prot · G8097 · 1984-12-31 00:00:00 — Men enregering kan, med de resurser som stär till dess förfogande, göra en hel delför förutsättningarna för fler arbetstillfällen och för att en mera positivutveckling i kommunen därmed skall kunna bli en verklighet. I och med den omstrukturering av näringslivet iFagerstaregionen som pågår, och som kommer att pågå under en lång följd av år,behövs det en hel del nya insatser. Vilka de insatserna kan vara hoppas jag fååterkomma till -dvs. om arbetsmarknadsministern ytterligare kommenterar minfråga. Jag ger gärna en chans att återgä upp i talarstolen. Jag vill nämligen höra om han har några bra idéer när detgäller aft hjälpa upp situationen i , för alla goda uppslag skall fasfill vara. Mitt i alla bekymmer som har drabbat Fagerstaregionen är def dockmycket glädjande att se att det finns en mycket stark tro på att manändå kan vrida utvecklingen i rätt riktning. Infe minst genom en rad olikalokala inifiafiv som syftar fill en breddning av arbetsmarknaden iFagerstaregionen kan vi skapa en framtid för människorna där. Men det behövsmycket mera av mångsidighet när det gäller arbetsmarknaden i den här regionenän def finns . Regeringen söker därför på olika sätt aff ge sitt stöd. a. genom det OECD-projekt som alldeles påbörjats. Def är ännuför tidigt atf säga någonting om vad vi kan få ut av det projektet. Tillsammansmed kommunalpolitiker från de tre berörda kommunerna diskuterar vi denna höstolika åtgärder i defta sammanhang. Vidare har statens industriverk, på regeringens uppdrag,fillsaft en särskild Bergslagsdelegafion som just skall diskutera vilkaåtgärder som kan vidtas för att skapa en framtid och en stabil arbetsmarknad iden aktuella regionen. Def är klart atf beredskapsarbeten inte löser problemen.De är naturligtvis tillfälliga åtgärder som måste sättas in. Vi kan konstatera aff länsarbetsnämnden i längör den bedömningen att den allmänt mera positiva utvecklingen i landet ocksågäller , trots bekymren där med nedläggningen av delar avverksamheten i . Även den senaste arbetslöshefsstatisfiken visar atfläget i f. n. är bättre än det varit tidigare. Jag vänfar med glädje på att få höra vilka idéer HugoBergdahl har om hur vi skall kunna lösa dessa problem. AnL 53HUGO (): konstaterar jagatt det arbetesom utförs såväl på länsplanet under ledning som pä det lokalaplanet i är av stor betydelse och aff detta arbete ytterligare måsteuppmuntras. Men en regering kan, med de resurser som står till dess förfogande,göra en hel del för att förutsättningarna för att fler arbetstillfällen ochdärmed för en positivare utveckling skall kunna bli verklighet. För denomstrukturering av näringslivet i som pågår, och som kommeratt pågå under en lång följd av år framöver, utgör t. ex.sfödområdesindelningen ett viktigt instrument. En placering av istödområde B skulle enligt min uppfattning vara en positiv åtgärd när defgäller aff stödja näringsutvecklingen inom Fagerstaregionen. Jag vet attlänsstyrelsen i delar min uppfattning. Man har nämligen gjorten framställan till regeringen om en sådan inplacering. En injektion, infe minst för de små och medelstoraföretagen, vore avskaffandet av löntagarfonderna. Den frågan passar kanske intehundraprocentigt in i bilden. Men en sådan insats från regeringens sida skulleändå vara en sfimulans för näringslivet, icke minst i . Om det reducerade bidraget till vikarier vänta på ett sådant beslut till val. En ytterligare sfimulans skulle vara aft göra def lättareför näringslivet helt allmänt, så atf det inte skulle behöva känna det trycksom så att säga förs fram från myndigheternas sida när def gäller skatter ochbyråkrati. Det var de fre insatser som jag under den korta fid somjag har till förfogande har velat nämna. Jag hoppas att regeringen med heladess utredningsmaskineri och alla dess resurser kan göra ytterligare insatser.Jag tror aff arbetsmarknadsministern och jag i detta avseende har ett gemensamtmål - men vägarna dit kan vara olika. