prot · G80935 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:35 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 15 innevarande månad. 2 § Svar på fråga1984/85:194 om planerad kraftverksutbyggnad i har frågat mig om regeringen har för avsikt att söka ändrariktUnjerna i den fysiska riksplaneringen för att därmed möjliggöra nyakraftverksutbyggnader i Mellanljusnan. Han har också frågat mig vad regeringenanser om kraftindustrins erbjudande till kommuner om stora ekonomiskaersättningar om man avstår från att gå emot utbyggnad av mycket kontroversiellaälvsträckor. Riksdagenbehandlade regeringens förslag fill plan för utbyggnaden avvattenkraften (prop. 1983:84:160, BoU 30, rskr 388). Enligt beslutbör planen omfatta för att uppnå den av tidigare beslutadevattenkraftsproduktionen om /år under första hälften av 1990-talet.Riksdagen tog ställning till projekt som motsvarar ca och förutsatteatt regeringen energipolitiska proposition skulle redovisaytterligare projekt motsvarande ca . Ipromemorian (Ds 11984:26) Komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnadredovisas utbyggnadsprojekt motsvarande ca /år. Bland dessa projektingår bl. a. en utbyggnad av Edänge kraftverk. Utbyggnaden skulle innebära attEdänge och den nedströms liggande Edeforsen tas i anspråk. Edeforsen är delvis ianspräktagen för vattenkraftsutbyggnad. En utbyggnad av denna delav Ljusnan kräver att rikflinjerna i den fysiska riksplaneringen ändras. Förstnär remissbehandlingen av promemorian har avslutats kan regeringen taställning till promemorians förslag och till redovisa vilka projektsom bör ingå i planen. Ett ställningstagande till om även Edänge 7 protokoll 1984/85:34-37 Om planerad kraftverksutbyggnad i kraftverkbör ingå i planen och om riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen i så fallbör ändras kommer alltså att aktualiseras först dä. Regeringen har självfalletinte i något avseende föregripit detta ställningstagande. När det gäller frågan om ekonomisk ersättning frånkraftbolagen till kommunerna regleras den normalt genom vattenlagens bestämmelser.Annan ersättning från kraftbolag till kommuner är en fråga mellan berördaparter som jag inte har anledning att ta ställning till. Denna fråga saknarbetydelse för avgörandet av tillståndsfrågan enligt vattenlagen. 2 (vpk): Jag ber att fä önska energiministern godmorgon och en god fortsättning samt tacka för det svar som jag harfått. Jag menar att varken Edänge eller något annatvattenkraftsprojekt som omnämns i kompletteringsplanen förvattenkraftsutbyggnad behövs för att klara det framtida energibehovet. Manborde avstå från detta tillägg och i huvudsak återgå tillvattenkraftsberedningens förslag beträffande omfattningen av utbyggnaden. Detkan också nämnas som en liten detalj i sammanhanget attminikraftverksutredningen nu blivit klar, och den visar att ytteriigare 0,1 TWhkan byggas ut. Vidare skulle jag direkt i anslutning till detta vilja säga attdet är viktigt att hålla fast vid att samhället skall ha ett huvudansvar förelproduktionen och att tillkommande kraftproduktion skall ägas av stat ochkommun i enlighet med vad som f. ö. linje 2 förespråkade i samband medfolkomröstningen. Som bekant har det föreslagits, bl. a. från vpk, att man ilinje med detta skulle verka för ett överförande av Edeforsens kraftverk tillVattenfall och att man skulle inrikta sig pä att effektivisera Edeforsen istället för att bygga ut Edänge. Även vattenkraftsberedningen föreslog i sittbetänkande att Edeforsens kraftverk i Mellanljusnan skulle effektiviseras. Ägaren till Edeforsen, Hälsingekraft, ansåg inte att eneffektivisering skulle ha tillräckligt hög lönsamhet. Visserligen har det fråndet hållet talats om att "snygga upp" Edeforsen, men man får ettintryck av att Hälsingekraft bara ligger och väntar på att det skall bli frittfram att bygga ut Edänge. Det här är naturligtvis oroande,också mot bakgrund av att Hälsingekraft har gått in i debatten pä ett sätt somjag tycker är närmast oanständigt. Man har