prot · G809123 · 1984-12-31 00:00:00 — Det måste varainnebörden av en sådan tolkning av biståndsparagrafen, och det är heltorimligt. Omsmåbarnsföräldrars rätt till bidrag enligt socialtjänstlagen 57 Förste vice talmanINGEGERD (): Herr talman! Nog gick den borgerliga regeringen frånord till handling. Vi förlängde den fid, under vilken föräldrapenning utgår,från sju till tolv Omsmåbarnsföräldrars rän tiU bidrag enligt socialtjänstlagen månader, och vi infördeflerbarnstilläggen mot socialdemokraternas motstånd. harsocialdemokraterna emellertid börjat fatta att detta var riktiga beslut och gårnu vidare den vägen. Det är bra. Vibörjade införa ganska genomgripande skattelättnader. Så kom den underbaranatten, vilket ledde till att 1982 var utan skattelättnader. Närdet gäller socialbidraget kan man naturligtvis räkna i löpande penningvärde. Men verkligheten är att socialbidraget realt låg stilla underde borgerliga åren, trots att vi då befann oss i en mycket djup lågkonjunktur.I dag är det, trots högkonjunkturen, 500 000 människor -som socialministernockså säger - som är beroende av socialbidrag för sin försörjning. I Stockholmhar sedan valet socialbidragsutbetalningarna ökat från 300 milj. kr. kr., och socialhjälpsbehoven blir allt mer långvariga. De somhar tillkommit är i stor utsträckning människor som har lön och i skatt, men för vilka pengarna inte räcker till efter detatt skatten har dragits. Socialministernsade att vill minska socialbidragen i och att dettaskulle minska antalet barnstugeplatser med 8 000 platser eller något sådant.Detta hänger klart inte ihop. Jag tror att socialministern har fått något ombakfoten. En sak är säker - visst kan socialbidragsökningen minskas, om mansäger nej till det yttersta skyddsnätet. Om man säger: Nej, ni får inte 10 000kr. I stället satsar vi . på att ge ertvå barnstugeplatser. Det är detta som är så orimligt. Menar man någonting medatt man skall lyssna på rörelsen, menar man någonting med att man skall tahänsyn till människorna, menar man någonting med att man skall bry sig om?Skall jag uppfatta era valfilmer positivt är syftet att man skall bry sig ommedmänniskorna. Bryr man sig om medmänniskorna försöker man också underlättaför dem att välja den livsform som de tycker är bäst. Jag har utförligt visatatt detta att ta hand om två, tre eller fler småbarn är väl jämförbart medförvärvsarbete. Man skall inte behöva byta arbete -byta ett som är värt 100 000mot ett annat som kanske är värt lika mycket - för att komma i åtnjutande avsamhällets förmåner. Det är därför det är så viktigt att stödet får en rättvisutformning. Vidarehävdar socialministern att det här skulle innebära att de som har barn på dagissäger upp sin plats. Många skulle tydligen göra det. Det är ett väldigtintressant konstaterande, för det betyder att instämmer i detjag säger, att väldigt många småbarnsföräldrar vill ta hand om sina barn självaunder de viktiga men snabbt flyende småbarnsåren. Varför kan vi inte ge dem denchansen, i synnerhet som det för det mesta skulle ställa sig billigare för detallmänna att underlätta för dem genom vårdnadsersättning, och inte minst genomskattelättnader? Om man gör det möjligt för dem som vill ta hand om sina barnsjälva att göra detta, när det arbetet är lika väsentligt som ettförvärvsarbete, blir det lättare för dem som står i daghemskö därför att deverkligen vill ha en daghemsplats, därför att det är det bästa alternativet förden familjen att få en plats där. Då skulle man kunna tillgodose både dem somföredrar daghem och dem som föredrar andra alternativ. Menjag måste slutligen konstatera att jag efter socialministerns replik tyvärrinte, vilket jag hade hoppats, ser någon anledning att dra tillbaka detpåstående