prot · G809101 · 1984-12-31 00:00:00 — Mankan vidare konstatera att parterna på arbetsmarknaden i stort sett är överensom innehållet i den nya arbetsmiljöpropositionen. Vi kommer att få ett helt nytt ersättningssystem, som blirväsentligt mer rättvist än det gamla. I det system vi hade tidigare förersättning till företagshälsovården skilde det mycket mellan hur olikaförsäkringskassor bedömde ersättningsanspråken. får vi alltså ett mycketrättvisare stöd. Det består av tre delar, och det är möjligt att detta blirkomplicerat i längden, men det får vi i så fall återkomma till. Ersättningenutgörs av en grundersättning, ett småföretagstillägg - som är mycket viktigtom man vill få in de små företagen i företagshälsovården; det är i huvudsak desom står utanför - samt ett nyanställningstillägg, vilket gör att fler företagfår möjlighet att komma in i företagshälsovården. Detta betyder att vi följeröverenskommelserna på arbetsmarknaden om att det är avtalsvägen som dessafrågor skall lösas - med något litet undantag, som jag skall återkomma till,nämligen att yrkesinspektionen skall kunna ge föreläggande till företag somhar en sådan arbetsmiljö att det anses angeläget att det finnsföretagshälsovård där. Utskottet föreslår att anta alla de upprättadelagförslagen och fillstyrka vad som i proposifionen föreslås om ett utvidgatskadeansvar för staten vid yrkesinriktad rehabilitering. Utskottet tillstyrkerockså förslagen till riktlinjer för företagshälsovårdens innehåll, dessutbyggnad, personal-och utbildningsbehov samt det nya ersättningssystemet förföretagshälsovården. Beträffande förslaget till inriktning avarbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamheten för arbetshandikappadeanställda och arbetssökande erinrar utskottet om att rätten förarbetsförmedling och försäkringskassa att kallastill och delta i överläggningar på en privat arbetsplats förutsätter stöd ilag. Utskottet tillstyrker förslaget i övrigt. Stor enighet råder inom utskottet om principerna bakomföretagshälsovården, och i de stora, avgörande frågorna är vi helt överens,vilket är glädjande. Det har ändock till betänkandet fogats inte mindre än 13reservationer. Jag skall, fru talman, något beröra dem här. Reservafionerna 1 och 12 av tar uppsjukvårdens roll i företagshälsovården. Reservanterna anser att det nyaförslaget till företagshälsovård innehåller för litet sjukvård. I propositionen och i de flesta andra sammanhang anser manatt företagshälsovården i huvudsak skall ha förebyggande karaktär. Det finnsmånga skäl som talar för att man inte skall ta bort allt av sjukvård här. Omföretagshälsovården bedrivs på rätt sätt upptäcker man genom sjukdomsbildernadåliga arbetsmiljöer. Och det är viktigt att företagshälsovården får behålladen kompetens som finns där genom att man också får handskas en del medsjukvård. Det är alltså viktigt av många skäl att ha kvar en del som ärsjukvård - därför tas inte allt bort. Men den huvudsakliga inriktningen skallvara den förebyggande sjukvården. Det ersättningssystem som föreslås hindrarinte denna utveckling och stimulerar till ökad förebyggande sjukvård. Det geshandlingsfrihet för olika branscher och olika typer av arbetsplatser att lösade här frågorna utifrån de speciella förutsättningar som finns på resp.arbetsplats. Jag yrkaravslag på reservationerna 1 och 12 av . Reservationerna 2 och 3 av vpk behandlar en fråga som vihar haft uppe . Det gäller att det skall vara en total samordningmellan och förtagshälsovården och att personalen skall anställasgenom landsfingen. Vi i utskottet anser, i likhet med vad som framhålls iproposifionen, att detta inte är den lyckligaste vägen. Vi menar att man skallbygga vidare på den linje som gällt fidigare, att det skall vara ett gottsamarbete mellan och företagshälsovården - personalen ochledningen. Det kan ske genom smidiga samverkansformer, och det är angeläget. Dåkan vi på bästa sätt utnyttja de resurser som finns. Vi menar också att företagshälsovårdens innehåll ochutformning liksom tidigare i