styrka när representanter för kan hänvisa till att vi redanför hade förmågan att producera egna kärnvapen, men att vi dåfattade beslut om atf avstå. Våra motiv var dels politiska, dels militära. Vikom fram till atf vår nationella säkerhet allvarligt skulle försämras om viskaffade egna kärnvapen. Det skulle bli svårare att hålla utanför ettkrig i om vi hade egna kärnvapen. De första målen för ett kärnvapenangrepp är kärnvapen iandra länder. Def var helt enkelt i vårt eget intresse att förblikärnvapenfria. Det är vår övertygelse att samma säkerhetspolitiska resonemanggäller också den grupp stater som redan nu eller , om devill, kan tillverka egna kärnvapen. Vårt självständiga beslut att avstå från svenska kärnvapenär ett starkt argument för en ökad anslutning till det internationellaicke-spridningsfördraget. Vid den senaste nedrustningsdebaffen här ikammaren var eff av huvudinslagen protester motaff i FN och i andra internationella fora verkarför en frysning av kärnvapenrusfningarna. hade då i två och etthalvt års tid hävdat atf vårt engagemang för kärnvapenfrysningen var en naiveftergift för sovjefiska paradfankar. Samma argumentation använde moderaternamot vårt stöd för förslag om icke-förstaanvändning av kärnvapen. Def märkfes tydligt höst aff moderaternastalesmän här i kammaren infe längre trodde på sina egna argument. Jagförutspådde att def var sista gången som gick emot frysförslaget. , när den moderata partimofioneni nedrustningsfrågor lades fram, blev jag sannspådd. I den avförsvarskommiffén öyeriämnade säkerhetspolitiska rapporten ställer sigden moderate representanten bakom positiva skrivningar om kärnvapenfrysningen.Och här försökermoderaterna att undvika att ta upp saken. Det tar tydligen litet för atfansluta sig fill krav som - enligt deras egen främste talesman - "intestötts av någon enda regering utanför de intimt Sovjetallierades krets".Vad som dagen före 1982 var en "kaskad av illa underbyggda ochalltmer reservationslö-sa omfamningar av sovjetiska paradtankar" är våren1985 fast etablerad moderat nedrustningspolitik, som partiets främste säkerhetspolitisketalesman nu säger sig "känna stor tillfredsställelse med". Vi är naturligtvis glada över denna moderataåsiktsförändring. Hur ömkligt ihåligt kHngar inte de tidigare överorden, närmoderaterna gick till hård attack mot oss socialdemokrater för atf vara naivaoch anpassliga i vår attityd mot . Den moderata grälsjukan i dessa frågorhar tyvärr inte stärkt svensk nedrustningspolitik. Vi hoppas naturligtvis atf detta nu är historia, men jagskall ärligt medge aft vi är många som hyser tvivel och ser den dagsaktuellamoderata attityden som något av en taktisk reträtt. Högern i svensk polifik harunder större delen av detta århundrade försökt misstänkliggöra osssocialdemokrater efter ungefär samma linjer. Varför skulle dagens moderaterbryta mot dessa traditioner annat än när valtaktiska hänsyn motiverar def? har relativt utförligt behandlat riskernaför en ny rustningskapplöpning i rymden. Det är egenfligen def nya och det mestläsvärda avsnittet i betänkandet. Vi har enat oss om mycket kritiska omdömen omdet enorma forskningsprogram - skall det få kosta - sompresident dragit i gång. Även om den egenfliga målsättningen för dettaforskningsprogram aldrig uppnås, är risken stor atf programmet ändå resuherar iett flertal nya och effektivare vapen, som rubbar den stabilitet som trots alltsedan länge utmärker relationerna mellan de antagonistiska maktblocken. För svensk del blir utrikesutskottefs slutsats: "Enoberoende svensk förmåga att följa utvecklingen inom rymdteknologin kan vara avstort värde för våra framfida insatser vid internationellanedrustningsförhandlingar. Inte minst möjligheten att utnyttja rymdteknologinför internationell övervakning av nedrustningsavtal bör ägnasuppmärksamhet." Arbetet vid beskrivs relafivtutförligt i