prot · G80937 · 1984-12-31 00:00:00 — Minfråga fill skolministern blir: Vilka slutsatser drar han av det mycket dyrbaraexperiment, i form av mänskliga insatser, som höstbetygsintagningen varit? Jag ser egentligen ingen anledning att blanda mig i den inre borgerligauppgörelse som Per uppenbarligen är inbegripen i när han så furiöstkastar sig över ett förslag som lagts fram av förutvarande skolministern . Jaghar när det gäller höstbetygsintagningen sagt att denna beslutats och införtsoch att det fanns anledning att mot bakgrund av de motiv som i samband därmedanfördes undersöka, om den hade inneburit en förbättring jämfört med tidigareförhållanden. Den utvärdering som är gjord tyder inte på atthöstbetygsintagningen utfallit på detta sätt. Det finns en stark opinion för återgång till dettidigare systemet. Utan någon prestige och utan något försök att göra ideologiav det som inte är ideologi har jag föreslagit att vi skall gå fillbaka tilldet tidigare systemet, med bevarande av vissa av de värden som det nya systemethar visat sig ha. 41 PER (): Herrjalman!Får jag först säga att det hedrar att han med sitt parfi gjorten 180-graders sväng i frågan om höstbetygsintagningen. Att kunna medge att hanhade fel är en av bästa grenar, och den skall han ha all hederför. Min fråga handlar nu emellerfid inte så mycket om det, om hur vi skallkunna undvika att den här typen av påtagUgt skadliga olyckshändelser inträffarockså i framfiden. Vadsom hände i fråga om höstbetygsintagningen var ju att vi under ett flertal århade en försöksverksamhet som skulle utvärderas, men som enligt många utvärderadesalltför dåligt. Det fick oss moderater att säga att detta bara inte duger.Kritiken är för stark - vi kan inte utsätta hela skolväsendet för en jättelikexperimentverksamhet av det slag som socialdemokrater, centerparfister,folkpartister och kommunisterna drog in den svenskaskolan i. Vi tyckte att det var bäst att i så fall skynda långsammare och tareda på om det fakfiskt fanns grund för oron. Och det fanns grund för den. Ärändå inte mot bakgrund av dessa erfarenheter beredd att medge,att vi när vi förändrar skolan skaU låta all den kritik somförekommer komma till uttryck, lyssna på den och undvika att omvandla helaskolan fill en jättelik experimentverkstad? Mångahar, herr talman, vittnat om behovet av att man skulle få möjlighet att låtakloka reformer sätta sig. Det ges inte sådana möjligheter om vi beter oss så som vi har gjortmed intagningssystem och annat . Per begär att jag skall lämna hundraprocentiga garantier för attnågra fel aldrig skall begås. Jag försöker i min verksamhet snarare tillämpaden principen att man skall vara beredd att göra ändringar när man upptäckeratt det som man gjorde inte blev riktigt vad man hade tänkt sig. Omverksamheten vid Svensk arkivinformation i Anf.43 PER (): Jag begär inte att skolministern alltid skall ha rätt, även om det ärtrevligt om statsråd ofta har rätt, eftersom de är utrustade med mycken makt.Jag tycker att det vore bättre, , om vi skyndade långsammare närdet gäller att permanenta försöksverksamhet och inte sade: gör vi om helaskolan till en jättelik experimentverkstad, så fär vi se hur det går. Jagnoterade i tidningarna att t. o. m. vissa journalister har anammatdet synsättet, nämligen att tala om att experimentet medhöstbetygsintagningen nu enligt regeringens förslag kommer att avbrytas. Det var fråga om en permanent verksamhet. Här sprids tydligen genomskolreformatörernas försorg intrycket att skolan är utsatt för en ständigtfortgående experimentverksamhet. I så fall är det inte underligt att skolanuppvisar de brister som den har. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1984/85:201 om verksamheten vid Svensk arkivinformation i har frågat utbildningsministern om regeringen ärberedd att vidtaga snabba åtgärder för att säkerställa verksamheten vid Svenskarkivinformation i , SVAR, i nuvarande omfattning. