prot · G809103 · 1984-12-31 00:00:00 — En av de frågor som enligt utredningsdirektiven bör tasupp i utredningsarbetet är reglerna för värdesäkring av pensionerna. Det bördärvid ankomma på kommittén att undersöka för- och nackdelar med olika metoderför värdesäkring av pensioner och intjänade pensionsrättigheter. Det anges varaav vikt att den metod för värdesäkring av pensionerna som används kan tillämpasunder skiftande konjunkturförhållanden och löneutveckling. Med hänsyn till det anförda och till att i kommittén ingårföreträdare förde fem riksdagspartierna, varför önskemål om vilka frågor inomvärdesäkringssystemet som bör närmare undersökas kan framföras av de olikapartiernas representanter i kommittén, anser utskottet att motionen inte börföranleda någon åtgärd." Här avsessåledes en motion från vpk. Nr 103 Jag har här tydligt läst upp vadkommittén har möjligheter att pröva. den Därmed är det uppenbart att ingen har bundit sig för någonting.Enskilda 21 mars1985 frågor som ställs och brev man harfått som läses upp här är det helt omöjligt Jag ser fortfarande fram mot beskedet om vilket värdesäk- Folkpensioner ringssystem vpk är berett att lägga fram - självfallet också från deandra TillLinnea Hörlén: I fråga om flexibel pensionsålder står det i betänkandet - somjag hänvisar till - att pensionsberedningen med förtur skall pröva just frågor om rörlig pensionsålder. Tyvärr har systemet med flexibel pensionsålder inte varitså populärt, vilket har presenterat i en utredning.Däremot var delpensionering mycket populär, åtminstone just när systemetinfördes och fram till den tidpunkt när kompensationsnivån sänktes. Vi skall iutredningen se över också den frågan. Jag tror att det är mycket viktigt att vikan finna alla de instrument som medför en flexibel avgång från arbetet och enmjukare ingång i den definitiva pensionsåldern. Det finns svårigheter, LinneaHörlén, med att vara kvar längre i arbetslivet. På den statliga och denkommunala sidan är mycket av detta reglerat i avtal. Det kan dessutom finnassvårigheter i ett sämre arbetsmarknadsläge. Jag tror inte att förhållandet förden som sitter kvar längre i är riktigt jämförbart - här råder det juinget anställningsförhållande på samma sätt som på arbetsmarknaden, medkonkurrens m. m. 66 MARGÖ (vpk) replik: Herr talman! Detär riktigt att det står i direktiven att kommittén får ta upp de frågor som denfinner det lämpligt att ta upp. Men försöker ge sken av att allaförslag som har ställts i motioner har lika stor möjlighet att bli prövade avberedningen. Jag tror emellertid inte att det förhåller sig på det sättet. Detbrukar ju gå till så i kommittéer, att man även där har ettmajoritetsförfarande. Om man har att välja på olika områden som man skall undersöka,brukar det väl gå till så, att man röstar om vilka frågor kommittén skallbehandla. Visar det sig då att det inte är majoritet för ett visst förslag, såkommer ju det förslaget att inte alls belysas av beredningen. Därför tycker jag, herr talman, att det är väldigtvärdefullt att har uttalat, att hon ser fram emot våraförslag när det gäller förändringen i fråga om beräkningen av pensionspoäng ochatt hon också tycker att det är viktigt att få en förändring av den nuvarandevärdeberäkningen av pensionerna, så att det verkligen blir envärdebeständighet även för dem som har de lägsta pensionerna. Jag är väldigttacksam för de uttalandena, och vi kommer givetvis också att stödja oss pådetta i kommittén. Däremot har jag inga förhoppningar om att man skall utarbetaen plan för standardhöjningar, som vi har krävt, eftersom den här kommittén - precissom alla kommittéer nu - har nolldirektiv, dvs. de förslag som man lägger fram får inte kosta någonting. 