prot · G809166 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag kan försäkra det fåtal folkpartistiska förtroende- mänsom jag har träffat ute i landet ställer sig mycket frågande till den hårdasmäll som kommunerna här utsätts för. De folkpartistiska kommunal- ochlandstingsmännen frågar: Är det nödvändigt att just skall vara 1,7miljarder värre än när det gäller att dra in likvida medel frånkommuner och landsting? Under debatten kanske vi kan få svar från IngemarEliasson. Är det nödvändigt för att gentemot profilerasig just på denna punkt? Jag yrkar bifall till hemställan i finansutskottets betänkande 29 ochavslag på samtHga reservationer. 7 LARSTOBISSON (m) replik: Om jag inte är fel underrättad, är detta sista gången i talarstol. Det var kanske därför som han varovanHgt fridsam. Det kanske även beror på att han, när han nu drar sig tillbakaför aft syssla med landstingsfrågor i , innerst inne inser attden politik som förordas från moderat och borgerligt håll blir ofrånkomlig, Ialla fall saknades i hans anförande de under de gångna månaderna så vanligamndpallarna och vildsinta anklagelserna mot oss moderater för att vi genomindragningar på det kommunala området är ute efter att skapa social nedrustningoch skrota olika välfärdsanordningar av stor betydelse för skildamedborgargrupper, t, ex, färdtjänst och särskola. Jag uppfattar detta såsom etterkännande av att den polemiken och propagandan har varit oberättigad och byggdpå att regeringen avsiktligt har dröjt med att själv presentera sina förslag pådetta område. VadPaul och andra socialdemokrater infe kan komma ifrån är den tabeH somåterfinns i finansutskottets betänkande 29 på s. 14, Där summeras vilkaindragningar som skall ske från kommuner och landsting 1986, Bara några fåmiljoner skiljer socialdemokraternas belopp från . De miljonernagår i den riktningen atf socialdemokraterna drar in mer, försökte ändå göra ett nummer av att de borgerliga partierna Hgger påolika nivåer. Han ondgjorde sig över vilken svår planeringssituation somkommunerna hamnar i. Ja, den situationen har blivit besvärlig därför atfregeringen har dröjt så länge med att tala om vad den tänker göra. Harkommunerna emellertid baserat sin planering på de moderata förslagen, kommer dei huvudsak rätt, eftersom våra indragningsförslag är lika långtgående somregeringens. Dessutom må jag säga aft skulle det bli avvikelser uppåt ellernedåt, är det inte någon stor sak, eftersom det talas om en likviditet på 40miljarder i kommunerna, kommenterade inte det som jag ändå ser som det viktigaste, nämligenavvägningen mellan stat och kommun. Vad def här rör sig om är ju i realitetenett slags tvångsupplåning från statens sida från kommunerna, i alla fall att räntan kanske är oförtjänt låg, men han menade att man idessa tider skulle ha förståelse för detta. Jagundrar vad man från socialdemokratiskt håll egenfligen tror sig vinna på attbegagna den här tekniken. Är det så att ni bara är ute efter att dölja den verkliga innebörden, attni inte vågar tala om att det blir nödvändigt att spara även på kommunernasverksamhet? Anf.8 () repHk: och jag har ju debatterat ekonomi och kommunalafrågor här i kammaren. Och har en särskild känslaför kommunala frågor, eftersom han ju är kommunalman och nästan dagligenarbetar med frågor som rör den kommunala verksamheten. Detsamma gäller för mig,och vi kan därför sägas ha en ömsesidig erfarenhet. Det blir tråkigt när PaulJansson inte är kvar i kammaren och vi därför inte kan fortsätta att debatterakommunal ekonomi, debatt vi för om bl, a, den omvända bevisföringen konstaterade aft kommunalmännen nu har stor förståelse för den indragning som skerfrån regeringens sida. Men varför hade inte ni samma förståelse tidigare, PaulJansson? Vi föreslog ju i princip samma sak, att vi måste begränsa denkommunala expansionen och minska Hkviditeten för att komma till rätta medunderskott och betalningsbalans. Men då sade ni blankt nej. Det skulle intealls gå, den svenska välfärden skulle