betänkandet. Utskottet anser med anledning av eft moderatmotionsyrkande atf det är olämpligt atf begränsa regeringens handlingsfrihetgenom aff göra eff särskilt uttalande beträffande vissa förslag som framförtsvid konferensen. Personligen skulle jag vilja göra en kommentar som interör förhandlingarnas innehåll utan vår roll som värdnation.Stockholmskonferensens första fas bör vara slut senast . Dåstartar ett ESK-uppföljningsmöte i , och skallrapportera till detta möte. Det är en allmän förhoppning atf Wienmöfet snabbtskall utvidga mandatet till att omfatta också nedrustningsfrågor. Som jag serdet börjar det nu bli aktuellt atf från svensk sida markera intresse förvärdskapet även för Sfockholmskon-ferensens nedrustningsfas, som ju mycket välkan påbörjas redan innan uppföljningsmötet i har slutförts. 3 protokoll 1984/85:150 förhandlingar kring centralaeuropeiska säkerhetsfrågor har på senare fid utförligt kommenterats såväl avpresident som av nye ledare . Det ger hopp om ökatintresse för konferensens sakfrågor i och . Sfockholmskonferensenbör naturligtvis fortsätta och föras till ett framgångsrikt slut just iStockholm, På den punkten borde det vara lätt aff uppnå enighet mellanparfierna här i , I reservation 1 vädjar vpk om en utredning avrustningarnas orsaker. Vpk har redan med hjälp av marxistisk analys kommit framfill att det är ekonomiska motiv som driver fram rustningarna. Utskottethänvisar fill tidigare utförlig riksdagsbehandling av frågan och avstyrker, I reservation 2 ställer upp bakom ettmotionsyrkande från socialdemokraten om att skall tainitiafiv i FN för att få en undersökning av effekterna av kärnvapenproven iSfilla havet. Utskottet skriver mycket välvilligt i denna fråga, som ju MargotWallström engagerat sig för på ett berömvärt sätt. Hon har genom frågor här iriksdagen och genom fidningsartiklar aktualiserat de franska proven under detsenaste året. Utskottet hänvisar till att regeringen tagit upp frågandirekt med den franska statsledningen. Vi utgår ifrån aft vår regering även ifortsättningen försöker påverka den franska inställningen. När def gällerFN-initiativ anser vi emellertid atf det måste vara länderna i den berördaStilla havs-regionen som går i spetsen för den internationellaopinionsbildningen, kommer naturligtvis att stödja sådana inifiafiv igeneralförsamlingen. Centerreservanternas tanke att skall agera ävenutan medverkan av och andra berörda stater förefaller lätt absurd. Till vad sade här kantilläggas atf fransmännen började festa i 1975, Den senaste smällenvar det sjuttionde provet. Man kan bara fråga: Varför gjordes det så litetunder de då saft i regeringsställning? I reservation 3 begär en parlamentariskreferensgrupp för en kärnvapenfri zon i , Man måste fråga sig varför infeGunnel utnyttjar sitt eget högst personliga ledamotskap inedmsfningsdelegafionen fill att ta upp frågan om den nordiska zonen. Förslagetom en referensgrupp har tidigare avvisats av , och def är fakfisktlitet svårt aft förstå hur det på minsta sätt skulle föra zonffågan framåt, I reservation 4 kräver vpk en översyn av de svenskamilitära tillfrädesbe-stämmelserna. Utskottet hänvisar fill atf dessa nyligenvarit föremål för en genomgripande översyn. De nu gällande bestämmelserna träddei kraft , Utskottet tror inte aft ytterligare en skärpningautomatiskt leder till atf avsiktliga eller oavsiktliga kränkningar av svensktterritorium kommer aft minska, I reservafion 5 föreslår folkparfiet att en delegafion förfredsfrågor inrättas. Utskottet avstyrker och hänvisar dels fillnedrustningsdelegationen, dels till den nära och fortlöpande kontakten mellanUD och fredsrörelsen och fredsforskarna. Utskottet bedömer ytterligare eninsfitutionalisering som överflödig. Till reservation 5 och till reservation 3 kandessutom sägas att det inte är en ökad byråkratisering av nedrustningsarbetetsom behövs - men gärna en ökad aktivitet i de organ som vi redan har, bl, a,från och folkpartiefs sida. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i alla delar, 41 (vpk) replik: Jag kan förstå att inte ärsärskilt tilltalad av marxistiska analyser. Men det skulle ändå vara ganskaintressant för nedrustningsarbefet och för möjlighet till initiativ inedrustningsfrågor om man tittade Htet på det som vi har tagit upp i våramotioner sedan en fid fillbaka och som vi nu har reserverat oss för i utskottsbetänkandet. Det gäller frågor av mycket stor vikt. Talet omrustningarna och rustningarnas orsaker blir i många fall mycket diffust ochobegripligt - och det är inte oavsiktligt. Genom aft man undviker aft ta uppbakomliggande ekonomiska orsaker och peka på dem klart och entydigt kommerrustningarna att framstå som någonting som händer i ett mer eller mindrelufttomt rum. Det falas om aft statsmän måste träffas, det blir diskussion omhuruvida man skall sitta vid runda eller fyrkantiga bord, och liknande sakersom infe har ett dugg med de verkliga bakomliggande orsakerna att göra. Jag tycker inte att det är särdeles hederligt aft såenkelt avfärda våra viktiga spörsmål - med att tala om marxistiska analyser.Snarare borde väl , som företrädare för ett slags socialism,verkligen anamma de tankegångarna. I def anförande som höH underutrikesdebatten, där han talade om rustningarnas orsaker, fanns det mångaintressanta inslag som jag tycker passar mycket bra in i detta sammanhang. Detförvånar mig att inte är villig att fa upp dem igen ochpenetrera dem. I det anförande som då höll fanns mycket sompekade just mot de här tankegångarna. Vi kommer atf vidhålla vår uppfattning. Jag tror att manförr eller senare blir tvungen att fä itu med denna problematik, inte minst motbakgrund av nord-syd-konflikten. Det är ju helt klart så - vilket kan förneka - att den rika industrialiserade världen utnyttjar tredjevärldens tillgångar och människor - råvaror, andra naturtillgångar och ävenarbetskraft. De rika länderna gör detta i kraft av sin militära styrka. Detena underbygger det andra. Man skaffar sig militär styrka genom att sätta sigpå resurser, och man bygger upp den militära styrkan för att kunna skaffa sigdessa resurser. Om ni bara helt enkelt avfärdar ett sådant viktigt spörsmål, dåtycker jag inte att ni har trängt in särdeles mycket i den här problematiken. Sedan några få ord om detta med fillträdesbesfämmelser.Def ärju alldeles klart, som skrivs i utskottsbetänkandet, atf vi i och för siginte genom bestämmelser kan hindra att någon avsiktligt tränger sig in på våravatten -ubåtskränkningar osv. Men vi kan skärpa bestämmelserna för legalaflotfövningar, flottbesök etc, så aft man inte får en upprepning av vad somhände på sydkusten och uppe i . 42GUNNEL JONÄNG (c) replik: Def var eft märkligt uttalande , när han sade aft en parlamentarisk grupp när det gäller kärnvapenfrizon inte skulle föra frågan framåt. Vilken elitistisk inställning! Def är juprecis tvärtom: Om parlamentariker med sitt kunnande och sin erfarenhet kom medi bilden, om man tog fill vara den folkliga opinionen, så skulle man justdärigenom föra frågan framåt. Vidare känner väl till hurnedmsfningsdelegafionen arbetar, och vi har samma uppfattning på den punkten.Den är ett organ för avrapportering - och def är i och för sig bra aff denfinns - men den inbjuder infe precis till några bredare analyser av frågan. När det gäller spörsmålet om de franska kärnvapenproven ärdet bra att regeringen för fram uppfattning till , men defräcker infe. Det viktiga är självfallet aff vi måste hjälpa till atf skapaopinion. Och opinion skapar man infe bakom lyckta dörrar. Vi engagerar oss jufrån svensk sida aktivt mot olika slag av orättvisor i världen, och vi försökerstödja och hjälpa dem som är utsatta. Def är en styrka att vi så helhjärtat gördef. Men vi har lika stor skyldighet att