67LINNEA HÖRLEN (fp) replik: Jag vill bara säga till att detexempel från kammaren som jag anförde var ju ett näraliggande exempel. Men jagär helt övertygad om att det finns människor med motsvarande vitalitet ute idet vanliga yrkeslivet, som gärna skulle vilja fortsätta att arbeta efterfyllda - tillräckligt många i varje fall för att vi inte principielltskall kunna sätta likhetstecken mellan en rörlig pensionsålder ner till 60 åroch en sänkt pensionsålder till . Folkpensioner, m. m. 68DORIS () replik: Jag skulle vilja rekommendera MargöIngvardsson att studera protokollet från denna debatt. Jag läste upp vad somsagts, att vi har som en mycket viktig uppgift när det gäller värdesäkring avpensionerna att se till att det blir regler som kan tillämpas under skiftandekonjunkturförhållanden och med hänsyn till löneutvecklingen. Det handlar ju omhuruvida man som grund skall ha konsumentprisindex eller reallöneutvecklingen,eller om det skall vara en kombination av båda delarna. Därmed finns det ingensom efter två sammanträden, Margö , är uppbunden av några förslag. Änså länge går man, som man alltid gör i en utredning i det här skedet, igenombakgrundsmaterialet. Och det är ganska omfattande och ganska så krångligt, somMargö vet. Det var väl synd att kommunisterna inte valde MargöIngvardsson att sitta i utredningen, utan att det blev en annan person - som visjälvfallet har fullt förtroende för. Det tillkommer naturligtvis inte mig attha någon uppfattning om detta eller att anlägga några synpunkter på det, menjag kan väl så att säga rakt ut i luften få göra denna reflexion. Jag utgårfrån att det kommer att bli ett samarbete därvidlag, men än så länge är ingaförslag framförda kommunisterna. 69 MARGÖ (vpk) replik: Jag skulle vilja att bara svaradeså enkelt som möjligt på en fråga: Tycker att det är angeläget , när man ser över den här värdesäkringen av pensionerna, försökeråstadkomma ett system där det inte som blir så att de som har de lägstapensionerna får en kompensation på . , vilket sedan i realitetenförsvinner, så att det bara blir kvar . , medan de som har dehögsta pensionerna fr. o. m. får en kompensation med ? Jag visadeju detta i mitt exempel. Svara mig bara enkelt och kort! Är det viktigt attberedningen ser över det här förhållandet? 70 () replik: Jag skall svara helt kort genom att ställa enmotfråga: Står inte kommunisterna längre fast vidinkomstbortfallsprincipen? Gäller i så fall den inställningen ocksåsjukförsäkringen? 4 /?/A?rfnPc»? nrnloknll 1984/85:103-104 Folkpensioner,m. 71 RUNE.GUSTAVSSON (c): Jag kan mycket väl förstå att hardet litet besvärligt med argumenteringen. Jag nämnde i min förra replik reservationtill utredningen. säger att det var en urvattnad reservation.Vad innehöll den, ? Jo, föreslog ett halvtpensionstillskott, och det gjorde han med utgångspunkt i att dessa människor -om de hade varit med i pensionssystemet - hade fått göra avdrag för avgifternaoch på det sättet fått lägre skatt. Alla de som har stått utanför har på dethär sättet fått betala en högre skatt, och man kan alltså inte säga att de blevöverkompenserade. Sedan frågar : Varför begärde inte RuneGustavsson som socialminister att kommittén skulle behandla denna fråga medförtur? Kommittén var i slutskedet i sitt arbete, , och det ingick idirektiven för kommitténs arbete att behandla den här frågan. Låt mig sedan beröra reglerna för änkorna till de män somhar begärt undantagande. Jag förstår inte att inte socialdemokraterna villrätta till åtminstone det. Låt oss anta att förhållandet är följande: En manhar begärt undantagande, och båda makarna uppnår pensionsåldern. Makan fårpensionstillskott men inte maken. När mannen dör förvandlas kvinnans pensiontill änkepension och hon tappar pensionstillskottet! säger : Det var med i propositionen omänkepensionerna i stort. Javisst, men den drog ni tillbaka. Vi anslöt oss justpå den här punkten till propositionen, och vi har också motionerat om det. Meninte ens detta vill ni ändra på. Det behövs ingen utredning om den här frågan, är utredd och klarlagd - utan här är det fråga om viljan att rätta tillför dem som har den sämsta pensionen. Sedan säger : stängde dörren när detgällde rätten att begära inträde. Alla var eniga därom, och efter gjordautredningar kom man fram till att man skulle göra så. Men gäller det dengrupp som är kvar - 15 000-20 000. Det behövs alltså ingen utredning på de härområdena, frågan är om viljan finns. Jag beklagar, , att vi inte fick moderaternaoch med på att lösa den här frågan . Men DorisHåvik kan inte ge övriga partier skulden, utan frågan är: Vad villsocialdemokraterna? Ni vill ingenting! 