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1984/85:49 om det reducerade bidragettill vikarier AnL 54 Statsrådet : har frågat mig om regeringenär beredd atf nu ompröva beslutet om def reducerade bidraget till grundskolansvikarier. Regeringen följer alltid nogaverkningarna av sin polifik. Om def skulle visa sig aft besparingen leder tillde negativa konsekvenser i form av t.ex. lärarlösa lektioner som påståtts, ärjag för min del beredd aff pröva vad som kan göras för atf undvika dessakonsekvenser. AnL 55LARZ (): Jag ber aft få tacka statsrådet för svaret påmin fråga, även om svaret med förlov sagt var skäligen tunt. Anledningen fillatt jag har upprepat min fråga är att vi nu än bättre kanöverblicka konsekvenserna av def olycksaliga beslut som regeringen, med benägenhjälp av moderater och folkpartister, lyckades trumfa igenom här i kammarenunder föregående . Varningarna var många, och protesterna var högljudda, inteminst ute från fältet. Men skolministern fog ingen notis om dessa varningar. Nuvet vi hur def har blivit, och de avskräckande exemplen är mänga. Jag kan infe underlåta atf påminna skolministern om densocialdemokrafiska partikongressen. Jag skall inte åberopa besluten. Det voremig fjärran aff hävda att regeringen till punkt oeh pricka skall följa dessabeslut - det kunde få oanade konsekvenser. Än mindre skall jag hävda attkongressbesluten skall påverka besluten här i . Och jag förstår attskolministern delar min uppfattning. Däremot ser jag det aktuella kongressbeslutet som eftkvitto på aft den verklighetsbeskrivning som jag och många med mig nu har försökt bibringa skolministern stämmer. till stor del av akfiva kommunalmän och kommunalkvinnor som visstevad de talade om och som var fast förankrade i verkligheten. Deras budskap varklart och entydigt: atf av besparingsskäl inställa undervisningen i skolan är den sämstaav åtgärder som kan vidtas, och def beslutet får ni ändra på - inte någon gångi framfiden, utan nu med omedelbar verkan. säger skolministern: "Om det skulle visasig"atf beslutet får negafiva konsekvenser. Jag försfår aff dessaansvarskännande kommunalpolitiker nu tar sig för pannan och undrar om den därBengt ingenfing har förstått. För min del har jag svårt att tro atf orsaken är bristandefattningsförmåga. Jag tror aff defta mer är beroende av atf landefsskolminister infe har kraft nog aff hävda skolans legitima intressen gentemotfinansministern och hans medhjälpare. Oavsett vilket av skälen som gäller är def illavarslandeför skolväsendet, och någon lösning på problemet lär vi inte få förrän vi fåren ny regering och därmed en ny skolminister. Låt mig sluta med ytterligare en fråga: Anserskolministern det vara förenligt med gällande bestämmelser atf man i en kommunanvänder en del av förstärkningsresursens undervisningsbundna del fill attanställa korttidsvi-karier? Om det reducerade bidraget till grundr skolans vikarier AnL 56 Statsrådet : och jag diskuterade dennafråga , åtskildes efter vårsessionen. Så snartriksdagen börjat upprepar sin fråga och redovisar sammaargument som han anförde . Jag har sagt aff vi har anledningatf följa utvecklingen. De rapporter som vi fått tyder infe på aft barn harlämnats utan undervisning. Jag har fidigare sagt atf eleverna i vår grundskolaskall ha undervisning - det är därför de är där -men att vi var tvungna aftgöra en besparing också på skolans område. Alla var överens om den besparingen- även och hans parfivän-ner, även om de blånekar så fort de fåren chans här i talarstolen. AnL 57LARZ (): Def där var dålig debatteknik, BengtGöransson. Nej, vi blånekar inte till aft vi ville medverka fill besparingar,vi vill göra besparingar på ett annat sätt. Skolministern säger atf han infe har hört falas om attbarn har lämnats utan undervisning. Jag kan tala om för skolministern att jaghar gjort det. Senast besökte jag en högstadieskola, där manberättade aft man vid åtskilliga fillfällen hade fått skicka barnen tillfritidsgården, eftersom man inte hade kunnat ordna undervisning. Jag skall citera några rader ur ett inlägg i def nummer avLärarfidningen som kommer uf . Där står följande, som i och för sig ärkända begrepp: "Statsmakfenmed regeringen i spetsen har i sin oändliga visdom kommit päatt sparandet med lärarlösa lektioner pä gymnasiet var ett dåligt alternativ.Gymnasieungdomarna i åldrarna var inte mogna för självstudier ochlärarlösa lekfioner, varför regeringen rivit upp delar av detta sparbeslut oehistället infört lärarlösa dagar bland barnen i åldrarna ." Om det reducerade bidraget till vikarier Skribenten fortsätter: "Du som är förälder,politiker, barn eller lärare, du som ser sambanden, du som inser det vansinnigamed en proposifion som 1983/84:40-medverka till atfvi slipper dummerjönsförslagav den här typen i framfiden!" Bortsett från