prot · G80939 · 1984-12-31 00:00:00 — Vihar sannerligen - det har också påpekats här - redan nog avparagrafer. Paragrafen i sig är väl inte så farlig, men den drar med sig enadministrativ kontrollapparat med nya blanketter. Låt oss i stället gå denbetydligt enklare och billigare vägen över rådgivningen. Jag yrkardärför bifall till reservationerna 1 och 4. Låt mig , med anledning av vad som alldeles innanjag begärde ordet sades om de kommunala utsläppen i , återkalla i minnetdet som har skett tidigare när vattenreningen inte var utbyggd i . tog gång pä gäng till orda och sade att det skulle kommaatt sluta med en katastrof om kommunen inte tog hand om utsläppen. Frånkommunalt håll förklarade man lugnande att var en stor sjö som tåldedetta och att det inte var så bråttom. Det här var länge sedan, och man har kommitunderfund med att , trots att det är en stor sjö, är en grund sjö medmycket liten receptionsförmåga när det gäller närsalterna. har man fåttganska bra ordning pä det hela, men ingenting säger att jordbruket är ens enväsentligt bidragande faktor i fråga om det läge som har hamnat ibeträffande föroreningarna. Det kan vara gamla föroreningar som har legat däroch börjat jäsa och röra på sig. Vi får invänta att den utredning som pågårblir klar och använda de gödselmedelspengar som har påyrkats just fördetta ändamål. 112BENGT SILFVERSTRAND (s): Den proposition om ändring i miljöskyddslagensom vi nu behandlar utgör ett konkret och handfast exempel på hur densocialdemokratiska regeringen går från ord till handling i miljöpolitiken. Jagmotionerade i dessa frågor, med som typexempel, tillsammans med EgonJacobsson vid 1981/riksdag. Jag noterar naturligtvis med tillfredsställelseatt flera av de förslag som vi då lade fram nu återfinns i enregeringsproposition. Den socialdemokratiska regeringen tog alltså snabbt itumed viktiga miljöpolitiska frågor när de återkom. En stor del av det åskådningsmaterial som ligger tillgrund för förslaget om att kunna ingripa mot en på sina håll överdrivengödsling har hämtats från i . , bestående av tre sjöbäcken, är belägen mitt ilandskapet inom Eslövs, Höörs och kommuner. Inom sjöns tillrinningsområdebor ca 20 000 människor, men dess närhet till flera befolkningscentra gör denattraktiv för rekreationslivet i hela . För befolkningutgör sjön och dess omgivningar ett oersättligt fritidsområde. Naturen inomområdet är omväxlande, och de flesta i förekommande naturtyper finnsrepresenterade. Riksintressen föreligger för vetenskaplig och kulturell naturvård.Sjön har stor betydelse för såväl yrkes- som fritidsfisket och svarar förvattenförsörjningen till åtta Skänekommuner, Sammanlagt får ungefär en kvartsmiljon människor sitt dricksvatten från , har sjön utsatts för en allt starkarebelastning av föroreningar. förekommer en kraftigalgblomning, vilken har allvarligt inskränkt badmöjligheterna och begränsatfiskeutbytet. utgör den ett hot mot sjöns användning somdricksvattenreservoar. Mänga av de förekommande blågröna algerna kan varagiftiga under vissa perioder. Den kreatursdöd som harrapporterats vid har satts i samband med att djuren druckit vatten,innehållande stora mängder blägröna alger. Tillväxten av alger styrs av en rad faktorer, varavtillförsel av närsalter såsom fosfor och kväve är en av de viktigaste.Närsalter tillförs dels genom direkta utsläpp i tillflöden eller i sjön av t,ex, hushållsvatten, gödselbrunnar och reningsverk, dels genom utlakning frånmarken i tillrinningsområdet. Kommunernas utsläpp av avloppsvatten ansågs länge varahuvudorsaken till problemen, men sedan reningsverken byggts ut har blickarnaalltmer kommit att riktas mot det intensiva jordbruket i Ringsjötrakten och motförekomsten av övergödning. Det råder inte det minsta tvivel om attjordbrukets odlingsåtgärder och i synnerhet den i vissa fall starkt överdrivnagödslingen utgör den huvudsakliga föroreningskällan i och flera andraövergödda vattendrag. och efterlyser nya undersökningar ochutredningar och