huvudsak skall bestämmas av arbetsmarknadensparter. Där ligger avtalet mellan SAF, LO och PTK till grund. Och vi vet attföretagsläkare och skyddsingenjörer inte skall anställas inomföretagshälsovården utan att skyddskommittén eller företagshälsovårdskommitténhar tillstyrkt. Jag yrkaravslag på reservationerna 2 och 3. I reservation 4 av tar man upp frågan omyrkesinspektionsnämndernas sammansättning. Man säger att om också landstingetfår vara med i yrkesinspektionsnämnderna, blir den offentliga sektorn för tung.Från utskottets sida menar vi att det är mycket som talar för att ocksålandstingen skall få fullvärdiga platser i yrkesinspektionsnämnderna. Det ärmånga samarbetsfrågor som skall behandlas i yrkesinspektionsnämnderna. Landstingenär också stora arbetsgivare, och även av den anledningen finns det skäl attlandstingen skall vara representerade i nämnderna. Jag yrkar avslag på reservation 4. I reservation 5 av vpk tas återigen upp en gammal bekantfråga för kammaren. Det gäller att det skall vara facklig majoritet i arbetarskyddsstyrelsenoch i yrkesinspektionsnämnderna. Jag tror inte att vi kan övertyga varandra,och jag, om vilket som är rätt. Vpk menar att det skall vara enmajoritet från arbetstagarsidan i de här nämnderna. Utskottet har vid flerafillfällen sagt att vi vill att det skall vara jämvikt, att verksamheten skallbygga på förtroende. Vi tror att det bästa arbetet med arbetsmiljön ochföretagshälsovården sker i ett sådant klimat. Vi har i utskottet inte ändratuppfattning på den punkten och avstyrker förslaget fill ändring. Jag yrkarsåledes avslag på reservation 5. I reservationerna 6 av och , 7 avfolkpartiet och 8 av vpk tas frågan upp om lagstiftning om företagshälsovården.I propositionen sägs att man skall bygga på de avtal som finns. I särskildafall där arbetsmiljön så motiverar skall det finnas möjlighet föryrkesinspektionsnämnden att gå in och säga: Här är arbetsmiljön ocharbetsförhållandena av sådan karaktär att det måste finnas en företagshälsovårdom vi skall kunna ha en bra arbetsmiljö och kunna garantera människorna godhälsa. Vi som tillhör majoriteten har tillstyrkt förslaget. ochcenterpartisterna går emot det. De säger att det är orimligt att ha dennamöjlighet i lagstiftningen, att det tar för mycket resurser. Man vill ha entotal frivillighet , för att därefter se på hur det harutvecklats. säger i och för sig ja till förslaget, men man sägeratt det måste skrivas in i lagtexten litet starkare vilka regler som skallgälla för att tvinga in företagshälsovård i ett företag. Vpk vill halagstiftning över hela linjen. Vi menar att förslaget i propositionen är väl avvägt.Arbetsmarknadsministern säger inte heller nej till en lagstiftning längrefram, därest det visar sig att den nu föreslagna ordningen inte är fillfyllest. Hon skriver i proposifionen att vi återkommer och tittarpå detta förhållande. Ersättningsreglerna för företagshälsovården stimulerarockså en utbyggnad. Vi tror därför att frivilliglinjen är den bästa för ettgott samarbete inom företagshälsovården. Jag yrkaravslag på reservationerna 6, 7 och 8. I reservation nr 9 av vpk föreslås att företagshälsovårdskall bli en specialitet för läkarna. På det sättet kan man höja statusen förläkarna i företagshälsovården. Det finns en utredning inom regeringen somarbetar just med läkarnas specialistutbildning. Vi bör väl göra som vi brukar idenna kammare - avvakta utredningen innan vi fattar några beslut. Det tycker viär rimligt. Jag yrkaravslag på reservation nr 9. I reservation nr 10 vänder sig mot attarbetarskyddsstyrelsen skall få möjlighet att utarbeta föreskrifter förersättningsvillkoren, eftersom det skulle hämma utvecklingen. Vi menar attparterna kommer att ges ett mycket stort inflytande på utformningen avföreskrifterna. Utskottet förutsätter att besluten om de föreskrifter somskall utarbetas - och som är nödvändiga - fattas av arbetarskyddsstyrelsensstyrelse, där de olika parterna är representerade. Företagshälso vård och arbetsanpassning Företagshälso vård och