ordvalet på slutet är jagberedd att ställa mig bakom denna uppmaning. Skolministern är uppenbarligeninte beredd att göra någonting, och mot den bakgrunden önskar jag skolministernlycka fill när han nu skall uf i landet och möta sina partikamrater - jag ärsäker på atf han kan behöva det. Fär jag också påminna om min sista fråga i def förrainlägget: Hur är det med överförandet av delar av förstärkningsresursen fillkorftidsvikarier? Är def förenligt med regelsystemet i skolan eller inte? Förutsättningen för det beslut som riksdagenfattade) våras var def tidigare beslut som fattade sedanom aft skolstyrelserna skulle ha möjlighet atf i vissa sammanhang infe sätta invikarier. Jag har också under denna sommar mött företrädare förlärarorga-nisafioner som har hävdat aft def infe allfid är lämpligt aft sättain strövikarier och alltså sett den möjligheten som posifiv. Mot den bakgrundengjorde vi den nedskärning som fog ställning till. I det ögonblicketredovisades att defta skulle innebära lärarlösa dagar, oeh det gör detnaturligtvis infe i större utsträckning än fidigare. Kommunerna har möjlighet -def vet också - aft gå in och utnyttja de resurser som faktisktfinns. Def förslag till alternafiva besparingar som har framlagt varjust detta aft kommunerna skulle använda andra medel för atf täckaundervisningskostnaderna. AnL 59 (): Eftersom skolministern åberopar def fidigarebeslutet vill jag påminna honom om innebörden av detta, som han borde kännatill. Det sades budgetproposition: "Enligt min mening är det infe väl använda resurseratf sätta in korftidsvikarier omgående och i alla situationer och på allastadier. Om istället förstärkningsresursens undervisningsbundna del ökas färskolstyrelserna och skolorna en personalresurs som är tillräckligt stor föraft man skall kunna svara för undervisningen även vid kortare ledighefer." Det är ju denna resurs som skolminister istället har minskat. står vi inför den situationen atf vi har både lärarlösadagar i mycket större utsträckning än fidigare och lekfioner som inte blir av,utan där barnen skickas fill fritidsgårdar eller annan tillsynsverksamhet. Kvar står den fråga som envist vägrar atfsvara på oeh som har mycket stor betydelse för hur man hanterar detta: Är defförenligt med skolans regelsystem aff nu flytta tillbaka pengar från försfärkningsresur- sensundervisningsbundna del, dvs. fasta lärartjänster, till korftidsvikarier? Skolväsendet ute i landet kräverett besked i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1984/85:20 om klädimporten frånBangladesh AnL 60 Statsrådet : har frågat mig om jag ärberedd deklarera aft något begränsningsavtal för klädimporfen från Bangladeshinfe kommer atf införas. Under def senaste , vid vårsessionen , hadejag i en interpellationsdebatt fillfälle deklarera aft infe förberedernågot begränsningsavtal med . Detsamma gäller även . Någotbegränsningsavtal med är inte aktuellt f. n. AnL 61 (): Jag tackar för svaret. Jagförutsätter aff begreppet innebär en mycket lång tidrymd, så attleverantörer i , importörerna och framför allt konsumenterna härhemma kan känna sig lugna: def blir inga begränsningar gentemot Bangladesh-alldeles utmärkt! Tänk om vi kunde få eft uttalande i samma riktning ocksåbeträffande begränsningar som redan finns. Senast vi diskuterade tekoimporf gällde det regeringensnedskärningar av importen från . Den frågan var aktuell och är,dess värre, i allra högsta grad aktuell också , eftersom man, om jagförstått rätt, just nu förhandlar med . Det vore utan tvivel intressantaft också få syn på hur de diskussionerna utvecklas. Såvitt jagkan förstå är risken stor atf de leder till fortsatta ensidiga svenskabegränsningar i handeln med . Jag nämner Turkiefproblemafiken trots atf den infe ingår ifrågan, därför aft det finns eft direkt samband. När man ser på importsiffrornaför finner man att det enda land som just nu ökar sinmarknadsandel är . Detta är alltså skälet till att jag tar upp fråganigen, trots att den var aktuell . Med tanke på vad som hände , när Turkietalltså var i en liknande situation, låg def nära till hands atf turen snartskulle komma till . Med kännedom om de praktiska och ekonomiska problem sombegränsningar med kort varsel, typ , för med sig är det värdefullt affMats nu deklarerar atf något begränsningsavfal med inte äraktuellt, trots de ökningar av importen som har skett därifrån. De prakfiska