ganska öppet gjort klart att omLjusdals kommun bara inte sätter sig emot en utbyggnad sä är man beredd attslänga in pengar till kommunen - 5 milj. kr. har nämnts, och även andra belopp.Man skulle alltså på det sättet köpa upp möjligheterna till en utbyggnad. Det tyckerjag är någonting som man bör reagera mot, och jag är litet förvånad över attenergiministern inte har sagt ifrån klarare. Jag vet att det inte har att göramed tillståndsprövningen i sig, men ett principiellt uttalande frånenergiministern på den punkten hade varit värdefullt. Tre saker; För det första hör anledningentill att jag avstod från att uttala mig i frågan om ekonomisk ersättningnaturligtvis ihop med att regeringen i sista handkan bli den som skall ta ställning till frågorna om ersättning enligtvattenlagen. Jag bör inte föregripa några sädana beslut, och inte hellervattendomstolens prövning. Det tror jag accepterar. Fördet andra fick ju regeringen uppdrag att göra en särskild genomgångav situationen i , bl. a. mot bakgrunden av att vi vet attmeningarna där är starkt delade för och emot olika utbyggnader. Det är en sådangenomgång och presentation vi har gjort och skickat ut på remiss för attfullfölja uppdrag. Vi avvaktar alltså vad inte minst de lokala ochregionala remissinstanserna i och kommer att säga. Fördet tredje omfattar det förslag som är utskickat på remiss , inte 1,0TWh. Det inrymmer en betydande satsning på minikraft. Detta är ocksåregeringens avsikt. Det är ju därför vi stödjer minikraftverken med särskildainvesteringsbidrag. Anf.4 (vpk); Vi är nog överens om mycket i detta sammanhang, också om hur man skallse pä frågorna och hur man rent formellt måste gå till väga. Ensak är ändå förvånande. Om nu regeringen inte föregripit någotställningstagande då det gäller att riva upp FRP-riktlinjer för att möjliggöraen utbyggnad i är det förvånande att ett ansvarigt kornmunalråd sägersig har fått besked från regeringshåll om att man nu är beredd att riva uppFRP-riktlinjerna. De uppgifter jag har tagit del av om att man har fått sådanautfästelser har såvitt jag har kunnat finna inte dementerats från ansvarigtkommunalt häll. Jag måste också säga att det väl ändå inte ärrimligt att kommande kommunala ställningstaganden, som kan bli aktuella i dettafall och som har gjorts i andra kommuner i samband med kontroversiellautbyggnadsprojekt, skall grundas på löften från kraftindustriintressena omstora penningbelopp. Nog finns det väl skäl i att i detta fall uttrycka enmening om att sådana löften inte skall få påverka ställningstagandenbeträffande en eventuell utbyggnad, utan att andra överväganden bör varabestämmande. Jag har ingen anledning att kommentera vad som har stått i fidningarna,vet att det kan vara misstolkade uttalanden av olika slag. Jagvill klart deklarera vad jag har sagt i olika sammanhang och vad som också ståri promemorian. Regeringen kommer att fästa stort avseende vid vad man lokalttycker om aktuella utbyggnader, just därför att vi vill beakta de berördasintressen. Dethar från början förutsatts att frågan om fysisk riksplanering fortlöpandemåste följas av . Jag vill erinra om att den dåvarande borgerligaregeringen vid riktlinjernas tillkomst uttryckligen sade att riktlinjerna gerregeringen handlingsfrihet att i samband med kommande förslag till rikflinjerför energipolitiken pä nytt pröva vattenkraftens roll i energiförsörjningen. Nr 35 Man måste ändå, självfallet medhänsyn till i första hand bevarandeintres- den sena, ha möjlighet att göra de kompletteringar som man kommer överens 23 november1984 om. Om bibehållande av sambandscentralen i Kungs- 6TORE (vpk): Jag tolkar uttalande sä, attregeringen inte har gett något besked om att man nu skulle vara beredd att rivaupp FRP-riktlinjerna. Då har vi i alla fall klarat ut det, också för den lokaladebattens vidkommande. Jag vet att omfattningen av och innehållet iFRP-riktlinjerna bl. a. kommer att tas upp i förslaget till ny naturresurslag.Det är viktigt att man i det sammanhanget söker fastställa att