arbetsanpassning Jag yrkaravslag på reservafion nr 10. I reservation nr 11 motsätter sig attyrkesinspektionen ges rätt att pröva ersättningsvillkoren. Om staten bidrar medganska stora summor till denna verksamhet, menar vi att det är rimligt att enstatlig myndighet får möjlighet att pröva hur verksamheten är utformad. Däravtal finns, skall avtalsreglerna gälla. I de fallen kommer inteyrkesinspektionsnämnderna eller någon annan att förändra eller sätta sig emoten ersättning. Men där avtal inte finns, är det rimligt attyrkesinspektionsnämnderna får prövningsrätt. Det är möjligt att den vanligavägen besvära sig hos arbetarskyddsstyrelsen och till slut hos regeringen, omman inte är nöjd med yrkesinspektionens beslut. Jag yrkaravslag på reservation nr 11. Reservation nr 13 av , ochfolkpartiet gäller frågan om remiss till hemlandsting från företagshälsovården.Utskottet förutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang prövar behovet avkompletterande bestämmelser eller andra åtgärder, så att inte patientavgifttas ut vid remiss till hemlandsting. Det är utskottet överens om. Vi menar att det räcker att förutsätta att regeringenvidtar de åtgärder som behövs. Reservanterna anser att vi bör ge regeringendetta till känna. Vår filltro till att regeringen läser och följer vadutskottet har sagt utan att vi behöver ge regeringen det till känna är alltsåstörre än reservanternas. Jag yrkar bifall till hemställan på allapunkter i nu föreliggande betänkande och avslag på samtliga reservationer. 55 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu har satts upp. 56INGEMAR (): Med viss förvåning hörde jag tatillfället i akt att gå till attack mot de borgerliga regeringarna för deraspolitik när det gäller företagshälsovården i ett läge när vi är överens om attbekräfta utvecklingen. Det faktum att jag konstaterade att det hade gått ganskamånga år sedan utredningen tillsattes var inte avsett som kritik åt någotderahållet. Jag tror att både och jag vet skälen till att det hartagit . Det är en komplicerad materia, och förhållandena förändradesallteftersom utredningen arbetade. Jag kan bara försäkra att många initiativför att påskynda utredningsarbetet togs i departementet. Jag skulle, fru talman, ha lust att be härvarandetjänstemän från departementet att redovisa allt som skett påföretagshälsovårdens område under de sex borgerliga åren. Jag kan erinra om attarbetsmiljölagen kom till under dessa år och att vi när propositionenbehandlades i var överens med socialdemokraterna om de förslag tilländringar som då lades fram. Det var fråga om en väsentlig framflyttning avpositionerna. Det skedde en stor. personell förstärkning av yrkesinspektionenoch av arbetarskyddsstyrelsen. effektiviserades med bl. a.jurister, och det satsades ganska många miljoner på utbildning av personalen,för att göraden mera skickad i sitt arbete. Jag tror inte att det är så lätt att styrka attdet nedmstades på det här området, som valde att lägga orden. Förslaget i den reservation som jag har fogat tillbetänkandet och som handlar om en lagbestämmelse beträffande näryrkesinspektionen kan ingripa med förelägganden tycker skulleinnebära en onödig ändring. Han tycker att den nuvarande formuleringen är välavvägd. Ett bevis för detta menar är att i det härfallet går i den ena riktningen och vpk i den andra. Detta tycker jag i och försig inte är ett särskilt starkt bevis för att regeringen har hamnat rätt. Vad jag har påpekat är att det kan finnas en skillnadmellan vad statsrådet skriver i propositionstexten och vad som sägs ilagtexten. Jag tycker att det vore bra att få lagtexten att överensstämmabättre med vad som sägs av statsrådet. Det är alltså fråga om en ganska litenändring, men eftersom socialdemokraterna inte har velat göra den drar jagslutsatsen att man tycker att möjligheten till avvikelse från frivilliglinjenskall vara större och att den skall användas mera frekvent än vad jag tycker ärlämpligt. Här kommer kanske ändå en meningsskillnad fram mellan mig, och det tycker jag är beklagligt. 