komma att raseras, osv. Men kommer niåter fram till samma slutsats. Man har därför svårt att förstå de olikairrgångarna; varför ni def ena året säger blankt nej, men när ni själva kommeri regeringsställning och ser verkligheten såsom den är använder samma metod. sade att jag skulle tilltalas av förslaget i fråga om skillnader iutdebitering, dvs, att man nu tar från de tre kommunema i för att getill kommuner i landet med hög utdebitering. Men vi - och även jag personHgen -tycker att denna princip, att det är skiHnaden i utdebitering som skall liggatill grund för vilka som skall få utjämningsbidrag, är fullständigt snedvriden.De kommuner som får bidrag är sådana som och , och bådadessa har ju relativt stort skatteunderlag. Men tack vare aft de har en högutdebitering kommer de ändå att få pengar. Att dessa kommuner har en högutdebitering beror i hög grad på att de vill öka sin volym. De vill erbjudatjänster och vill utöka den kommunala verksamheten, både kvantitativt ochkvalitativt. Men detta är ju beslut som kommunerna själva har fattat och som dei stor utsträckning själva får stå för. Detta har emellertid ingenting att göramed högre omkostnader på gmnd av klimatiska förhållanden eller annat som maninte rår för. Det är däri skillnaden meUan oss består, . 9 () replik: frågar om inte de ohka kommunala utdebiteringar som viför närvarande har upplevs som en orättvisa. Jo, det gör de. Men det sätt somregeringen föreslår för att komma till rätta med denna orättvisa ärprincipvidrigt. Det är skattekraften som behöver utjämnas. Utdebiteringen äringet självklart mått på skattekraften. Det finns inget entydigt samband mellanskattekraft och utdebitering. För aft ta ett exempel kannämnas att Norrlandskommunerna Kahx och Åseleefter skatteutjämning har samma skattekraft, , Men utdebiteringen i Kalixär 14,50 och i 19,60, Att utgå från utdebiteringen som regeringensförslag innebär, är fel metod. Det är den vi vänder oss emot. Om man måste göranågonting i avvaktan på utredningens förslag till ändring, kan man använda detnuvarande skatteutjämningssystemet för tillfälliga åtgärder. Detanmärkningsvärda med regeringens förslag är att det som var enpolitik för social nedrustning och ökad arbetslöshet är godsocialdemokratisk politik. Jag tycker att det kanske vore bra, ,med ett erkännande om att ni då hade fel. Ni kan inte ha rätt både i februarioch . Detär inte bara möjligt utan nödvändigt att hålla tillbaka den kommunalaexpansionen om man skall få ekonomi på en stabil kurs. Skillnadenligger i att det socialdemokratiska förslaget är temporärt, bekymrar sig mycket för åsiktsskillnaderna på den borgerliga sidan. Menhan går förbi det väsenfliga, nämligen att vi föreslår en varaktig indragning,medan regeringen föreslår en temporär åtgärd. Det som var felaktigt i febmariär riktigt . Man ger alltså olika besked. Jag tycker inte att PaulJansson är rätt man för att tala om ryckighet och bekymmer för kommunalmän, sominte får konkreta och varaktiga besked. Dethär skall vara temporärt, sade man också då man drog inöverlikviditeten hos kommunerna. Pengarna skall man få tillbaka vid årsskiftet1986-1987, Då behövs naturligtvis en ny Hkviditetsindragning, Vad är detegenthgen för mening med den här typen av s. k, temporär åtstramning, ?Vore det inte lika bra att ge besked om att det varaktigt behövs en åtstramningav den kommunala expansionen i stället för att ena året dra in likviditeten föratt betala tillbaka pengarna och göra en ännu störreindragning av likviditeten? Så får man fortsätta. Detär klara och långsiktiga besked kommunerna behöver, inte denna ryckighet! 