det, så långtmöjligt, bör tas stor hänsyn till den allmänna opinionen, såsom den lokalt tarsig uttryck i de olika kommunerna. Det är angeläget att man beaktar sådanauttryck för opinionen, så att man i förslaget fill naturresurslag klart kanskriva in att kontroversiella utbyggnadsobjekt undantas. och jag är överens om att viskall ta hänsyn till den lokala opinionen. Jag utgår, , frän attdet gäller opinioner såväl mot som för utbyggnad. Jag vill, för att det skall vara alldeles klart, sägaföljande: Självfallet har jag inte givit några löften om att regeringen skallfatta det ena eller det andra beslutet i konkreta ärenden. Men det ligger isakens natur-och det står också i den promemoria som är ute på remiss - attdet krävs en ändring av FRP om vissa utbyggnader skall bli av. Den frågan måstesåledes tas upp. Det är bl. a. därför som den pågående remissbehandlingen är såviktig. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1984/85:56 och fråga 1984/85:60 om bibehållande avsambandscentralen i har frågat mig om jag är bereddatt hjälpa till att förhindra en förflyttning av sambandscentralen frånutsiktsposten i in till i . har frågat kommunikationsministern om regeringenavser att genomföra en sådan ändring av på attsambandscentralen i flyttas till . Arbetet inom regeringenär så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. Den nuvarande sambandscentralen i är underomprövning av två skäl. Dels har statskontoret i en utredning, som överlämnatstill regeringen, om havsövervakningen i föreslagit att sambandscen- trålen skall flyttas. Delshar generaltullstyrelsen i sin anslagsframställning för /86angett att en översyn pågår av sambandscentralernas organisation. Denna översynberör bl. a. placeringen av flera sambandscentraler, däribland , ochsyftar till ett effektivare utnyttjande av tekniska och personella resurserinom . Syftetmed statskontorets utredning är att skapa en effektivare havsövervakning genomatt samgruppera , marinens och fastaövervakningsresurser. För att uppnå detta föreslår statskontoret bl. a. atttullverkets sambandscentral i skall integreras med en föreslagengemensam anläggning på i . översynsarbete gäller bl. a.frågan om huruvida sambandscentralen skall samlokaliseras med tullverketsövriga administrationslokaler i . Detta är närmast en fråga förtullverket självt, men frågan' hänger givetvis ihop med om det skall etablerasnågon gemensam havsövervakningscentral för marinen, ochkustbevakningen. Statskontoretsutredning är under beredning i , och det är för tidigt attgöra något uttalande om vilken ställning regeringen kan komma att ta i ärendet. Ombibehållande av sambandscentralen i 9 (): Det lät så vänligt när hälsade energiministern god morgonoch önskade henne en god fortsättning , så jag skall be att fåfillönska finansministern detsamma samfidigt som jag tackar för svaret på mininterpellation. Detär med stor oro som vi som bor och verkar inom kustregionen i ser hurman tummar på säkerheten för dem som bor vid kusten och i skärgården. Samfidigtdrabbar ju detta alla dem som för nöje och rekreation tar sin fillflykt dit. Bohuslänsskärgård är klassad som ett riksintresse, vilket får till följd attutvecklingen hindras - jag menar dä utveckling som skapar sysselsättning ochekonomiskt välstånd. Vi får mängder av människor och båtar som utnyttjar demöjligheter till rekreation som genom speciella beslut bevaras. Motdetta har jag inget att erinra, eftersom jag själv i så hög grad uppskattar attkunna leva och verka i en sådan bygd. Men med tillskapandet av denna anhopningav människor följer också ansvar. Många - de allra flesta - är ganska okunnigaom vad som gäller på sjön, och även om havet är vänligare än undervintern inträffar inte sällan fillbud och olyckor som får tragiska följder. Jagär övertygad om att dessa olyckor varit ännu flera, om vi inte haft denberedskap som och bl. a, sambandscentralen i har. Nuär man på väg att ytterligare försämra säkerheten och servicen för den kategorimänniskor som bor eller vistas där