57INGVAR (): tog till ganska kraftiga överordnär han kom upp i talarstolen. Han beskyllde de borgerliga regeringarna för attha dåligt intresse för företagshälsovården. Sedan gjorde han en kovändning italarstolen och sade att det i princip rådde stor enighet i utskottet. Det äri och för sig glädjande. Det måste alltid vara positivt att vi diskuterar dehär frågorna mellan partierna. Vi kan ha skilda uppfattningar när det gällernyanser, och då kan det vara bra att diskutera detta. Men jag tycker att det ärfel att först tala om stora motsättningar och komma med hård kritik för attsedan tala om en bred enighet i princip. Vi är på goda grunder, , oroliga över den härnågot förändrade inriktningen när det gäller sjukvårdens del avföretagshälsovården - inte minst till följd av de kontakter vi har haft ute påfältet. Man befarar där att om sjukvårdsandelen minskar, kommer det att blistora svårigheter att framöver behålla denna personal på sina tjänster. Jag tror också att man på goda grunder kan konstatera attverksamheten fungerar mycket bra ute på de centraler som finns. Det ärett förtroendefullt samarbete mellan företagen och de anställda. De som arbetarpå centralerna känner sina patienter - det är nästan något av hemsjukvård. Det är mycket positivt med denna kontakt och med den härkombinationen. Jag tror t. o. m. att vi på detta sätt får vården till en lägrekostnad och med en större effektivitet. Det är ett intimt samband mellanförebyggande verksamhet på området och sjukvården. När det gäller yrkesinspektionsnämndens sammansättningmenar att bör få en fullvärdig plats i sammanhanget.Vi anser att det huvudsakligen är frågor utanför som berörs när detgäller företagshälsovården.Därför menar vi att det är alldeles till fyllest med en adjungering av enlandstingsledamot i det sammanhang då man behandlar frågor som berörlandstinget. Då det gäller lagstiftningen menar vi att gjordaerfarenheter visar att vi inte behöver någon sådan. Det förtroendefullasamarbete som finns och den snabba utveckling som skett ger oss klart besked omatt verksamheten fungerar bra, och vi räknar med att det skall bli en likapositiv utveckling framöver. Därför finns det ingen anledning att gå in ochändra på förhållandena. När det gäller prövningen i yrkesinspektionsnämnderna aversättningsvillkoren anser vi att det kan vara fråga om en onödig byråkrati.Vi är som bekant emot all onödig byråkrati, eftersom denna minskareffektiviteten. Avslutningsvis: har större tilltro tillregeringen än vi, och det är kanske förklarligt. Men vi vill, ,vara på den säkra sidan, och därför vill vi ge regeringen till känna vårasynpunkter genom reservation 13, 58LARS-OVE (vpk): Riksdagsmän kan naturligtvis längta efterpropositioner, men jag skulle vilja fråga vad han i sak harlängtat efter i den här proposifionen. Är det detta att det inte föreslåsobligatorisk företagshälsovård? När han ser på vad remissinstanserna ochutredningen skrivit, borde han ju inta en annan ståndpunkt. De remissinstansersom har ställt sig bakom en lagstiftning är ändå bl. a. ,arbetarskyddsstyrelsen, LO, landstingsförbunden och en hel del landsting.Ganska tunga argument har förts fram, bl. a. att man inte tror att det i dagenssamhälle blir en obligatorisk, väl utbyggd företagshälsovård, om vi intelagstiftar om rätten för varje arbetare att få denna företagshälsovård. Jagskulle vilja höra av vad det är som han egentligen längtar efter. sade att vpk vill ha total samordning närdet gäller landstingen. Ja, vi vill ha den samordningen att de som anställs iföretagshälsovården är anställda av , så att de inte är beroende avdet enskilda företaget. Däremot skall verksamhetens utformning skötas av demsom är i företagen. När det gäller arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionsnämnderna är vår ståndpunkt naturligtvis klassmässig, eftersomvi tror att arbetarna har den mesta och den riktigaste erfarenheten av hur enarbetsmiljö skall se ut och av vad som behövs. Vi tror inte, till skillnad