72MARGO (vpk): När jag påpekar hur det nuvarandevärdesäkringssystemet i vad gäller pensionerna utfaller i praktiken, frågarDoris om vi i vpk är emot inkomstbortfallsprincipen, bl.a. när det gällersjukförsäkringar. Värdesäkringen av pensionerna har ingenting medinkomstbortfallsprincipen att göra. Vi kritiserar det faktiska förhållandetatt de som har en låg pension får en låg kompensation för prishöjningarna,medan de som har en hög pension får mycket mer pengar i kompensation förprishöjningarna. både de som har låg och de som har hög pension har haftlika stora kostnadsökningar . Och den som har en låg pension, DorisHåvik, kan inte gå till affären och kräva att få betala maten i procent,eftersom de har fått sin pensionshöjning i procent av den pension de hade. Jagtycker att pensionärerna med en låg pension skulle försöka ange att de villbetala bara den procentsats av beloppen på räkningar, av hyra, avmatkostnaderna som motsvarar deras procentuella pensionsökning. Tyvärr går detinte, utan när man skall betala mat och hyra måste man ha kronor och ören, ochdet nuvarande värdesäkringssystemet ger dem med låg pension en alldeles för lågkompensation - det är detta det handlar om, inte om inkomstbortfallsprincipeni stort. 73 (): Jag skall fatta mig mycket kort. har för upprepat vad hontidigare sagt - det har jag inte anledning att bemöta en gång till. Till vill jag säga att jag visste attdenna fråga var känslig, och helt medvetet har jag gått djupt i den. RuneGustavssons historieskrivning har inte blivit bättre för att han har upprepatden, såvitt jag kan bedöma för pensionärernas skull. har över huvudtaget inte nämnts mer än när jag har gjort det - hon lade dock fram förslagetom att utträde skulle förbjudas, och det var bra, . Vad somsaknades i det förslaget var förändringen att pensionärerna skulle få detpensionstillskott som de då har rätt till. Det ni inte klarade ihop med och folkpartietskall ni inte begära vår hjälp med att ordna. De företagare som har betalt sinaavgifter till ATP kan inte förstå varför de inte skulle få mera ipensionstillskott än den som har valt att ställa sig utanför och kanske istället använda pengarna till någonting annat. 74 (): Jag visste att frågan var känslig, sägerDoris . Ja, det är en rättvisefråga. Men vill helst intediskutera sakfrågan, hur dessa pensionärer skall få en rättvispension. I stället avvisar hon den tanken. försöker föra över diskussionen till någontingannat genom att jämföra med dem som har pensionstillskott och liten ATP.Det är inte den saken det gäller. Det gäller den grupp som icke harpensionstillskott. Folkpensioner,m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(värdesäkringssystemet m. Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 16 förreservation 1 av Margö . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (rörlig pensionsålder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKenth Skårvik -bifölls med acklamation. Mom. 3 (efterlevandepensioneringen) Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot 73 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 och 5 (pensionstillskott vid undantagande från ATP) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 119 förreservation 4 av m.fl. I ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. 11 § Hälso- och sjukvård Föredrogs socialutskottetsbetänkande /85:15 om anslag till m. m. 1984/85:100delvis). I fråga om detta betänkande hållsgemensam överläggning för samtliga punkter. 