och för dem som man mer eller mindrereserverat kusten och skärgärden för. Närdet är fråga om nedskärningar och försämringar tar man ofta ekonomin tillintäkt för att göra dessa, och man talar då om besparingar. Men inte allabesparingar är i verkligheten besparingar, och det är alltid människor detgäller. Om bibehållande av sambandscentralen i Den här gängen gäller det inte besparingar, utan nu är detfråga om en förflyttning som såvitt jag kan bedöma innebär att verksamhetenkommer att kosta lika mycket. Ingen kan få mig att tro att man sköterövervakningen bättre frän i än från berget i , Jag kan inte frigöra mig från känslan, herr talman, attbakom detta och även en del annat som skett - jag tänker då t.ex. påindragningen av kustposteringen i - ligger en vilja och en planeringför att centralisera all verksamhet till . Om det är de få arbetsfillfällena man är ute efter, hardessa vida större betydelse för kommun än för . Jag tror inteatt någon som lever på har förståelse för eller delargeneraltullstyrelsens uppfattning, som finansministern hänvisar fill i sittsvar, att man effektivare utnyttjar tekniken vid en flyttning. Finansministern säger i svaret att statskontoretsutredning syftar till att skapa en effektivare havsövervakning genom attsamgruppera , marinen och fastaövervakningsresurser. Man kan nästan få den uppfattningen att en förutsättningför detta är att alltihop finns i , eller åtminstone inte längre frånNordstan än Käringberget. Med dagens teknik går det emellertid att samordna ochsamarbeta trots stora avstånd. Finansministern säger vidare att detta närmast är en frågaför . Det inger oro med kännedom om den vilja som finns attcentralisera och flyfta allt till . En stor del av året lämnar många människor förfärder norrut i vårt län, och då har de ringa hjälp av en sambandscentral somär belägen mitt i . Däremot är det en stor trygghet och hjälp att haden i . Det har erfarenheten visat. Jag förmodar att finansministern är beredd att nogaöverväga vad som är bäst ur säkerhets- och trygghetssynpunkt när regeringen såsmåningom skall ta ställning i ärendet med statskontorets utredning somunderlag. 10KJELL (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret på min fråga. Det finns, som nämndes i svaret, ett par utredningar sombägge syftar fill att flytta sambandscentralen från till Göteborg.Bägge förslagen ger samma effekt för den berörda regionen. En betydandekuststräcka förlorar den tillgång som en bemannad sjöbevakningscentral medmöjlighet till direkt överblick innebär. Detta oroar naturligtvis i mycket höggrad kustbefolkningen. Jag kan helt instämma i vad redan harsagt. Denna sambandscentrals havsövervakning har stor betydelseför kustkommunerna i norra och mellersta , När man lokaUserade dentill för 25 är sedan var det självfallet i medveten avsikt att kunnavisuellt överblicka så stor kuststräcka som möjligt. Det handlar här omsträckan mellan och , som utgör omkring en tredjedel avBohuskusten, valdes därför att det var en centralpunkt i ett områdemed stor sjöfartsverksamhet. Vi har ju haft ett antal bemannade fyrplatseroch lotsplatser pä . Bemanningen av dem har tagits bort, och detbetyder naturligtvis att sambandscentralens värde har ökat ytterligare. Detär vikfigt att komma ihåg att detta är en kolossalt omfattande verksamhet. Detfinns ett stort antal registrerade fiskebåtar inom områdetStrömstad-Lysekil-Uddevalla, och därutöver kan jag nämna Sotenkanalen. Framtill september passerade nära 55 000 båtar genom denna kanal. Vi räknarmed att omkring 25 000 båtar av olika slag uppehåller sig i detta område undersommarmånaderna. Från sambandscentralen har man också direkt överblick överBrofjorden och raffinaderi. Viktenav att ha tillgång till sambandscentralen hänför sig väsentligen fill trygghetför människoliv. Och här har det direkt spanande ögat betydelse för mångamänniskor - det vittnar erfarenheterna om. Tillgången till sambandscentralenhar naturligtvis stor betydelse för yrkesfisket. Den har också betydelse förtryggheten