10 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Herr talman! säger att man gör dessalikviditetsindragningar därför atf det annars skulle uppstå en obalans.Kommunerna måste vara med och motverka obalansen i ekonomin, säger man. Men attlåta kommunerna ha de medel som de har är ju ingen påspädning. Det är intefråga om några nya stora satsningar. Det är i stället fråga om att gekommunerna möjlighet, som vi ser det, att använda de pengar som de har fåttöver och som är ett resultat av att man från en volymtillväxt på på1970-talet har anpassat sig till svångremspolitiken och har en tillväxt på0,4 eller , vilket det nu blir enhgt propositionen. Därför har man fåttlitet medel över. Det är alltså inte någon överlikviditet, utan ett resultat avatt man snabbt har försökt anpassa sig till en sämre verklighet. Omman nu drar in dessa medel, måste kommunerna naturligtvis ytterligare höja sinataxor och avgifter, vilket man redan nu har fått göra i stor Då måsteman skjuta investeringarna på Nr 166 Möjligheternaför kommuner och landsting att motverka en väntad högre arbetslöshet ilågkonjunktur försämras. Socialt viktiga verksamheter blir utsatta förbesparingar. Jag vet från min egen praktiska erfarenhet från kommunen att dethandlar om kortare öppettider på bibHotek, försämrade bokköp, mindre bemanning,osv, på många socialt viktiga verksamheter. Jag kan inte se att detta skullevara någonting som skulle överhetta ekonomin. Jagtror mot bakgrund av hur den kapitalistiska utvecklingen har varit att vi går mot en ny lågkonjunktur. Vi vet att klassklyftornaökar. Är det då en riktig politik att beröva kommunema deras resurser? Jagskulle gärna vilja veta vad anser om detta. Tror verkHgen PaulJansson att vi går mot gyllene tider, då kommunerna verkligen inte behöverdessa pengar? Jag anser inte att man kan jämföra den offentligasektorn med den privata på det vis som görs. Det finns de som säger att detinom det privata näringslivet finns en enorm överiikviditet - 190 miljarder,har det spekulerats. Det är kapital som söker sig till profitablaverksamheter. Ingen skulle hellre än jag vilja styra dessa pengar till vettigainvesteringar. Men att påstå att det skulle vara liknande förhållanden inomkommunerna tycker jag är helt orimligt. Om man skär ned tillräckligt mycket påden kommunala sidan, så att kommunerna inte kan uppfylla sina uppgifter ochmotsvara folks förväntningar, kommer där att i stället skapas ett utrymme förjust detta lediga kapital från den privata sidan. Då kommer vi automatiskt attfå den privatisering som socialdemokratema säger sig vara motståndare till. Jagtycker att borde utveckla sina tankar litet när det gällerobalansen och vad som kan väntas när det gäller utvecklingen i kommunerna i enkapitalistisk värld. 11 PAULJANSSON (s) replik: Jag skall börja med att bemöta i , Jag kansäga att jag har vissa sympatier för vpk:s resonemang i detta avseende. Det kanjag gärna medge. Man kan använda kommunernas expansion för att skapasysselsättning, för aft förbättra omvårdnaden, osv. Jag arbetar själv i minverksamhet efter de riktlinjema och menar att så länge det finns brister isamhället på vårdområdet och på andra områden, skall man ge kommunernamöjlighet att avhjälpa dessa brister och skapa sysselsättning.Samtidigt är det också så, att om en sektor expanderar för kraftigt vid eft vissttillfälle och vi har en regering som har det övergripande ansvaret för ekonominoch vill hålla nere inflationen, då har regeringens åtgärder samband med vadsom händer inom den kommunala och statliga sektorn. Jag försökte sägainledningsvis att det är viktigt att det råder en samstämmighet om hur manskall hantera dessa ting. Därför måste även kommunalmän i vissa lägen finna sigi att man gör inskränkningar. Men det är ju, som jag har sagt tidigare, frågaom tillfälliga åtgärder som regeringen föreslår. Jag har inte precis hört till dem här i riksdagensom har kommit med "mndpallar", men trivs inte med detkan jag väl ta till sådana. Det hör dock inte till vanHgheten, för jag harefter min förmåga försökt att så långt möjligt föra ett sakligt resonemang i defrågor som vi diskuterar. En sak kan jag väl säga till : Jagkommer inte att acceptera ens i min fortsatta verksamhet, om jag nu får någraår på mig i , systemförändring. Jag villgärna säga från denna talarstol att inte är trovärdiga somlandstings- och kommunalpolitiker, eftersom