76INGEMAR (): Jagskall be att få yrka bifall tillsocialutskottets hemställan på alla punkter utom en. Den handlar om dedifferentierade vårdavgifterna i långvården. Där nöjer sig socialutskottet medatt konstatera att det kommer ett förslag från regeringen och gör därför ingetvidare uttalande. Jag tycker att det är otillräckligt. De differentierade vårdavgifterna innebär som bekant relaterar den avgift som en patient betalar på långvården till hans ellerhennes inkomster. Det systemet har visat sig inte fungera bra, och det bördärför avvecklas. Man kan då inte göra det så enkelt för sig som att bara gåtillbaka till den gamla ordningen, vilket skulle innebära att tnan hade ettavgiftssystem i den kommunala åldringsvården och ett annat avgiftssystem ilandstingens långtidsvård. Det är därför nödvändigt att de kontakter som skalltas eller redan har tagits sker inte bara med utan ocksåmed , i syfte att uppnå likartade avgiftssystem i den kommunalaoch i den landstingskommunala åldringsvården. I åldringsvården händer nu sakerganska snabbt, och det är bra. Det som sker i regi och det somsker i kommunernas regi flyter samman. Det finns människor som bor pålångvården, medan andra får sin sjukvård på ålderdomshem för att något spetsatill det. Jag tycker det är angeläget att man har ett sådant avgiftssystem attdet inte är huvudmannaskapet som avgör var de gamla skall få sin sjukvård och sinomsorg. Därför tycker jag det är viktigt att vi konstaterar attlångvården inte borde vara en boendeform. På långvården skall det ges sjukvårdoch rehabilitering. Vidare bör de äldre ges möjlighet att få sin sjukvård ochsin omsorg i den egna bostaden. När de vistas på institution bör de ha rätttill eget rum. Utifrån dessa principer bör man bygga upp ettavgiftssystem som är likartat oavsett om det är kommunerna eller landstingensom tillhandahåller denna vård och omsorg. Detta innebär vidare att vi bör gå ifrån endifferentiering som bygger på individens inkomst. Den har visat sig ställa tillmycket trassel och elände. För att nå en sådan utveckling bör staten ta uppdiskussioner inte bara med utan också med Kommunförbundet.Det förslag regeringen lägger fram när det gäller dedifferentierade vårdavgifterna bör ta hänsyn till dessa faktorer både i denkommunala och i den landstingskommunala åldringsvården. Detta är vad som sägs i reservation 1, och därför jagyrkar bifall till denna reservation och i övrigt till utskottets hemställan. 77GÖTE (): 1 reservation 1 behandlas i första hand differentieradevårdavgifter. Det är ju allmänt känt att vi från moderata samlingspartiet villavskaffa de differentierade vårdavgifterna. Vi har ställt krav i den riktningenvid flera tillfällen. Orsaken till att vi inte kan ställa upp på reservation 1är att reservationen förutom synen på differentierade vårdavgifter - som videlar -också markerat att skall uttala att avgifterna bör varadesamma vid olika vårdformer hos de skilda huvudmännen primärkommun ochlandsting. Vi menar att det inte är riktigt att gör ett sådantuttalande. Vilken nivå man skall ligga på när det gäller avgifterna beror imycket stor utsträckning på inriktningen i vården. Den kommunala vården gällerofta ett boende, alltså ett självvalt boende i t. ex. ett eller ettålderdomshem. Långvården och äldrevården gäller ett sjukdomstillstånd ellerett vårdbehov som vederbörande inte kan styra över själv. Detta är orsaken till att vi inte kan stödja reservation1. Jag vill dock avge röstförklaringen att moderata samlingspartiet kommer attavstå vid en eventuell votering beträffande reservation 1. Jag vill däremot, herr talman, tillstyrka reservation 3.Den tar upp synen på enskilda alternativ i vården. Vi anser från moderat sidaatt det är viktigt att vi får till stånd alternativ i vården, generellt sett. Ivad gäller de motioner som berör den aktuella reservationen vill vi klart sägaifrån att vi anser att lagar och bestämmelser skall ses över och ändras på ettsådant sätt att enskilda eller andra alternativa vårdformer inte diskrimineraseller hindras via ett lagstiftnings- eller föreskriftssystem. Jag tycker att de hänvisningar påden här punkten som utskottet gör på s. 9 är mycket