hävdar i motioner att det ännu ej är klarlagt vad som orsakarföroreningarna eller vilka föroreningskällor som bär den största skulden tillövergödningsproblemen. Dessa påståenden saknar grund. För att ge ytterligare ett bidrag till det redan gedignautredningsmaterial som regeringens proposition bygger på skall jag lämna någrafaktauppgifter, hämtade ur en genomförd inventering av jordbruksdrifteni fillrinningsomräde. Undersökningen har utförts avnaturvårdsenheten vid i . Utöver vissa brister i gödselvårdsanläggningar visarundersökningen bl, a, följande: De flesta gårdarna filiför alltför mycket fosfor, Igenomsnitt för hela området är fosforgivan per hektar eller förhög. Hälften av gårdarna har en fosforgiva som ligger för högt,sade; Man har redan minskat gödselgivan. Någonstans måste detvara fel, antingen far lättvindigt fram med sanningen ellerockså är undersökningen felaktig. Det pratades om frivillighet. Vilket resultat har dennafrivillighet, som även talade så varmt om, verkligen gett?Uppenbarligen är framgångarna på det området oerhört blygsamma. För hög fosforgiva, säger undersökningen, är mest markantpå gårdar med många djur och mycket stallgödsel. av gårdarna saknar markkarta. Det ärytterligare ett nederlag för och frivilliglinje. Man kan mot bakgrund av denna och ett flertal andra undersökningar undra hurlänge och skall fortsätta att förringa jordbrukets ansvarför vattenföroreningarna. Att aldrig haft någon verklig ambitionatt ingripa mot miljöföroreningar som på minsta sätt rubbar de ekonomiskacirklarna har vi nu bara fått ytterligare en bekräftelse på. Meratragiskt är att , som fortfarande har kvar beteckningen miljöparfi påsitt visitkort, på detta flagranta sätt sviker breda miljöintressen. Centernsmiljöpolitiska fasad har flagnat betänkligt , och snart återstår ingentingav denna en gäng så vackert målade yta. Omcentern fortsätter att tala vackert om sitt miljöintresse men i praktiskhandling går emot förslag som gynnar breda miljöintressen är det hög tid attmontera ned miljöskylten. Anf.113 () replik: är fortfarande ett miljöparti, , och centernslår fortfarande vakt om miljön. Jag har hävdat, även i mittanförande tidigare, att vi slår vakt om miljön. Men vi tror mer på samråd ochfrivillighet när det gäller att slå vakt om miljön än vi tror på hot och andratvångslagar. BengtSilfverstrand nämnde något om markkarta. Jag antar att han menar att mansaknade markkartering. Detär sådant man häller på att ta fram runt , Man har, som jag sadetidigare, satt i gäng med ett studiepaket där man skall börja ta fram allasådana saker för de jordbrukare som inte redan har gjort det. Det finns väldigtmånga som frivilligt tidigare kommit i gång med detta. Deuppgifter jag har fått är att läckaget från jordbruket har minskat. Men jaghåller med om att det förfarande finns problem där man har många djur. Därbehövs ytterligare åtgärder, och man behöver kanske hjälp medgödselvårdsanläggningar som räcker fill i stället för dem man tidigare fickanslag till. De var redan då för små. Men jag hävdar fortfarande att är ettmiljöparti och vi slår vakt om miljön, även om miljön runt , Men detfinns så många olika saker som bidrar till algblomning och eutrofiering. SomHans Wachtmeister sade är det inte alls utrönt att jordbruket skulle vara denstörsta miljöboven. 114 BENGTSILFVERSTRAND (s) replik: Om det i alla läger finns ett intresse av att jobba aktivt för att fåned gödselgivorna och åstadkomma resultat fill gagn för miljön - och jag ärmedveten om att flera av jordbrukarna jobbar så - utgör ju lagen ett stödhärför. Det är absolut inte någon tvångslag. Den skall vara ett instrument somman kan och skall tillgripa när inte andra åtgärder hjälper. Jagvill understryka att denna lag också riktar sig mot kommunerna. Jordbrukarnasätts inte i någon särställning. Det är en bättre vattenmiljö vi har sommålsättning. Till detta skall alla bidra. Jagnoterar att inte har någonting att säga om den utredning somvisar att övergödslingen ökar - tvärtemot vad hon själv Ändring i miljöskyddslagen, m.m. påstod.Det är viktigt att vi får en kommentar till det. Jag noterar också efter detta tredje eller fjärde inläggfrån och att har intresse av en bättre miljöfram till den punkt när detta intresse kolliderar med andra, ekonomiskaintressen, som i vissa fall är jordbruket eller den bakom jordbruket ståendegödselindustrin. 