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan, ochjag gör detta efter samråd med chefen för . 1984informerades om att regeringen hade för avsikt att från den 1 juli1984 permanenta landsarkivets i registreringsbas i samtSvensk arkivinformation under förvaltningsansvar. För ändamåletavsåg regeringen att anslå . för konvertering av demikrofilmade kyrkoskrivningshandlingar som utgör verksamhetens basmaterial. Jagförklarade att kunde förstärkaorganisationen med det antal lönebidragstjänster som \7, protokoll 1984/85:34-37 Omverksamheten vid Svensk arkivinformation i styrelsen fann lämpligt. Jaghar nu inhämtat att länsarbetsnämnden i har beviljat iönebidragför 19 personer fr.o.m. samt beviljat statligt beredskapsarbeteför 15 personer till . har länsarbetsnämnden uttalat att det är tveksamt omberedskapsarbetet kan förlängas efter . Jagvill framhålla att regeringen i samband med permanentningen dels betonade attden nya organisationen i inte kunde bli av samma omfattning som de bådatidigare verksamheternas samlade resurser, dels att verksamheten även ifortsättningen skulle bedrivas i samverkan med regionala och lokala myndigheteroch intressenter och att detta bl. a. skulle bidra till att verksamheten gesden omfattning som är sysselsättningspolifiskt motiverad. Omfattningenav personalstyrkan vid SVAR är alltså beroende av arbetsmarknadsmyndigheternasfortsatta bedömning av sysselsättningsbehovet i . Jag vill idetta sammanhang slufligen påpeka att regeringen genom sin ekonomisk-politiskaproposition föreslagit att arbetsmarknadsverket skall tilldelas ytterligare500 milj. kr. för beredskapsarbeten under innevarande budgetår. Fördelningen avdessa medel på län görs av . 45 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Naturligtvis har jag några kommentarer att göra. förstår har jag intresserat mig en hel del för dessa ting, och jagvågar påstå att jag representerar en ganska stor mängd oroade medborgare iSollefteå- och Ramseleområdet. Jag vill ta upp två frågor som aktualiseras idetta sammanhang. Detgäller för det första den sysselsättningsmässiga betydelsen av SVAR och för detandra den servicemässiga betydelsen av SVAR. Jag skall väl inte gisslastatsrådet personligen för regeringens handläggning av frågan ursysselsättningssynpunkt sett, även om jag måste säga att här har vi ett exempelpå vad som händer när det glappar mellan olika statliga myndigheter. Jagtror visst att statsrådet är medveten om vilken stor betydelse SVAR har för sysselsättningenjust i Ramseleområdet. Denna betydelse underströk f. ö. arbetsmarknadsutskotteti sitt yttrande över en motion från mig . Men vad händer nu? 47personer var i början av detta år sysselsatta vid SVAR. Efter sjönkantalet med ett dussin personer. riskerar man, om inte tillräckligt mycketarbetsmarknadspengar anslås, att det bara blir ett tjugotal personer kvar. Menjag tycker, som jag inledningsvis antydde, att vi också något skall stannainför den servicemässiga betydelse som SVAR har. Det finns onekligen ett gottunderlag för SVAR:s tjänster . Det råder ett stort intresse förgenealogisk forskning här i landet - både hos forskare av facket och hosamatörer, I det längre perspektivet kan underlaget bli ännu bättre. Det finnsmöjligheter till en marknad även utomlands - har förklarat sig varaintresserat. Det gör, menar jag, att kan verksamheten drivaskommersiellt, och då kan institufionen själv generera löner till personal.Dithän måste vi väl ändå syfta. För att det skall kunna bli på detta sätt behövsemellertid vissa grundresurser. Detta ger mig anledning att med oro fråga: Hurblir det i fortsättningen? Kundservicen måste väl hållas vid makt? Hur skallman kunna åstadkomma detta, när antalet anställda oavlåtligt går ned? Avslutningsvis vill jag också ställa tvä följdfrågor: Kanvi vänta oss att statsrådet i kommande budgetproposition dels tar upp medel förmarknadsföringsåtgärder och lagerutbyggnad vid SVAR, dels - och det är väldigtviktigt - ordnar med sådana utfästelser från