till liv för alla de kustbor som i mindre farkoster ägnar sig åthusbehovsfiske eller fiske som ren rekreafion. Kuststräckan är ju, som' ocksåJens nämnde, oerhört attrakfiv för rekreationssökande människor. Detgäller inte bara då havet är något så när vänligt utan ocksåunder andra delar av året, och det är då som räddningsinsatserna oftast förekommer. Jagvill sammanfatta det så att den bemannade sambandscentralen är entrygghetsfaktor över huvud taget för alla kustbor och sjöfarande i området. Denhar betytt förutsättningen för att liv har kunnat räddas. Finansministernsäger i sitt svar att det är egen sak hur man räknar här, men jagvill dä göra den kommentaren att , om jag inte minns fel, har antagitregler som säger att när en fråga har betydelse frän regionalpolitisk synpunktär det inte ämbetsverkens egen sak att fatta avgörande. De regionalamyndigheterna skall då ha stor möjlighet att påverka beslutet, så att man intelider regionalpolitiska förluster. Man skall i första hand pröva möjligheternatill samordning med annan verksamhet. Överläggningen var härmedavslutad. 4§ Återkallelse av proposition Iskrivelse 1984/85:91 har regeringen återkallat proposifion 1984/85:21.om ändringi lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, m.m.(trafiknykter-hetsbrotten). Jaghar med anledning härav avskrivit detta förslag samt i anslutning därfillväckta motioner. Skrivelsenlades till handlingarna. Nr 35 5§ Föredrogs och hänvisades den Skrivelse och proposifion 1984/85:75 fill /85:89 till socialutskottet 6§ Föredrogs och hänvisades Motionerna 1984/85:201till trafikutskottet /85:202 fill bostadsutskoftet /85:203 tilltrafikutskottet /85:204 till konstitufionsutskottet /85:205 och 206till näringsutskottet /85:207 fill bostadsutskottet /85:208 tillnäringsutskottet /85:209 och 210 till försvarsutskottet /85:211-214till arbetsmarknadsutskottet 7 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren attajournera sina förhandlingar fill , dä de till dagens bordläggning anmäldautskottsbetänkandena väntades föreligga. 8 § Förhandlingarna återupptogs ,00, 9 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:215 av BengtKindbom m.fl. Regelsanering på detkyrkliga området (prop, 1984/85:63) 1984/85:216av m.fl. 1984/85:217 av StigJosefson m.fl. 1984/85:218 av KnutWachtmeister m.fl. Räntefillägg förräntefritt eller lågförräntat lån (prop, 1984/85:71) 1984/85:219av m.fl. 1984/85:220 av RuneGustavsson m.fl. 1984/85:221 av NilsCarlshamre m.fl. 1984/85:222 av LennartPettersson och Förslag till tandvårdslagm. 1984/85:79) 1984/85:223av m.fl. 1984/85:224 av BjörnMolin 1984/85:225 av Allmän placeringsplikt ochuflåningsreglering, m.m, (prop, 1984/85:84) 10 §Anmäldes och bordlades betänkanden /85:7 Datafrågor 1984/85:10 Vissavallagsfrågor, m,m. 1984/85:3 revisorers verksamhet budgetåret1983/84 (redog, Fredaeenden 1984/85:2) 1984/85:4 Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (prop, 1984/85:26) 1984/85:5 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder,m, m, (prop, 1984/85:45 1984/85:3Riksdagens revisorers förslag om vissa åtgärder på beskattnings- och indrivningsområdet (förs, 1983/84:24) 1984/85:12Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak (prop, 1984/85:43) 1984/85:13 Vissa ändringar i lagen om handelmed drycker (prop, 1984/85:44) 1984/85:14 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder,m,m. (prop, 1984/85:45 1984/85:6 Utredning av brott av barn (prop,1983/84:187) 1984/85:9 Ändring i patentlagen (prop. 1984/85:34) 1984/85:1Kvinnors deltagande i officersutbildning 1984/85:2Försvarsmaktens vitsordssystem 1984/85:3Huvudmannaskapet för fidningen betänkande 1984/85:4 Grundskolansläroplan m. m. 1984/85:10Ändring i miljöskyddslagen, m.m. (prop. 1984/85:10) 1984/85:11Nfaturvården, m.m. 11 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellafion framställts 1984/85:71av () till industriministern om ett centrum förmikroelektronik i ; var en avlandets mest expansiva regioner med stor efterfrågan på arbetskraft. Så