som jag med sorg i hjärtat nödgades göra. Det är inte förtal att deti praktiken råder arbetsplikt för småbarnsmödrar, arbetsplikt att utföra ettbetalt arbete, även om de skulle utföra ett.väl så väsentligt arbete genom attsjälva ta hand om sina barn. Det är ett orimligt påstående som gör omarbetsplikten. Det finns en rad inslag i det familjepolifiska stödet som direkthar riktats till människor som föredrar att vara hemma och själva ta hand omsina barn. Människor skall ha möjlighet att välja vilket de vill. Vi harbostadsbidraget som kan uppgå till väldigt stora summor. Ju fler barn och julägre inkomst, desto större blir bostadsbidraget. Vi har hemmamake-avdraget, vihar flerbarnstillägget och en del annat. Närdet sedan gäller insatser för att klara problemen i harjag visst inte fått någonting om bakfoten. Jag nämnde inte socialbidrag. Detmoderaterna har krävt är att man minskar anslagen fill socialdistrikten, ochden vägen kanaliseras pengar också till barnomsorgen. De 225 milj. kr. man villta bort skulle innebära att 8 000 barn blir utan barnfillsyn. sade också, och det var ett djärvt påstående, att ni iregeringsställning hade gått från ord till handling. Kanske vill berätta för mig hur mycket ni höjde vårdnadsersättningen under de sexåren eller om ni införde någon. Ni satt ju ändå med egen riksdagsmajoritet och kunde alltså handla. efteråt säger att det därberodde på centerparfiet och folkparfiet, och säger att detberodde på och . Så skyller ni på varandra, och säkerthar alla rätt. Det är likadant . Jag har aldrig betvivlat den goda viljan atthjälpa barnfamiljerna, men ni har ju olika förslag till åtgärder och olikaförslag till finansiering. Det är därför jag har tyckt det vara befogat att sägaatt de borgerliga är familjepolitiskt impotenta. Ni vill nog, men ni saknarbåde förmågan och kraften, och därför behövs det samverkan med oss för att dethela skall bli fruktbringande. Omsmåbarnsföräldrars rätt till bidrag enligt socialtjänstlagen 59 Förste vice talmanINGEGERD (): Herr talman! Att minska bidraget till ärnågot annat än att minska socialbidragen. Men när det gäller barnomsorgen kanman genom att ge rättvisare bidrag få ut mycket mer av de pengar som satsas. missgynnar man t. ex. de kommunala familjedaghemmen så att kommunerna intehar råd att anlita familjedaghem trots att dessa kostar väsentligt mindre i verklighetenän vad daghemmen gör. Men med ett rättvist system får man också där ut mycketmer för de pengar som satsas. Deborgerliga är impotenta - ja, det är ju intressant att höra. Men varför talarinte socialministern om det som jag sade i min förra replik, att under deborgerliga åren utsträcktes tiden för föräldrapenningen från till Omsmåbarnsföräldrars rätt till bidrag enligt socialtjänstlagen Beror detbara på okunnighet? Det är faktiskt inte så dåligt. Då fick man i alla fall möjlighet att vara hemma hos barnet - ett steg i rätt riktning. Jagskulle vilja fråga socialministern: Vad ger socialministern för råd till denhär tvåbarnsfamiljen i t. ex., som inget högre vill än att själv fåta hand om barnen under de få år det gäller? Det skulle vara intressant atthöra. Vilket råd ger socialministern fill trebarnsfamiljen som hade ansökt omatt få avdrag för existensminimum och fick beskedet att man inte kunde få dettadärför att man frivilligt avstår från att arbeta? Reglerna för existensminimumhar ju kommit till just för att man skall förhindra att familjer med flera barntvingas gå till det sociala för att få ihop fill skatten. Dessa regler fårenligt gällande bestämmelser inte ens användas för de familjer som de äravsedda att skydda. Vi har motionerat om en ändring av detta.Socialministerns parti har sagt nej. Deborgerliga är överens om att man skall