arbetsmarknadsmyndigheterna, attverksamheten vid SVAR kan fortgå störningsfritt . Det är inte bra - det är illa - att en stor del avpersonalen skall leva i ovisshet inför varje halvårsskifte som man möter. Jaghoppas verkligen att de 500 miljonerna nu blir anslagna. Jag hyser inte någonoro för att inte arbetslöshetssiffrorna i och speciellt iSollefteå skulle vara tillräckligt höga för att motivera anslaget. Om verksamheten vid Svensk arkivinformation i påpekar att det finns ettstort affärsmässigt underlag för de tjänster som utförs vid Svenskarkivinformation i . Det var ett av skälen till att vi föreslogen permanentning - en kombination av en angelägen registrering och en bedömningav affärsmässiga förutsättningar. Den basresurs som regeringen föreslog byggdepå den bedömning som regeringen gjort av basens icke-kommersiella värde ochförutsatte att man därutöver med hjälp av arbetsmarknadsmedel skulle möjliggöraverksamheten. Man sysselsätter alltså med lönebidrag 19 personer, och harfram till ytterligare 15. Det är i och för sig en mycketomfattande verksamhet. Jag tycker att det är angeläget att man mycket snabbtsöker utveckla också verksamhetens affärsmässiga delar för att kunna hållaverksamheten permanent med den volym som den nu har. När det gäller frågan om desärskilda sysselsättningspengarna enligt regeringens ekonomisk-politiskaproposition ber jag att ta upp frågan närarbetsmarknadsstyrelsen har fått pengarna och kunnat göra en bedömning. 47SVEN-ERIK (): Jag vill gärna betyga min uppskattning avstatsrådet intresse för SVAR. Den uppläggning av organisationen ochdet huvudmannaskap man valt stämmer väl överens med de önskemål som jagtidigare har framfört i en del motioner i . Statsrådet sade att man skall satsa pä det rentaffärsmässiga området. Den uppfattningen delar jag. Men jag noterar att jagicke fick något rakt och tydligt svar på de följdfrågor som jag ställde. I ochför sig är det statsrådets rättighet att hålla inne med vad man kommer attskriva i en kommande Om allmänhetens tillträde till områden av kulturpolitisktvärde budgetproposition.Men lät mig åtminstone få lägga statsrådet angelägenheten av detta varmt omhjärtat. Jag kan nöja mig med denna lilla hälsning. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1984/85:210 om allmänhetens tillträde tillområden av kulturpolitiskt värde har frågat mig vilkariktlinjer som ligger till grund för regeringen när det gäller att garanteraallmänhetens fillträde till områden av stort kulturpolitiskt värde. Vid en internationell jämförelse framstår som ettföregångsland när det gäller allmänhetens tillgång till natur och kulturvärden.Den svenska allemansrätten kan ses som ett uttryck för ett mycket djupt förankratsynsätt i vad avser medborgarnas rätt till delaktighet i vårt naturarv. När detgäller områden och miljöer av kulturhistoriskt intresse är grundsynen den attden statliga kulturpolitiken skall sträva efter att garantera att äldre tiderskultur tas till vara och levandegörs. Detta mål genomsyrar lagstiftning ochlöpande arbete inom kulturminnesvården, varvid viss tyngd under de senaste årenlegat på åtgärder för bevarande och vård. För den byggda miljön utgör sådanainsatser en förutsättning för det levandegörande som alltmer bör komma iförgrunden i både kultur- och turistpolitiska sammanhang. Generellt kan frågan om tillgängligheten fillkulturpolitiskt och kulturhistoriskt intressanta miljöer inte sägas vara någotproblem. Problemet ligger snarare i att göra allmänheten uppmärksam på denmängd besöksvärda miljöer som vi har i . Här görs dock ett gott arbete,t. ex. i form av skrifter, avsedda som vägvisare till kulturen i länen. Avslutningsvis vill jag notera detsjälvklara i att det, på samma sätt som det finns vissa inskränkningar i vårrätt att röra oss i naturen, för vissa kulturpolitiskt intressanta miljöermåste göras undantag i tillgänglighet på grund av skydds- och säkerhetshänsyn.Hänsyn måste också tas till dem som lever och verkar på platsen. 