115 () replik; Jag har fått de uppgifter jag här harframfört från dem som bor nere vid och de utredningar som de helatiden har varit med om att ta fram underlag för. Jag kan bara vidare säga att vi naturligtvis också vill habort alla föroreningar i sjöar och liknande. Jag vet att jordbrukarna där nereställer upp för det, men de vill göra det frivilligt, utan hot om två årsfängelse hängande över sig. 116 () replik: Jag noterar fortfarande att om något annat. Vi hörde ord som "brukar mer våld än nödenkräver" i inledningsanförandet och ganska skarpa angrepp på de intresseni samhället som ser vidare än de snävt ekonomiska aspekterna, som ser tillhelheten - att alla människor skall få en bra livsmiljö. Jag noterar att detta kommer att gå ut över människorna.De kommer att få sämre möjligheter att fiska, sämre möjligheter att bada. Omingenting görs kommer det som sker att innebära att sjön också blirotjänlig som dricksvattenreservoar. Jag plockade ut en undersökning - en dagsfärsk sådan. Detär kanske för mycket begärt att de borgerliga ledamöterna, som går emot alltsom innebär att man måste inskränka litet på den ekonomiska friheten, skallacceptera vad som står i den. Men det finns andra undersökningar. Limnologerna-marinbotanikerna - har redovisat åtskilliga undersökningar med samma resultat,nämligen att det sker ett mycket stort växtnäringsläckage i området. Det ärförhållandevis dålig skötsel av gödselvårdsanläggningarna. Den senasteinventeringen, vars objektivitet ingen kan ifrågasätta, konstaterar att kamp för en bättre vattenmiljö i lägger man givor som med ca50 % överstiger de rekommenderade givorna. Kom då inte och tala om att man görvad man kan! Det finns åtskilligt mer man kan göra för att förbättra miljön -och har ett mycket stort ansvar för att detta görs och blir bra.Hittills har ni totalt svikit detta miljöansvar! 117INGVAR (); talar om ett konkret ochhandfast exempel på socialdemokratisk miljöpolitik och säger att dettabetänkande skulle visa att en sådan bedrivs. Man anklagar, man kräver och gårtill doms med människor. BengtSilfverstrand talar här om överdriven gödsling - t. o. m. om övergödsling.Det är faktiskt på det sättet, , att vi jordbrukare i Skånekan litet grand också om ekonomi. Vi har inte råd att övergödsla . Detär så överdrivet att man inte kan förstå var han får sådana uppgifter ifrån.Det är sant, , att reningsverken byggts ut, men kvävetrinner fortfarande ut i från de kommunala verken. De flesta som använder handelsgödsel och växtnäring gördet på ett balanserat sätt. Vi vet att det sker markkarteringar och görsprognoser över näringsbehovet i marken. Vi har omfattande rådgivning och denökar år . Vi har planlagd växtodling, och intresset ökar för varje årsom går. Det sker alltså mycket på detta område, och lantbruketsfolk ställer verkligen upp. Vi moderater förringar verkligen intemiljöproblemen. Vi vill lösa dem, men på ett sätt som kan inge förtroende hosalla berörda. Medan vi avvaktar resultatet av de åtgärdersom nu vidtas till följd av förslag, där alla berördasamarbetar för att lösa problemen och uppnå förbättring, bör ingen nylagstiftning införas. Man kan verkligen undra på vilket sätt s, k, miljöpoliseroch i förlängningen t, o, m, domstolar skall kunna avgöra om olaglighet skervid gödsling av eller inte. Som jag ser det är det en helt omöjliguppgift. T. o. m. rättstryggheten kan komma i stor fara. När det gäller Ringsjöproblemet anser vi moderater att deåtgärder som krävs av lantbrukarna i detta område, utöver vad som krävs avalla andra lantbrukare, skall kompenseras fullt ut ekonomiskt, Samma