de viH göra så stora ingrepp inomden kommunala sektorn och helst vill privatisera många stora områden, vHket viär motståndare till. På den punkten kommer jag att göra allt för att bekämpamoderaterna. Jag har sagt i där hemma att jag kommer aft göra alltför att förvaltningsutskottets ordförande inte blir moderat. Det står jag fastvid. Det vore ytterst olyckligt. Jaghar inte fått svar på frågan vad det är för signaler som ni egenfligen ger tillkommunerna om indragningar. Ni säger i alla era tre motioner atf ni förkastarförslaget om den temporära indragning som regeringen vill göra. Det är pengarsom skall betalas tillbaka, I stället förordas en permanent indragning avmedlen, vilket ger klara signaler till beslutsfattarna. Härhar ni gett tre signaler till beslutsfattarna. Bestäm er nu vilken av dessa tresignaler som gäller! 12 LARSTOBISSON (m) replik: Det har varit ett genomgående tema i inlägg att deborgerliga partierna är splittrade men att man med regeringens förslag vet hurdet skall bh ute i kommunerna. Låt mig då först påminna om att regeringsmaktenvilar på en minoritet i . Den andra delen av regeringsunderlaget, vpk,vill inte ha några indragningar alls från kommunerna. Och klarheten blev intestörre av att i sin replik nu förklarade sig ha sympati för HansPeterssons i resonemang. Omman till detta lägger att socialdemokraterna gör sak av att indragningen ärtillfällig och att pengarna skall återbetalas, måste jag säga att de signalerman sänder är synnerligen oklara och, såvitt jag kan begripa, inte kommer attpåverka kommunalmännen att agera i den åtstramande riktning som frånsamhällsekonomisk synpunkt är högst angelägen. Nuhar naturHgtvis ett intresse av att överdriva skillnaderna mellande borgerliga partierna, har redan påpekat att def gemensammaär att vi menar att vi måste dra in på den kommunala likviditeten och göra detpermanent. Det är påfallande hur stor likheten är mellan moderater ochcenterpartister, som ju annars brukar anses vara motpoler på detta område. Bådapartierna vill spara på specialdesfinerade statsbidrag, vi vill öka denkommunala skatteutjämningen, när väl det pågående utredningsarbetet äravslutat. Syftet med detta är atf avskaffa detaljreglering och kontroll frånstatens sida gentemot kommunerna. Men socialdemokraterna - och det tror jag ärrätt typiskt - drar sig för dessa åtgärder och hittar på andra provisoriskaanordningar just därför atf de inte villbefria kommunerna från statligt förmynderi. Det ligger egentligen i den frågasom ställde när han undrade hur vi ser på skillnader i kommunalutdebitering. Jag skall svara att def infe är skillnaderna i skaftesats som ärdet avgörande. Det som är ett problem och som vi vill göra någonting åt ärskillnader i skattekraft och kostnadsläge mellan olika kommuner, och def kommervi åt med en förstärkt skatteutjämning. Men jag kan inte se varför viskall uppröras över skillnader i utdebitering meHan kommuner med sammaskattekraft. Vi ser det tvärtom som naturligt och rikfigt att man i olikakommuner kan välja olika nivå på den kommunala servicen. Vad blir det annars avden kommunala självstyrelsen, ? Anf.13 () replik: efterlyser alternativ till regeringspoHtiken och påståraft de borgerliga har vitt skilda utgångspunkter, och visst kan det finnasskillnader i tekniken och i volymen på indragningarna. Men vad som är generelltär att vi vill begränsa den kommunala volymtillväxten och göra det på ettsådant sätt aft kommunalmän och förtroendevalda vet atf nuvarande ökningstaktmåste ut fram tHl 1990, Indragningen av medel måste med andraord bli permanent, så att man infe det ena året drar in och kanskeökar till det dubbla i volymtillväxt. Det är en omöjlig politik, om vi villkomma till rätta med den ekonomiska verkligheten. Föratf bevisa detta har jag roat mig med aft se på hur de indragningar slår somsocialdemokraterna vill göra temporärt och som vi också föreslagit från deborgerliga partierna. För innebär socialdemokraternas förslagtill likviditetsindragning 