49EVA (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga. Jag tycker det är ett i många stycken bra svar. Jag är helt överens med statsrådet om nödvändigheten avatt göra allmänheten uppmärksam på de kulturpolitiska värden som finns runt omi kommunerna, och jag vill gärna instämma i erkännande tilllandsting och kommuner för att de ger ut skrifter avsedda som vägvisare tillkulturen i länen. Men det finns ju undantag, som ocksåpåpekar i slutet av svaret. Ett flagrant exempel är , Detär nu inte så att jag på något sättmissunnar någon rätten till ett privatliv eller inte skulle vilja ta hänsyntill dem som lever och verkar på platser av stort kulturpolitiskt värde. Jagtycker dock att det är litet beklämmande att man på det sätt som här har skettutestänger allmänheten och frångår de principer som gällt om öppenhet,inte minst vad gäller de kulturpolitiska värdena. Detkan inte gärna vara skydds- och säkerhetshänsyn som har väglett regeringen vadgäller avstängningen av den här parken inte bara för stockholmarna utan förhela befolkning. Då skulle man ju rimligen också avstänga halva Gamlastan, eftersom statsminister är bosatt där, eller herr talmannensbostadsområde - och det vore ju en för alla fullständigt befängd idé. Här hardet alltså skett en avstängning. Som jag framhöll fidigare tycker jag det ärbeklämmande att vi nu inte längre har tillgång till parken lika väl som delarav de byggnader som finns där som är av kulturpolitiskt värde. Omallmänhetens tillträde till områden av kulturpolitiskt värde Låt mig erinra om att vi faktiskt i vårt land har enmycket stor öppenhet och har de allra flesta kulturhistoriskt intressantabyggnader, parker och miljöer tillgängliga för allmänheten, Idet aktuella fall som tar upp kan i varje fall jag finna mycketklara säkerhetsskäl som mofiverar vissa avspärrningar. Det handlar ju inte baraom att skydda en park eller ett hus mot förslitning, det handlar också om attkunna garantera en rimlig säkerhet och rörelsefrihet för dem som råkar bo där. Omjag får framföra denna mycket personliga mening, tycker jag faktiskt inte attdetta är en av de stora kulturpolitiska frågorna i värt samhälle . Anf.51 (vpk); Jag är överens med statsrådet om, och det sade jag också fidigare, attvi faktiskt har en mycket stor öppenhet och att vi bör slå vakt om den. Jag kanockså vara överens om att detta kanske inte är den viktigaste kulturpolitiskafråga vi har att diskutera, men jag tycker inte att det är hållbart - och jaghar fått många påstötningar om detta och vet att också socialdemokraterna harfått det - och jag kan inte dela statsrådets bedömning att det här gällersäkerhetsskäl. Är det några som är utsatta för säkerhetsrisker så är det välsnarare statsråden, statsministern och exempelvis talmannen, inte kungaparet. Överläggningenvar härmed avslutad. Om bibehållande av långvårdsbyrå 13 §Svar på fråga 1984/85:203 om bibehållande av långvårdsbyrå har frågat mig om jag anseratt en nedläggning av längvärdsbyrå skulle stå i samklang medriksdagens tidigare fattade beslut om att en långvårdsbyrå skall finnas och attlångvården är ett prioriterat område. Regeringen har beslutat om en ny organisationför . I denna organisation ingår en särskild byrå förlångvårdsfrä-gor. Av beslutet framgår också att med hänsyn tilländrade förutsättningar och behov senare får vidta de ändringar i myndighetensorganisation som inte regleras av instrukfionen för . Socialstyrelsenskall dock anmäla planerade organisationsförändringar av större omfattning tillregeringen i den årliga anslagsframställningen. I 10 § förordningen (1981:683) med instruktion försocialstyrelsen anges att inom styrelsen bl. a. skall finnas fem angivnaavdelningar. Där anges även att det inom avdelningarna finns 20 byråer,. Samtliga myndigheter ställs kontinuerligt inför kravet attompröva verksamhetens inriktning, omfattning och organisation. I den mån förändrar sin organisation såatt den blir effektivare, men verksamhetens inriktning