frånKjell , att det råder någon jämvikt vare sig i arbetarskyddsstyrelseneller i yrkesinspektionsnämnderna mellan parterna. En part har mycket storaresurser och äger dessutom en stor del av den verksamhet som arbetet gäller.Därmed blir ställningen oerhört stark. När det gäller arbetafskyddsstyrelsensoch yrkesinspektionens verksamhet har vi redan klara belägg för att dennajämvikt icke råder, vilket borde föranleda en arbetare som atttänka efter. Sedan beträffande detta att företagshälsovården bör bli enspecialitet i läkarnas vidareutbildning. Det är ju inte fråga om någonutredning, Vill och socialutskottet ha dennaspecialitet och statushöjning? Är det önskvärt eller inte? Vad vill man frånarbetsmiljösynpunkt? Det lyckas man dölja bakom utredandet. Här finns detalltså inte någon mening. Därför innebär propositionen mycket små framsteg förarbetarna. Egentligen kommer vi att ha samma förhållanden efter det attpropositionsförslagen har genomförts. Så gör sig skyldig till ettganska magstarkt uttalande, när han säger att han längtat efter en proposition- en proposition som egentligen inte ändrar arbetslivets grundförutsättningar,vilket den egentligen hade bort göra. 59KJELL (): tyckte att det varegendomligt att jag framförde kritik mot den borgerliga regeringen. Jagbeklagar att vi behöver göra det. Men det var ju faktiskt så, att denborgerliga regeringen planerade att i två steg avskaffa hela stödet tillföretagshälsovården. Hade socialdemo-ratin inte vunnit valet , så hade vihaft en väsentligt sämre företagshälsovård. tvingades dratillbaka detta förslag därför att arbetsmarknadens parter - ocksåArbetsgivareföreningen - sade att det innebar helt orimliga åtgärder. Annarsingick dessa åtgärder i den besparing som borgarna arbetade med. Sedan säger att jag tycker att detförslag som vi nu behandlar är bra avvägt vad gäller lagstiftningen eftersomdet ligger mitt emellan vpk och . Det är inte så jag har sett det.Jag tycker att det är ett väl avvägt förslag - och det hade det varit även omdet legat vid sidan om båda dessa ytterlighetspartiers ståndpunkter. Jag troratt detta väl avvägda förslag stimulerar till utbyggnad av verksamheten. Det ärmöjligt att vi får återkomma med en lagstiftning, och det sägs ju också ipropositionen. Men om vi klarar denna utbyggnad på frivillig väg, så skapas detbästa arbetsklimatet. Det är precis som säger: Företagshälsovårdensläkare, ingenjörer och övrig personal skall väl känna arbetsplatsen och deanställda på.arbetsplatsen. Det är ett av skälen till att vi inte vill attverksamheten skall samordnas totalt med landstingen och att personalen skallanställas genom landstingen. Var någonstans i remissvaren, ,finns detta uttalat som det största önskemålet? När det gäller diskussionen om det skall vara lagstiftningeller ej så tror jag att detta är en mycket bra väg att gå. Vi har ju ocksåandra intressen på sjukvårdssidan som gör sig hörda, och det är en fråga omresurser. tar återigen upp frågan om sjukvården. Vimenar att det bör finnas en del sjukvård i företagshälsovården, men denhuvudsakliga inriktningen skall vara förebyggande verksamhet. Det förvånar migatt , som säger sig vara de som verkligen vill se vart pengarna inomden offentliga sektorn tar vägen och hur de används, kan säga: Vi bryr oss inteom hur pengarna används, och vi vill inte titta på ersättningssystemet. Vibetalar bara från samhällets sida ut medel till en verksamhet utan att bry ossom vad den innehåller för någonting, om den stämmer med de regler som skallfinnas för den här verksamheten eller inte. Det bryr sig alltsåinte om ett dugg i detta sammanhang. Det förvånar mig mycket. 