ha större valfrihet när det gällerstödet fill barnfamiljerna, att man i större utsträckning måste ta hänsyn tillförsörjningsbördan. De borgerliga partierna är också överens om att man intelöser några problem ined skattehöjningar. Alternativet inför höstens val ärantingen fortsatta skattehöjningar, som i stor utsträckning går ut överbarnfamiljerna, eller en politik som - vi kan naturligtvis alltid kompromissa-i stort sett ser ut som den jag just har skisserat. Det skulle verkligen varaett viktigt steg i riktning mot ett samhälle där man visar att man bryr sig ommänniskorna, att ta hänsyn till deras egna önskemål och att vara beredd attmyndigförklara människorna. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Anmäldes och bordlades Proposition 1984/85:190 Försök med nyaarbetsformer i 6 §Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:30 Kollekfivanslutningsfrågan, m.m. Skatteutskottetsbetänkande /85:52 Ideella föreningar m. m. 1984/85:19 Översyn av lagenom tillsyn av stiftelser 1984/85:11 Svenskaföretags verksamhet i m. m. 1984/85:106) 1984/85:13 Vissa frågoravseende krigsmaterielexport 1984/85:15 Avgränsning av kontinentalsockeln ochfiskezonerna mellan och (prop. 1984/85:131) 1984/85:20Bidrag till sjukförsäkringen (prop. 1984/85:100 delvis) Fredagenden 1984/85:17Vissa anslag till omsorg om barn och ungdom (prop. 1984/85:100 MpHdelndenm '''i') frågor " 1984/85:18 Ekonomiskt stödtill barnfamiljer m.m. (prop. 1984/85:23 Bidrag tillkommunal barnomsorg (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:16Anslag till grundskolor m. m. 1984/85:100 delvis) 1984/85:19Samordnadtrafiksäkerhet(förs.1984/85:23 och skr. 1984/85:164) 1984/85:15 Anslag fillstatlig personalpolitik m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) 7 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:540av Per (vpk) till jordbruksministern om förbud mot vissagödselmedel: .Såväl våra vattendrag, våra sjöar och vårt grundvatten som vår jordbmks-ochskogsmark är hotade genom den fortgående försurningen. Förgiftningshotet fråntungmetaller, som kommit i rörelse i den sura miljön, har ökat. I detta läge ärdet viktigt att vi inte genom egna åtgärder förvärrar tungmetallhotet. IVästsverige spreds ut krom genom att s.k. T-kalkanvändes på åkrarna. T-kalken, vilken är en avfallsprodukt frånFerrolege-ringar i , betraktas i som miljöfarligtavfall. Är regeringen beredd att vidta åtgärder för attstoppa kalk och gödselmedel som kan öka tungmetallbelastningen i landets markoch vatten? 1984/85:541av () till utrikesministern om åtgärder med anledning avatt svenska fiskebåtar avvisats från den s. k. vita zonen mellan ochBaltikum: Under fiske i den s.k. vita zonen mellan Goflandoch har svenska fiskebåtar bordats av sovjetiska bevakningsfartyg,vilka därefter uppmanat Nr 123 de svenska fiskarna att lämna de aktuella vattnen. Fredagenden Med hänvisning till ovanstående händelse vill jagfråga utrikesministern: aptiJiVoJ Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta med anledningav det som inträffat 1984/85:542av () till statsrådet om ett parlamentarisktinflytande på energiforskningen: Regeringen har tillkallat en särskild utredare föratt utreda energiforskningens inriktning, omfattning och inplacering i dettotala forskningssystemet samt därmed sammanhängande organisafionsfrågor. Avdirektiven framgår inte hur regeringen avser att ge oppositionspartiernamöjlighet att följa detta viktiga utredningsarbete. Jag vill därför ställaföljande fråga till energiministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att redanunder utredningsarbetet möjHggöra ett parlamentariskt inflytande påenergiforskningens framtida inriktning, omfattning och organisation? 8§ Kammaren åtskildes .