knepiga. Längst upp påsidan säger utskottet: "Utskottet utgick från att , ömöversynen gav anledning till det, även skulle aktualisera frågan om eventuellaändringar i stadgan." Litet längre ned på sidan skriver utskottet: "översyn av anvisningarna tillstadgan slutförs . Som utskottet tidigare anfört bör det ankomma påstyrelsen att i samband härmed hos regeringen aktualisera ändringar i stadganom sådana ter sig motiverade." Således säger man först att man skall se över stadgan, omman finner anledning därtill, och sedan att översyn skall ske omsocialstyrelsen finneratt ändringar är motiverade. Det är där som skiljelinjengår mellan utskottsmajoriteten och de moderata ledamöterna i utskottet. Vianser att en sådan översyn är klart motiverad, eftersom det redan nu föreliggerhinder för alternativa vårdformer dels i lagstiftningen, dels i stadgan, dels iföreskrifter och på annat sätt. Det här är därför inte en fråga försocialstyrelsen, utan det är riksdag och regeringen som klart skall getill känna vilken inriktning och vilken syn man har på de enskilda vårdhemmen. Från moderata samlingspartiet menar vi att en sådan häröversyn är mycket angelägen. Den är viktig därför att det finns klara socialamotiv för valfrihet i vård och i omsorg. Jag vill i detta sammanhang kommentera hur regeringen,framför allt socialministern, nu reser land och rike runt och försökermisstänkliggöra vår syn på valfrihet inom det sociala området. Det skeddesenast under kristallkronorna i , där socialministernförsökte misstänkliggöra vår politik genom att säga att det är en politikenbart för de rika och besuttna. Jag vill definitivt avvisa sådana påståenden. Vi presenterar förslag som innebär att valfriheten är tillför alla, och det är bl. a. utifrån detta som vi skrivit vår reservation. Vianser att kvalitetskravet klart skall motiveras och läggas fast i samband medatt vårt krav på valfrihet presenteras. Vi menar att samma rätt skall gällaoavsett vilken personlig ekonomi vederbörande har, och det har vi vid ettflertal tillfällen slagit fast. Låt mig , herr talman, peka på tre viktigaområden där vi anser att alternativen måste få ökat utrymme. Inom missbruksvården brukar vi som bekant alla frånkammarens talarstol och i andra sammanhang deklarera att de alternativavårdmöjligheterna är bra. Man firar t. ex. högtid tillsammans medLP-stiftelsen, klappar på axeln och säger: Du gör ett väldigt fintjobb. Men när det sedan kommer till kritan i kammaren och vi ställer krav påatt man skall underlätta, slopa hinder och stimulera står vi från moderatasamlingspartiets sida ofta ensamma. Jag beklagar detta. Vi vet att de alternativavårdmöjligheterna är mycket värdefulla. Varför skall de då hämmas, av politiskaeller av andra skäl? Vi menar beträffande missbruksvården också att de enskildaalternativen är viktiga i samband med tvångsomhändertaganden. Vi har när vi harvarit ute och rest haft kontakter med bl.a. representanter för länsstyrelsernas socialaenheter, och därvid har det ganska klart framkommit att det t. ex. ärmycket svårt att på de olika LVM- och LVU-hem som finns presentera sådana somär omhändertagna med stöd av LVM eller LVU. Dels passar inte dessa hem i allaavseenden för den som har vårdbehovet, dels är antalet platser begränsat. finns det en rad enskilda alternativ iupptagningsområdena som mycket väl skulle kunna passa som vård för dessapatienter. Men si, då lägger den här stadgan och bestämmelserna hinder i vägen,så att man inte kan placera omhändertagna och vårdbehövande människor där deskulle få den bästa vården. Det är precis samma förhållande inom psykiatrin. Ifråga om de förändringar inom psykiatrin som vi alla är överens om, ett arbetemot öppnare vårdformer, utgör de enskilda initiativen viktiga alternativ, inteminst i samband med den utslussningsprocess som är nödvändig inom psykiatrin . Här läggs också hinder i vägen för att man på ett dynamiskt och riktigtsätt kan använda resurserna. vill jag säga att negativismen frånkammarmajoritetens och utskottsmajoritetens sida på dessa punkter ju innebär förspiller sociala resurser. Denna brist på nytänkande hämmar utvecklingenpå de mycket viktiga vårdområdena. Med detta ber jag att än en gång få yrkabifall till reservation 3. 