60 (): Det visade sig alltså inte finnas särskiltmycket substans bakom angrepp på de borgerliga regeringarna. Detenda som han kunde ta upp var ett besparingsförslag som hade förts fram menaldrig förverkligats. hade precis så litet på fötterna som jag anade. Jag skulle kunna räkna upp mängder med besparingsförslagsom har cirkulerat som uppslag från den socialdemokratiska regeringen och dessregeringskansli - och en del som t. o. m. har nått fram hit till ochsom den socialdemokratiska regeringen har tagit tillbaka. Om man skall taplaner på förslag till intäkt för påståenden om nedrustning, då har man gjorten mycket vid definition av det ordet. Det var alltså en anka, , att det skulle haförekommit nedrustning på företagshälsovårdsområdet och arbetarskyddsområdetunder de borgerliga regeringsåren. Det vore kanske klädsamt om bekräfta det och ta tillbaka vad som sades inledningsvis. I sakfrågan, fru talman, är regeringen, ochjag kanske rätt överens om att denna möjlighet att inskrida med lagens hjälpmot arbetsgivare som inte tillhandahåller företagshälsovård skall vara mycketrestriktiv. Men vad jag påpekat är att statsrådets uttalande kan läsas på ettsätt och lagtexten på ett annat. Jag har bett att man skall se fill att enläsart blir tillämplig. kommer vi också att få leva med litet avoklarhet på den här punkten. Jag misstänker att lagen kommer att användas förfler inskridanden än vad som egentligen är förenligt med frivilliglinjen, ochdet tycker jag är beklagligt. 61INGVAR (): tog åter upp vår oro för attsjukvården framöver skulle utgöra en minskad andel inom företagshälsovården.Jag säger än en gång att det ute på fältet finns människor som hyser oro överatt det skall bli på det sättet, genom den delvis nya ordning som kommertill stånd. Vi har funnit att företagshälsovården fungerar bra, och vi ärövertygade om att den gör det därför att systemet har byggts upp iförtroendefullt samarbete mellan berörda parter. Vi tror därför också att denutbyggnad som kommer att ske skall genomföras i samma anda och bli positiv förföretagshälsovården, för de anställda, för företagen och för oss som land. Jag vill också säga till att påståendet attvi skulle vara slarviga när det gäller att ge pengar till denna verksamhetfaller på sin egen orimlighet. Genom att vi nu till stora delar har byggt uppen bra företagshälsovård med ett lagom inslag av sjukvård sparar vi pengar åtlandet. Om vi däremot skulle kraftigt minska den delen-vilket det finns en oroför-skulle vi tvingas bygga ut primärsjukvården, landstingssjukvården,ytterligare. Det skulle dels bli väsentligt dyrare, dels - vad värre är - blisämre för dem som det här gäller, dvs. de anställda i våra företag. 62LARS-OVE (vpk): är socialdemokraten isocialutskottet som är mittenmannen - han står mitt emellan och LO när det gäller frågan om obligatoriskföretagshälsovård. Det är naturligtvis en beklaglig förskjutning som harskett, när socialdemokratiska riksdagsmän - och även den socialdemokratiskaregeringen - nu befinner sig till höger om arbetarrörelsens stora organisation. Jag vill påpeka att vpk anser att en företagsläkare ellerannan anställd på t. ex. en företagshälsovårdscentral bör ha sinanställningstrygghet i . Jag vill noga framhålla att verksamhetenskall skötas frän arbetsplatsen, men anställningen skall inte stå i ettberoendeförhållande till en speciell arbetsgivare. I vpk ser vi detta sommycket viktigt.. De som reserverade sig i utredningen omföretagshälsovården var bl. a. LO och, om jag inte minns helt fel,arbetarskyddsstyrelsens generaldirektör. Det förslag som de lade fram har vpkockså lagt fram. Det är ett ytterlighetsinlägg, enligt . Jag vill fråga : Vad värdet som var såefterlängtat i detta läge? Var det att inte införa en obligatoriskföretagshälsovård? Var det att många små arbetsplatser, som kanske har densämsta arbetsmiljön, inte skall ha rätt till obligatorisk företagshälsovård? Jag är dessutom orolig för att regeringen och socialdemokratinibland gärna driver åt samma håll som . När det nu görs attacker föratt företagshälsovården skall omfatta mera sjukvård kan man börja ana i vilkenriktning hela denna debatt kanske kommer att gå . Det handlar om, herrEriksson, att arbetslivet skapar de stora kostnaderna för sjukdom och ohälsa.Om inte företagshälsovården med dess resurser kan ingripa och eliminera justorsakerna till ohälsan uppstår det stora kostnader.