krav kanockså ställas på andra områden där det ställs högre krav än på engenomsnittslantbrukare, , det har redan skett betydande förbättringari , Vi vet också att händelserna där kan bero på många olikaåtgärder. Vi vet att det sker nerfall från luften och att havsströmmar ochvindförhållanden kan ha stor betydelse i detta sammanhang. Det sker faktiskt mycket . Vi får inte bara senegativt på detta, utan måste avvakta, stimulera och arbeta vidare. Då skall vikunna åstadkomma en bättre miljö, men det sker bäst i ett förtroendefulltsamarbete mellan partier och mellan dem som är berörda ute i bygderna. Jag yrkar bifall till de reservationer i betänkandet somär undertecknade av moderater. 118OVE (): säger att förbättringar harskett i , Ja, men det är inte tillräckligt, eftersom algblomningalltjämt förekommer på ett sätt som visar att vattnet uppenbariigen är mycketstarkt förorenat. Om vi skall bedriva en konkret miljöpolitik måste allagrupper vara med och ta sitt ansvar. Frivillighet är bra, men ibland måste vikomma till rätta med svårigheterna utan att vänta. Vi kan inte vänta på nya undersökningar hur länge somhelst. Jag tycker att vi kunde vara överens om att ta regeringsförslaget påallvar. Det är ett uttryck för ettkonkret politiskt ställningstagande. Vi måste försöka vara trovärdiga ochställa upp på detta förslag. Som jag sade förut: Vi skall inte hänga någon, utan vaddet gäller är att angripa ett allvarligt problem. Förslaget har kommit fram ien utredning, och vi borde alla vara intresserade av att ställa upp för attkomma till rätta med de akuta problem som finns, bl. a. när det gällerövergödning och andra svårigheter i dessa områden. Jag tycker att det inteskulle vara så svårt för vare sig jordbrukare eller andra att ställa upp pådetta. Om man har så rent samvete som man nu säger, så skulle man väl varaväldigt glad för det här förslaget och verkligen stötta det. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 119 (): Strömmar, havet och luften, men aldrig vårtjordbruk - ja, det är högerns samlade försvar för den passivitet i dessa frågorsom man har visat och som man på nytt understryker. ifrågasätter nu t. o. m. källorna när detgäller de uppgifter som jag åberopar. Då skall jag gärna stå till tjänstytterligare en gång: Inventering av jordbruksdriften i Ringsjönstillrinningsområde, del 2, nyH-gen utkommen. Det är i Malmöhuslän, naturvårdsenheten, som har gett ut denna skrift. En punkt isammanfattning: De flesta gårdarna tillför för mycket fosfor. I genomsnitt förhela området är fosforgivan per hektar eller för hög. Hälften avgårdarna har en fosforgiva som ligger för högt. Jag lånar gärna ut den här skriften till ,Han kan få ha den som kvälls- och nattlektyr, så kan vi kanske ta en litententamen under morgondagen. vill jag säga att om alltär så perfekt och bra som m, fl, gör gällande, dä kommer aldrigden här lagen att behöva tillämpas. Och dä finns det ju ingen som helstanledning att vara rädd och ge sken av att vi skall åstadkomma några nyamiljöpoliser här i landet. Det är alltså fråga om en stödlag, och envälbehövlig sådan. 120INGVAR (): Jag har aldrig sagt att allt är perfekt ochbra - då hade vi inte behövt diskutera det här i riksdag. Visst finnsdet problem. Men jag har sagt att problemen kan lösas med den lagstiftning somvi redan har. Vi vet att det har skett förbättringar. Och nog är det så attalla ställer upp och gör vad de kan i de här sammanhangen. Det är inte så attvi är passiva. Det har aldrig klargjorts på vilket sätt och i hur stor omfattningolika orsaker kan vara ansvariga för de här problemen - det är ett faktum,, Tror inteherr Silfverstrand att jordbrukets folk förstår hur man skall gödsla?Tror han inte att man tar hänsyn till de markprover som man nu kan vara helt övertygad om att det är fallet. Det kostarpengar att använda gödselmedel, och vi har alla en ambition att göra det på ettsådant sätt att vi får en balanserad växtodling och en bra miljö . Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 11,) Naturvården, m. m. Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 11 om naturvården, m,m. Naturvården,m. 122JAN-ERIC VIRGIN (m): I jordbruksutskottets betänkande nr 11behandlas en hel del naturvårdsfrågor. Jag kommer här att ta upp några, medanmin partikamrat senare kommer att tala om några andra. Jag vill först nämna något om en center-moderat-motionangående naturreservaten samt vissa ersättningsfrågor i samband med dem. Det är ju så att vi när det gäller naturreservaten får ettanslag som skulle vara på 20 milj. kr. och som skulle utgå under budgetåret1984/85. har begärt en uppräkning av detta anslag till ungefär40 milj. kr., och man anser att hela behovet är 50 milj. kr. Vi menar att deredan beslutade naturreservaten kostar sä mycket att det överstiger deekonomiska möjligheterna att lösa in nya områden. Den restriktivitet som ärofrånkomlig i vårt ekonomiska läge gör att vi masta sänka ambitionsnivån närdet gäller de här områdena. Vi måste omprioritera och låta en del områden utgå. Genom lagstiftning har staten försäkrat sig om attingenting får röras inom ett naturreservat, oavsett om ersättning tillmarkägaren har utgått eller inte. Där kommer vi in på problemet att det kan gåmycket innan sådana frågor löses. De regler som finns gör det nämligenmöjligt att föriänga den s. k. ettårsfristen till . Det kan alltså taorimligt att få ersättningsfrågorna lösta. Vår motion avser att få enändring till stånd. Så till naturvårdslagensstrandskyddsbestämmelser. Från moderata samlingspartiet har vi haft enåterkommande partimotion , och den har fått ungefär samma behandlingår ut och år in. Vi har ändå en förhoppning om att kunna åstadkomma en ändringpå den här punkten, och om vårt önskemål inte blir tillgodosett nu kanske detkan bli det . Naturvårdslagens strandskyddsbestämmelser gäller generelltför hela landet och innebär förbud mot bebyggelse vid stränder, oavsett vilkavattendrag det rör sig om. Lagen har tillkommit för att göra stränderna allmänttillgängliga för bad och friluftsliv. I vissa sammanhang omfattarstrandskyddsområdet 100 m, men i vissa har man kunnat besluta om ända upp fill300 m. Inomsomliga områden finns det naturligtvis skäl att ha den övre gränsen, i 10 protokoll 1984/85:38-39 Naturvården,m. andraräckerdet att hadenpå 100 m. Men istoradelar av vårtland, främst då i glesbygder, föreligger inte behov av en specielllagstiftning för att reglera strandskyddet. Där finns mänga småsjöar, åar ochandra vattendrag som helt saknar betydelse. Det är otympligt med en lag som äranpassad till vissa delar av landet men är onödig och faktiskt medför en utökadbyråkrati i andra delar. Med undantag för vissa primära rekreationsområden ochtätortsområden som har ett starkt bebyggelsetryck bör kommunerna själva kunnaavgöra planeringen av vid vilka vattendrag bebyggelse är lämplig. Detta tas uppav bostadsministern i den eventuellt kommande . Men där harman väl inte riktigt velat ge kommunerna denna självständighet, I dessa områdeni kan en fritidsbebyggelse i mindre omfattning vara ett mycket viktigtinslag i naturen. Det finns stora obebyggda områden, och i vissa trakter harutflyttningen medfört en förbuskning som inte är önskvärd. En vissfritidsbebyggelse i avlägset belägna områden skulle kunna hålla strändernalevande på ett sätt som inte skulle förstöra naturintrycket ellertillgängligheten för människor, eftersom det finns så gott om mark. Jag vill med det sagda yrka bifall till reservation 5, somhandlar om vissa ersättningsfrågor, och reservation 6, som berör strandskyddet. 