och omfattningfortfarande står i god överensstämmelse med de av statsmakterna uttalade målenför verksamheten, bör själv, om åtgärderna är förenliga medinstruktionen, kunna vidta sådana förändringar. Om de är av större omfattningskall de dock anmälas till regeringen i den årliga anslagsframställningen. Jag vill för egen del betona vikten av en förändring ochutveckling av vården av de långvarigt sjuka. Målet bör vara att gamla,handikappade och långvarigt sjuka, trots funktionsnedsättningar, i störstamöjliga utsträckning skall kunna bo och leva i sin vanliga hemmiljö. Ibetänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkor lämnar bostads- ochsocialdepartementen gemensamt förslag till åtgärder för att förverkliga ensådan utveckling. För dem som behöver vistas på en insfitufion behövs åtgärderför att förbättra livsmiljön i olika avseenden. Jag vill också understryka vikten av att socialstyrelsenhar resurser för att kunna stödja landsfingens och primärkommunernas utbyggnadav hemsjukvården och den sociala hemhjälpen och en god kvalitet i deninsfitutionella omsorgen. Jag utgår från att så kommer att vara fallet, även omde organisatoriska lösningarna inom ändras. 53MARGARETA (); Jag ber att få tacka för svaret. Även om beslutade att enlångvårdsbyrå skulle finnas, förstår jag att myndigheten får besluta om sininterna organisation utan att gå till . Men det viktiga är nu; Hurskall långvården få den uppmärksamhet den förtjänar på ? Det är enuppenbar risk somsocialstyrelsen nu tar. Myndigheterna har slagit fast att utvecklingen avlångvården skall prioriteras. Antalet långvårdsplatser kan komma att halveraspå genom att bestämmelser om öppen vård och samarbete med socialtjänstenskall utarbetas. Klarar man det genom att lägga ned det ansvariga organet? Rent teorefiskt kan man dock säga att en sådan härförändring av långvården faktiskt kräver en viss omorganisation, sä att debyråer som har hand om primärvård och t. ex. socialtjänst får kunskap omlängvärdspa-tienternas behov, eftersom det är där dessa patienter skall tas omhand i framfiden. Ändå vet man av erfarenhet att när man görsammanslagningar och specialbevakningar av vissa områden upphör iintegrationens namn, försvinner mycket lätt den specialkompetens som funnits. I det här fallet, i det förslag till besparing som harlagts fram, är det inte ideologiska skäl man anfört utan rentbesparingsmässiga. Det gör att man blir ännu mer orolig för vad som kan hända. Går det att revolutionera långvården, vilket måste göras,utan att någon tar totalansvaret för det? Det är ju just den totalansvariga somman tänker rationalisera bort. Hur har statsrådet tänkt att det skall fungera?Är det inte viktigt att betona, att om en nedläggning av byrån sker, måste manbibehålla en samordnande tjänsteman i hög ställning som just kan samordna deolika byråernas arbeten, eftersom långvårdens förändring faktiskt kommer att gäin på olika områden? Är det inte just de tjänster som man nu vill ta bort somär de som allra bäst behövs vid en stor strukturförändring? Är sålunda dessaåtgärder förenliga med regeringens instruktion om ? Om bibehållande av långvårdsbyrå Jag vill bara tillMargareta säga att det, såvitt jag vet, ännu inte har fattats någrabeslut om omorganisation, I övrigt ber jag att få hänvisa fill vad jag har sagti mitt svar. 55MARGARETA (): Jag är tacksam för beskedet att inget beslutär fattat. Vi kan naturligtvis inte heller diskutera detaljerna här. Jag vill emellertid bara berätta, att när man i Stockholmskommun genomförde den stora barnstugeutbyggnaden, insåg man att det inte räcktemed att ansvariga satt på socialförvaltningen och gjorde detta arbete, utan dettillsattes en genomförandegrupp - en tjänsteman i chefsposition som skullesamordna alla de olika förvaltningarnas arbete för att brygga över tungroddbyråkrati. Det är kanske något sådant bör tänka på. Kanske ärdet ledningens tjänster för långvärdsbyrån som behöver finnas kvar för attklara denna samordning mellan de olika byråerna. Jag hoppas att man påsocialstyrelsen nu noga tänker över hur man skall klara av den häromorganisationen utan att långvården och kompetensen kring den blir lidande. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder mot poliovaccin från apor 14 §Svar på fråga 1984/85:206 om åtgärder mot poliovaccin från apor har frågat mig om jag är beredd att dels införa importstopp på apor för tillverkning avpoliovaccin vid statens bakteriologiska laboratorium, SBL, dels verka för import av sådant poliovaccin som intetillverkats med hjälp av primära apceller, dels vidta åtgärder så att SBL slutar använda apor förfillverkning av poliovaccin . Jag har redan vidtagit åtgärder som har lett till att SBLslutar använda apor för tillverkning av poliovaccin. På min föredragningföreslog regeringen nämligen att skulle anvisa bl. på tilläggsbudget fill odlingstankar och annan utrustning vid SBL.Utrustningen skulle användas för tillverkning av poliovaccin enligt en nyteknik, som inte kräver fillgång på apor. Utrustningen för den nya poliovaccintillverkningen kommerpå plats . Såsom jag framhöll i filläggsbudgetpropositioneninleds produktionen av poliovaccin enligt den nya tekniken under hösten 1985.Enligt planerna kommer det nya vaccinet att finnas tillgängligt på marknaden år1987. SBL slutar använda apor för tillverkningen i princip redanmed utgången av innevarande år. Det finns alltså inte någon anledning attinföra importstopp på apor för fillverkning av poliovaccin vid SBL. SBL har f. n. ett lager av poliovaccin, som beräknas framåt. Någon import av poliovaccin behöver därför inte ske. 57KERSTIN (): Det börjar bli en vana här att få tackastatsrådet för glada budskap. Jag är i och för sig väldigt glad överde uppgifter jag fått, men jag måste få kommentera dem. Användning av apor harnämligen pågått länge, och jag skulle vilja vara alldeles säker på att man nuslutar med detta, WHO sade att man inte behövde apor för atttesta poliovirus, eftersom denna kontroll inte visade någonting som inte kundevisas i cellkultur. användes här i 2 500 apor per är,1980 gav fillstånd att tillverka och testa poliovaccin utanapor. Det hände ingenting pä . 1982 användes fortfarande 600 apor perår. Den sista siffran är mycket svår att få tag på. SBL har anmält att man villanvända 600-800 apor för poUovaccinproduktion ,medan däremot och CFN anger att det skulle vara fråga omungefär 472 apor . Vad jag vill fråga statsrådet är: Kan vi djurvänner ochandra verkligen lita på att den anmälan som SBL har gjort till de etiskanämnderna att man skall använda 600-800 apor för poUovaccinprodukfionverkligen är, om man så får uttrycka sig, obsolet, så att vi kan vara säkra påatt det inte blir någonfing av med det? Jagvill också vara säker på att SBL möjligt kommer att sluta importeraapor, vilket man sagt att man skall göra, för att testa poliovaccinet. Enligtuppgifter i utländska medicinska tidskrifter är det faktiskt fullt möjligt attfå fram ett gott och ofarligt poliovaccin utan att testa det på levande apor.Detta skulle jag vilja be statsrådet om möjligt bekräfta, Jag litar helt på de uppgifter som jag har fått av SBL och som jag hardelgivit kammaren här i mitt svar fill , Jag har inga andrakunskaper än dem som SBL har gett mig, och jag tror att kan litapå dessa uppgifter. Omen utredning om invandrares dubbla medborgarskap Anf.59 (): Jag tackar för denna ytterligare upplysning och skall hålla dessauppgifter i handen, därest man kommer att behöva påminna dem som sköter dennaverksamhet med apor vid SBL om att de i fortsättningen inte kommer att få någrasom helst tillstånd för användning av 600 apor . Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1984/85:200 om en utredning om invandrares dubbla medborgarskap har mot bakgrund av en aviserad utredning om dubblamedborgarskap och med tanke på rösträtten till frågat mig närutredningen kommer att tillsättas och vilken tidsplan den kommer att arbetaefter.