78INGA (vpk): Det är inte längre brist på läkare ellerannan personal inom förlossningsvården som förhindrar ett förverkligande avriksdagsbeslutet , innebärande att alla kvinnor som så önskar skall harätt till en effektiv smärtlindring vid förlossningen. Vad är det som stopparinfriandet av löftet? Det enda svar som kan ges är att sjukhusen har en negativattityd till smärtlindring. Det går inte, menar vpk, att skjutadenna fråga . Därför föreslår vi en lagstiftning för att på så sättgarantera kvinnorna en effektiv smärtlindring. I tidigare utskottsbehandling har utskottsmajoritetenkonstaterat att mycket gjorts för utbyggnad av smärtlindring vid förlossning.Vpk kan inte dela denna uppfattning. I den senast gjorda redovisningen avutvecklingen på området konstateras att mycket litet gjorts för att förverkligakvinnors rätt till en bra smärtlindring. , , får bara irunt tal av de födande kvinnorna riktig smärtlindring. De undersökningarsom gjorts om behov av en effektiv smärtlindring visar att av kvinnornaär i behov av en effektiv smärtlindring. Fördelningen av de olika smärtlindringsmetoderna är enligtsocialstyrelsens siffror - det är de senaste - följande:pudendusblockad , paracervikalblockad , epiduralanestesi . Slårman ihop de olika procentsiffrorna kommer man upp i en stor andel kvinnor somfått smärtlindring. Då måste man komma ihåg att de olika metoderna används vidolika tidpunkter under en förlossning. Man kan dela upp en förlossning i treolika faser: ett förvärksarbete, ett vanligt värkarbete och ett utdrivnings- Detvanliga värkarbetet kan pågå och . Det är underdenna fas som kvinnorna vanligen behöver den mest effektiva smärtlindringen.Under detta skede får endast av kvinnorna en effektiv smärtlindring iform av paracervikalblockad eller epiduralanestesi. Utdrivningsskedet, när manföder fram barnet, brukar gå ganska snabbt, även om det också kan vara mycketarbetsamt. Under denna fas kan kvinnor få pudendusblockad, och har fåttdet. Det är alltså i det allra sista skedet av förlossningensom kvinnor får den hjälp de behöver. Under det långa värkarbetet ges intekvinnorna den hjälp de har rätt att erhålla enligt riksdagsbeslutet . Infiltrationsanestesi är något nytt som redovisas blandsmärtlindringsmetoderna. Denna metod används då kvinnor spricker upp vidframfödandet. Det är följaktligen också en metod som används i det allra sistaskedet, föratt inte säga efter förlossningen, och denna metod kan därför inteheller räknas bland de smärtlindringsmetoder som används under självaförlossnings- och värkarbetet. får denna hjälp när de sys ihop efter enbristning. Utskottet avstyrker vpk-motionen, som man har gjort allaår sedan vi började väcka den, med hänvisning till att användningen avsmärtlindring ändå ökat. Ja, det har den, men ökningen går med snigelfart.Visserligen vill utskottet understryka betydelsen och angelägenheten av attverksamheten i fortsättningen byggs ut. men någon lagstadgad rättighet vill maninte att det skall bli för kvinnorna. Med det här yrkar jag bifall till reservation 4. "Dagissjuka", "kontorssjuka" eller"hussjuka" är nya sjukdomsbegrepp som blivit aktuella under1980-talet och som i engelskspråkig litteratur kallas "sick buildingsyndrome". Gemensamt är att många som arbetar i främst nybyggda husbesväras av hudutslag, irritation i slemhinnor, huvudvärk, yrsel och mycketannat. Bakom dessa symtom finns många skilda anledningar. Vid utredningarbeträffande daghem, pensionärshem, kontorsbyggnader och villor har omfattandebyggfusk avslöjats, som resulterat i mögel- och bakterieangrepp. Olämpligaventilationsanläggningar har installerats, byggnadsmaterial som ännu varitnyimpregnerat eller fuktigt har monterats och bakteriebefrämjande golvspackeloch hälsofariiga läcker har använts.