123LENNART BRUNANDER (c): I detta betänkande behandlar vi ett antalmotioner som har med naturvård att göra, bl. a. motioner som har tagit uppfrågan om naturreservat, bildandet av sådana samt ersättningsfrågor i sambandmed dessa. Vi måste arbeta med att avsätta olika marktyper,skogsarealer och andra områden som kan vara viktiga för framtiden. Vi behöverha kvar markerna för vetenskaplig forskning och som genbank, men även förrekreation och som naturvårdsområde. Det här är en viktig del i vårtmiljövårdsarbete. Vi måste alla ta på oss kostnaden för denna verksamhet.Den skall inte bekostas enbart av dem som släpper till marken. Detta har tagitsupp i en motion av m. fl. Där kritiseras det nuvarande systemetmed eftersläpande ersättning, vilket gör att markägarna får problem med sinekonomi. I betänkandet skriver utskottsmajoriteten att manskyndsamt skall utreda frågan och att markägarna inte skall behöva vänta påersättningarna alltför . Problemet är-som det har sagts i dag-attman har skurit ner anslaget för det aktuella kontot. Däremot sägs inte attambitionsnivån har minskat. Dessa synpunkter rimmar inte särskilt väl medvarandra. Resultatet är att det blir en obalans. var anslaget alltså högre, men den nuvaranderegeringen har skurit ner det. Dessutom kunde man förut överföra mark fråndomänverket, domänfonden, till naturvårdsfonden utan att ersättning behövdebetalas. På det sättet kunde man få pengarna att räcka betydligt längre.Problemet är viktigt eftersom de privata markägarna lider skada. Om statenflyttar mark från den ena fonden till den andra har ersättningsfrågan däremotmindre betydelse.Pengarna räcker numera till färre områden än vad de gjorde tidigare. Jag tycker att det är väsentligt att den aktuellaverksamheten fortsätter och att man utvecklar den något. Det är därför viktigtatt man tillskjuter de ekonomiska resurser som krävs. Jag tycker att det finnsanledning att övergå till den tidigare modellen - där man överför mark fråndomänfond till naturvårdsfond, utan att man betalar någon ersättning. Med detsagda vill jag yrka bifall till reservation 5 i betänkandet. m. m. 124LARS (): betänkande om naturvårdenbehandlar bl. a. stora delar av partimotion "Bättrenaturvård". Denna motion, som redovisar samlade syn pånaturvårdsområdet, har vid behandlingen i jordbruksutskottet delats upp i flerabetänkanden. Huvuddelen av de yrkanden som finns i motionen är med i dettabetänkande 11, men jag vill inledningsvis redovisa hur ser pånaturvården. Det är nödvändigt för att på ett rimligt sätt kunna redovisa deavsnitt av motionen som behandlas . Vi börjar med att konstatera att naturvården harsvårt att hävda sig. Skogsföretag avverkar oersättliga fjällskogar. Urskogar,hagar och våtmarker försvinner i snabb takt. Hotet mot de outbyggda älvarnabestår, och naturvårdsanslagen skärs ner. Från kan vi inte acceptera denna utveckling.Naturvårdens position måste förbättras. Detta kan göras bl. a. genom attsäkerställa och skydda särskilt värdefulla naturområden men också olikarepresentativa naturtyper över hela landet. Vi redovisar i motionen olikaförslag till en förbättrad naturvårdspolitik. Först behandlar vi någranaturtyper som är utsatta för speciellt allvarliga exploateringshot -fjällen, fjällskogarna, älvarna och våtmarkerna. Älvarna och skyddet av dem behandlas i annat utskott. Defjällnära skogarna kommer att diskuteras senare i ett särskilt betänkande.Fjällområdena och behovet av ökat skydd i form av nationalparker tas, liksomvåtmarkerna, upp i det betänkande som behandlas. Jag börjar med attkommentera reservation 2, som gäller skydd för fjällväriden och nyanationalparker. Det starkaste naturskyddet ernås när man inrättar nyanationalparker. En Omfattande reservatbildning pågår, men vissa områden behöverökat skydd. Genom att naturvården fått minskade resurser och att överföringenav medel från domänfonden till naturvårdsfonden upphört sedansocialdemokraterna fick regeringsansvaret är det svårt att täcka kostnadernaför nuvarande nationalparker. har redovisat behovet av ytterligareanslag. Vi har i tidigare riksdagsbehandling reserverat oss till förmån förhögre anslag. Detta får också ses mot bakgrund av våra mångåriga önskemål attnya nationalparker inrättas. Det har vid ett flertal tillfällen visat sig attexploateringsintressena väger tyngre än skyddsintressena. Nationalparksinrättandeär det säkraste skyd- Naturvården, m. m.