stödja utsatta människor i en sådanhär fråga. Aft ligger långt borta kan väl ändå infe frita oss iSverige från ett ansvar för att stödja och hjälpa människor vars uppfattningaråsidosätts så gravt som sker när det gäller dessa kärnvapenprov. säger vidare att def är fel att vårinternafionella trovärdighet har skadats genom arfiklarna i . Jagskulle önska aff det vore så, men jag är infe alls säker på atf det förhållersig på det viset. känner lika väl som jag till de ufländskaskriverierna och kommentarerna liksom de frågor som ställs fill efterde här artiklarna. Def är ju bara aft konstatera att det somSverige skrev under eft provstoppsavfal och över huvud taget arbetade aktivtför att infe medverka till spridning av kärnvapen pågick projektering ochplanering för svenska kärnvapen och atomubåtar, och man köpte mark för enupparbetningsan-läggning på . Vårt internationella budskap stämdefaktiskt väldigt dåligt överens med vårt nafionella agerande. Jag tror dock atfvi alla är beredda aff göra vad vi kan för aft återställa vårt landstrovärdighet. 43ULLA ORRING (fp) replik: Det måste kännas besvärande för avfärda frågan om en speciell fredsdelegation med hänvisning till att ensådan ökar byråkratin. Det är atf göra det enkelt för sig. Såvitt jag förstårönskar de hundratusentals människor som är engagerade i fredsaktivifeter runtom i landet en kanal för att föra fram sina synpunkter. Enligt min uppfattningbehöver vi i föra både en säkerhetspolitik och en fredspolitik. Mensäkerhetspolitiken i vårt land bedrivs på def officiella planet medanfredspolitiken bedrivs av idealister. Även idealister, , har dockkunnande och sådana kvalifikationer atf det är värt atf lyssna på dem ochtillvarata deras kunskaper och förslag. Enligt mening skulle enfredsdelegation kunna vara en kanal för detta. En realistisk säkerhetspolitik och en aktiv fredspolifikbildar enligt-min Nr 150 uppfattning den bästa grundvalen för säkrande avfred och frihet i Torsdapen den och även i världen i övrigt. Anf.44 () replik: Vpk:s yrkande om en undersökning av denekonomiska bakgrunden till rustningarna har vi redan förf utförligadiskussioner om, och det var därför som jag gick ganska snabbt förbi det. Ensådan genomgång bör självfallet ingå i en allsidig analys av rustningarna ochbakgrunden fill dessa. Jag måste dock säga att den exemplifiering som OswaldSöderqvist ägnade sig åt var litet ensidig. Det hade gjort bättre effekt om hanhade talat om de ekonomiska motiv som driver i , I frågan om en skärpning av reglerna för hur vi skallreagera på kränkningarna kan jag bara konstatera att vi förmodligen har dehårdaste av de regler som länderna i vår del av världen tillämpar, I en delandra länder ser man med lätt förvåning på våra bestämmelser, av def skälet atfdessa är så hårda som de är. Vad gäller fal om en parlamentarisk gruppundrar jag om verkligen har försökt att i nedmsfningsdelegafionenta upp en djupgående diskussion om den nordiska zonen. Jag kan inte erinra migdef. Gör eft försök! Def vore intressant - vi har redan ett organ för detta. Till kan jag säga i stort sett samma sak. Detfinns något slags övertro på nya byråkrafiska former. Jag har svårt att tänkamig en statlig verksamhet som är öppnare mot frivilligorganisafionerna än vadvår nedrustningsverksamhet är, Def idealistiska inslaget i den svenskapolitiken på def här området är mycket påtagligt, och jag tror faktiskt inteatt det finns särskilt mycket mer atf göra rent organisatoriskt. Men varförförsöker inte folkparfiet att via nedmsfningsdelegafionen föra debatten litetmer aktivt? Det var def som jag sade i mitt inledningsanförande. När def slutligen gäller opinionsbildningen mot de franskaproven fick jag inget svar från på frågan varför var såpassiv när ni var i regeringsställning. Det var ju då somprovverksamheten inleddes och faktiskt kom till sin höjdpunkt, Atf nu hävda affvi skall ta initiafiv vid sidan om de länder som är berörda - som faktisktantyds i reservationen - som t, ex. och , förefaller varaeft mycket egendomligt agerande. Initiativet måste ligga hos de länderna, menvi skall naturligtvis som hitfills stödja dem i de initiativ som de tar. AttSverige skulle gå före de närmast berörda länderna genom att fa inifiativ i FN,som nu förespråkar, skulle nog uppfatfas som en mycket märkligåtgärd. 