330 milj, kr. vill ta in 556 milj,kr,, 624 milj, kr, och 624 milj, kr. Det innebär atf vitar in en större del från kommuner med stort skatteunderlag. Ser man sedan påt, ex, kommun visar def sig att socialdemokraternas förslag innebär enindragning av 3,1 milj, kr,, 2,5 milj, kr, och 2,9 milj,kr. Undantag utgör , som med sin teknik tar in 4 milj, kr. Detta bevisar också aft socialdemokraterna tar inmindre från storstadsområdena än från de mindre kommunerna. Vi anser aff detmåste bli en utjämning också regionerna emellan, och därför förstår jag intemetoden med en indragning som blir större från små kommuner när man låterStockholm som helhet komma lindrigare undan. 14 () replik: frågade om hur förslag till indragning harkommit till, och jag är skyldig honom ett svar på den punkten, Avbudgetpropositionen kunde man läsa ut att överlikviditeten kundeberäknas till , och därför föreslog vi aft ett beloppav den storleksordningen skulle dras in. Av den reviderade budgetpropositionenkunde man läsa ut att inkomsterna för kommunerna skulle öka med ytterligare 2miljarder kronor, och eftersom vi inte har gjort en ny bedömning av vad som ären lämplig expansion, måste alltså dennaöverlikviditet också dras in. Konstigare än så är det inte, bekymrar sig mycket för skillnaderna på denborgerliga sidan när det gäller metoder. Skillnader i metoder finns och. kanfortsätta att diskuteras, men Hkheten ligger i att vi vill göra dennaindragning varaktig. På motsvarande sätt måste man fråga : Vad ärdef som kommer att gälla vid en eventuell fortsatt socialistisk majoritet ikammaren? hörde ju att den politik som regeringen nu bedriver, närden vill hålla tillbaka den kommunala expansionen, kallas för högerpolitik avvpk. Den här debatten har gett ett värdefullt besked, nämligenatt det i fortsättningen måste vara omöjHgt för socialdemokratema att beskylladem som vill hålla tiHbaka den kommunala expansionen för att önska socialnedrustning. Regeringen föreslår nu att den kommunala expansionenskall hållas tillbaka och överHkviditeten skall dras in, det som i februarikallades för social nedrustning och ökning av arbetslöshetsproblemet. Jaghoppas att det sätter sina spår i den socialdemokratiska propagandan ochdebatten framöver. Det har ju hoats ganska mycket, så fort man velat hållatiHbaka den kommunala expansionen, att det är liktydigt med en socialnedrustning. Fortsätter man att hävda det, måste man falla på eget grepp. Jag vill till slut fråga igen:Vad är det för mening med att det ena året dra in överlikviditet och lova attnästa år eller betala tiHbaka, och sedan ytterligare dra inöverlikviditet, fast med ett ännu större belopp, och ställa ut samma löfte omatt det skall återbetalas? Varför inte ge litet mera varaktiga och håHbarabesked till kommunernas förtroendevalda? 15HANS i (vpk) replik: Jag noterade sympati för mittresonemang, dvs. att man skall använda den offentliga sektorn för att klara utbrister och för att lindra verkningarna av klassamhället. Men så sade han ocksåatt med hänsyn till inflationen och till det politiska ekonomiska läget kankommunerna infe få expandera för kraftigt vid ett visst tillfälle. Då skulleman behöva föra dels en diskussion om inflationens orsaker, dels en diskussionom vilket tillfälle som är det rätta för en expansion. När det gäller inflationens orsaker vet vi av nyligenframlagda utredningar att prispolitiken har mycket stor betydelse, Företagenhar verkligen passat på att höja sina priser i skuggan av devalveringen, ochdet har fört med sig att inflationen har drivits upp. Sedan har vi räntepolitiken, som har sin orsak. Vi harockså den stora arbetslösheten, som jag anser vara inflationsdrivande.Samhället betalar ut pengar för människors uppehälle utan att få produktioneller social nytta tillbaka i annan mening än att människorna uppehåller livet-för så kan man ju hårdra begreppet arbetslöshet. Det är en kostnad föringenting för samhället, och den kostnaden skulle kunna ändras fill en kostnadför