är detinte längre. Tvärtom har regionen på senare år i stället kännetecknats av svag ekonomisktillväxt och hög arbetslöshet. Detta beror inte enbart på den allmännatillbakagången inom svensk ekonomi och svenskt näringsliv, som tog sin början imitten av . Strukturella problem som är speciella för hardessutom förstärkt nedgången. Skånsk industri är i högre grad än många andra regionersindustri inriktad på hemmamarknaden. Gjorda undersökningar visar att mer änhälften av realkapitalet i det skånska näringslivet används i inhemsktorienterad produktion med som regel låg expansionskraft. För i sinhelhet är motsvarande andel ca en tredjedel av realkapitalet. Detta har letttill att vår region inte tillräckligt kunnat dra nytta av de posifivasysselsättningseffekter som regeringens övergripande ekonomiska polifik,inriktad på exportledd industriell expansion, har inneburit för landet i sinhelhet. Mot bakgrund av att är en betydande jordbruksregion med närmare30 % av svensk livsmedelsindustri förbättras självfallet inte situationen av deförväntade neddragningarna på jordbruks- och livsmedelsområdet inom ramen fören ny jordbrukspolitik. Problemen förstärks ytterligare av att i jämförelsemed riket i övrigt har en ogynnsam branschsammansättning med alltför litenandel expansiv verkstadsindustri och alltför stora andelar inom stagnerandeeller tillbakagående industribranscher såsom byggmaterial-, teko-, gummivaru-,varvs- och livsmedelsindustri. Mot denna bakgrund behövs långsiktiga industripolitiskasatsningar i för att stödja omställningen av regionens industri iexpansiv riktning. Regeringen har av naturliga skäl prioriteratregionalpolitiska insatser i , och . Tiden bör nuvara inne för ordentliga framtidssatsningar även i den södra delen av landet,inte i form av subventioner av olika slag, utan genom offensiva satsningar. Vadsom behövs är inte minst en massiv statlig insats på utbildning, forskning ochutveckling fill stöd för industriella framtidsområden. Nya industrier blir alltmer forskningsintensiva, ochsteget mellan forskning och kommersiell exploatering blir allt kortare.Elektroniken intar här en nyckelroll både när det gäller att göra traditionellaindustrier fortsatt konkurrenskraftiga och när det gäller att bildautgångspunkten för nya framtidsindustrier. - och för övrigt helaSydsverige - har i den tekniska högskolan i en resurs som blir alltviktigare, och det är av strategisk betydelse för den långsiktigasysselsättningen att högskolan ges resurser att utvecklas tiU en stark motorför industriell omvandling och förnyelse av regionens näringsliv. har redan en dominerande ställning ilandet på data-och elektronikområdet. Diskussionen om ett utbyggtelektronikcentrum i i har hitfills förts som om ytterligarestatliga resurser till denna redan gynnade region nu skulle ges förtur. Motbakgrund av de industriella strukturproblem, men också de stora möjligheter,som finns i på elektronikområdet bör nu i stället en prioriteringske av statliga pengar till och till tekniska högskolan i . I samverkan med intressenter som länsstyrelse ochhandelskammare har inom högskolan utarbetats förslag fill ett centrum förmikroelektronik. Det är ett principförslag som syftar till att kompletterahögskolans nuvarande resurser pä data- och elektronikområdet och inrikta dessastarkare på en industriell förnyelse i . Förslaget har följandehuvudkomponenter: En utbyggnad och förstärkning av regionenshöskoleresurser för forskning och grundutbildning av civilingenjörer påelektronik- och dataområdena bör ske. Kompletterande satsningar bör ocksågöras på nya kompetensområden. Spridning av kunskap om mikroelektronik och dessfillämpningsmöjlighe-ter till företag i prioriteras. Härunder rymsdels förslag till fortbildning och informafion, dels uppbyggnaden av resurserför konstruktion av integrerade kretsar. Utbildningen i kretskonstruktion äreftersatt vid svenska universitet, trots att den är central för tillverkningsindustrinsmöjligheter att utnyttja elektronik i sina produkter.