45OSWALD (vpk) replik: hade i sitt andra inlägg enbetydligt mer nyanserad framtoning i frågan om ekonomiska orsaker bakomrustningarna. Vi måste återkomma till dessa frågor. Man kan infe lämna dem åtsidan på det sätt som har skett i nedrustningsdiskussionerna. De måstetas upp. för de ärviktiga, och de är enligt vår uppfattning också förbisedda. Jag tycker att def förekommer en okunnighet på dettaområde beroende på att man inte har tagit fram tillräckligt med material. Detbästa exemplet härpå tycker jag är påstående att jag är ensidignär jag infe tar upp agerande i som exempel. Justdetta är belysande. Vi har aldrig påstått att konflikter enbart har ekonomiskaorsaker. Det finns också andra orsaker. Just i def här fallet finns det heltklart andra bakomliggande skäl. Det finns inte särskilt mycket av ekonomiskamotiv bakom angrepp på , utan det är maktpolitiskaoch säkerhetspolitiska motiv som ligger bakom detta. Det finns inganaturfillgångar i som direkt behöver lägga under sigdärför atf är extremt beroende av dessa. Man skaffar sig naturgasdärifrån, men om det är för den som man har invaderat , får manbetala eft oerhört högt pris för den. Jag tycker att denna sammankoppling, utannågon som helst bakomliggande tanke, visar att def verkligen behöver tas framstatistik och annat material som belyser de olika bakomliggandekonfliktorsakerna, om en av staterna är ute efter råvaror eller om detföreligger andra motiv. Jag tycker alltså att den vändning som denna debatt harfått är belysande. Jag tror vidare att bestämmelserna i vårt land vad gällerkränkningar säkerligen kan framstå som hårda i jämförelse med andra ländersbestämmelser. Icke desto mindre har vi haft incidenter av den typ sominträffade ; när enheter utan något som helst ingripandefrån svenska enheter gick in i våra skärgårdar, och en komplett eskader låg etthelt dygn i Husums hamn. Det visar att det är någonfing som brister och atf defbehövs en uppföljning av denna fråga. 46ULLA ORRING (fp) replik: anser aft bordedriva frågan om en fredsdelegation i nedmsfningsdelegafionen. Såvitt jag vetbefinner vi oss nu i riksdag och i dess kammare, och def är här somfolkparfiet har framfört förslaget i form av en parfimotion, Def är också härsom vi vill aff det skall fattas ett beslut om en angelägenhet som rör helaSverige, Jag förstår att denna fråga känns besvärande, och jag kanse en rak linje i socialdemokraternas agerande. Vi har från sidakämpat hårt för jämställdheten och för atf få till stånd enjämsfälldhetskommitté, och def kommer aft bli på samma sätt medfredsdelegafionen. Jag hoppas atf socialdemokraterna kommer att stödja vårt förslag, Fredspolifik och säkerhetspolifik hör samman, och härfinns def mål som vi måste arbeta konstruktivt för att nå. Det finns säkerthundratusentals människor i som är djupt besvikna på de polifiskapartierna och över att de själva infe släpps in på detta område genom en sådandelegafion som vi i har motionerat om. 47 ()replik: När det gäller den parlamentariska gruppen är det inte av någraprivata intressen som jag hävdar att en sådan skall inrättas. Jag harmöjligheter i nedmsfningsdelegafionen aft diskutera den frågan. Vad jag ochcenterpartiet anser är vikfigt är aft vi tar till vara def enorma intresse somfinns bland människor, den opinion som finns för en kärnvapenfri zon, ochutnyttjar def. Det skulle vara ett stöd i arbetet. Deuppgifter som lämnar om kärnvapenproven i är heltfelaktiga.