arbete och social nytta, t, ex, i regi och landstingsregi. När det gäller frågan om rätt tillfälle måste man försökabestämma sig: Går vi mot en lågkonjunktur, eller är vi inne i ettkapitalistiskt uppsving? tillhör dem som tror attvi går mot en lågkonjunktur. Finansministern tror atf det inte blir någonlågkonjunktur alls. Ändå far regeringens företrädare runt i och sägeraft regeringarna måste enas om en försiktig expansion för att motverka den krissom kommer, Def vore intressant att veta vad anser, 16 () replik: Det finns kanske anledning att slå fast en sak som är viktig i det härsammanhanget och som gäller det extra skatfeutjämningsbidraget, som vi hardiskuterat. Förutsättningen, står det i propositionen - och def står vi bakom ifinansutskottets majoritet - för atf det extra skatteutjämnings-bidraget skallutgå är att kommunerna sänker sin skaft fill högst . JagviH fråga : Är inte heller med det förtydligandet den här tankensmakfull för en centerpartistisk kommunpolifiker ute i landet - att man alltsåfår detta bidrag från staten under förutsättning aft man sänker skatten så aftden blir högst , per skattekrona? berättade nu hur folkparfiets förslag om per skattekrona iskatteutjämningsävgift hade kommit till, och jag tackar för det beskedet. Menjag vet ändå inte om det utgör svar på den fråga som ängsliga folkpartistiskakommunalmän ställer sig; Varför i Herrans namn måste vara 1,7miljarder värre i fråga om indragningar än vad är? ut varförman från sida måste ta i så väldigt på det här området! Är detnödvändigt att profilera sig i polifiken? Det kan det vara för lillafolkpartiet. Men skall def ske just på det här området? Det kunde finnas bättresätt att välja för att få en egen profil i poHtiken, Tillsamtliga mina debattmofståndare vill jag säga atf de tydligen inte har fattatriktigt vad det här är fråga om - vad som är skillnaden mellan vad regeringengör och vad ni vill göra med den kommunala ekonomin. Ni vill göra bestående indragningarpå antingen 3 miljarder, 4,8 mHjarder eller över 6 miljarder - pengar som enborgerlig regering skall använda för atf minska underskottet i statens budget.Så är det ju. Detta ville ni göra även förra gången när ni var iregeringsställning, men då sade vi också nej tHl det - och hade redan dåalternativet tillfälliga indragningar. Vi är i den kommunala självstyrelsensintressen mycket noga med att hålla reda på vems pengar det är vi hanterar. Vimenar att detta är kommunernas pengar. De skall ha rätt att använda dem i ensämre konjunktur, då de behöver mer medel för sin. verksamhet, och då skall defå tillbaka dem 1988, Visserligen blir det en blygsam ränta på , De göralltså vissa ränteförluster, det medges. Men pengarna är deras, och de kommeratt kunna använda dem. Där har vi ju skillnaden i synsätt i de här avseendenamellan oss och er. Moderaternasframstötar, som ju kommer igen, om kommunalt skatteuttag osv, är vi ocksåmotståndare till. har och varit det. Jag hoppasatt de står fast i det avseendet, för det här är en viktig del i den kommunalademokrafin och självstyrelsen. Talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de infe ägde rätt tillytterligare repliker, Anf.17 (): Dagens kommunalekonomiska debatt har utan tvivel klargjort två saker: Fördet första är kommunsektorns finansiella ställning mycket god, och den harstadigt förbättrats . Fördet andra måste statens bidrag till kommunsektorn oundvikligen skäras ned i år.Det är ju fråga om statens pengar, och staten behöver sina pengar: Vadsom diskuterats i kammaren har i första hand varit sättet aff skära ned.Skall man fa från statens transfereringar till kommunerna, eller skall man taut en skatt på kommunernas skatteinkomster? Vad som emellertid infe berörts ärvad som krävts, inte minst av statsmakterna, för att den oundvikliga kommunalasparprocessen skall skapa så få och så små problem som möjligt för medborgare,kommunalanställda och kommunalpolitiker, I motionerna 1579 och 2344 berörs justden här typen av frågeställningar,