problemen, krånglet, byråkratin ochkostnaderna är skäl nog i sig atf avvisa importrestriktioner. Ändå är de,enligt min uppfattning, inte de vikfigaste. De principiella skälen mot aft minska importen frånu-länderna är vikfigare. Def handlar framför allt om de fattigaste ländernasutvecklingsmöjligheter, men def handlar också om våra svenska konsumentersrätt till billiga och bra varor. Är det inte dags, , atf gä från ord fillhandling och göra oss av med imporfbegränsningarna? Det kan inte varaförsvarbart att på def här sättet motarbeta utvecklingen i de fattigasteländerna. Jag kanske får påminna omde geografiska begreppen när det gäller var i världen och Turkietbefinner sig liksom om de regler som gäller i den här kammaren. ChristerEirefelts fråga gällde alltså och inte . Jag utgår från atfhan är medveten om vad det är för debattregler som gäller här. Som torde känna fill kan vi självfalletingripa enligt MFA-avfalet när def föreligger risk för en marknadssförningeller när en marknadssförning uppträder om den baseras på stora kvantiteter ochmycket låga priser. Vi följer självfallet uppmärksamt utvecklingen i Bangladeshufifrån multifiberavtalet liksom vi gör det i de länder som vi har slutit deftaavtal med. Visst har det skett en importökning av skjortor ochjackor, och vi följer den uppmärksamt. Skulle importen bli av den omfattningenatt den leder till en marknadssförning eller om vi ser en risk får vinaturligtvis, liksom vi gör med andra länder, ingripa. Jag har deklarerat atfvif. n. inte förbereder någonting sådant. Det har vi inte heller gjort fidigarenär har ställt den här frågan. AnL 63 (): Efter defta senare besked känner jag migbetydligt mindre lugnad. Det är inte längre klart atf det är en lång tidrymdsom vi talar om. Visst är jag medveten om debattreglerna och skillnadernamellan och . Jag fog bara som exempel på vad somhände när vi hade en exakt likadan situation. Det var alltså skälet. Sedan är det dess värre så aft vi aldrig någonsin har haftså många eller så omfattande restriktioner gentemot som vi har i dagpå detta område, . Jag tycker, och det har jag sagt fidigare, attde frihandelsdeklarationer som vi gör från sida - t. ex. det vi sadenär def var aktuellt med restriktioner från mot vårt stål - skulle fåstörre trovärdighet om inte våra egna begränsningar på tekoomrädet fanns. Jagvill också påminna om, med anledning av de siffror omimporten som vi har fått, att det inte är u-landsimporten som är ett problemför vår svenska tekoindustri. När man ser pä de siffrorna för första halvåretfinner man att importen från och EFTA minskar. Däremot ökar importenav dyra kläder frän EG, och den totala svenska andelen minskar. slutsatsenav detta måste vara att def som möjligen påverkar svensk teko Nr ? Om hanteringen av kärnbränsle negativt är importen frånEG-länderna. Överläggningen var härmed avslutad. 15 §Svar på interpellation 1984/85:1? och fråga 1984/85:62 om hanteringen avkärnbränsle AnL 64 Statsrådet : har i interpellation frågatmig följande: Bidrarlagringen av använt, svenskt kärnbränsle i till utsläppen där ellerinte? Varför stödjerinfe oreserverat det danska förslaget i om skärptakrav på utsläpp från upparbetningsanläggningar? Vilka svenskaåtaganden gäller för de använt bränsle som lagras i ? Finnskontrakt om skadestånd om beslutar aff inte upparbeta? Har någontingnytt inträffat i fråga om relafioner med Cogéma? Hur serenergiministern på de fortsatta transporterna av radioaktiva material till ochfrån och vilken roll skall ha i dessa? Vidare har frågat migvilka konsekvenser regeringen drar för svenskt vidkommande av de nu aktuellamiljö- och säkerhetsproblemen i den internationella kärnbränsle- ochavfallshanteringen. Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. I fråga om utsläpp från bränsle som lagras i Sellafieldvill jag anföra följande. Lagring av oxidbränsle, dvs. sådant som bl.a. användsi svenska kraffreaktorer, ger ytterst obetydliga radioaktiva utsläpp. S. k.magnox-bränsle, som används i brittiska reaktorer, ger de väsentliga bidragentill utsläpp vid lagring. Den dominerande delen av utsläppen, såväl i luftensom i havet, vid härrör emellertid där som vid andra upparbetningsanläggningarfrän processer vid själva upparbetningen. Jag har i tidigare uttalandenframhållit, atf det svenska bränslet i inte har förekommit i deprocesser som förorsakat de betydande utsläppen från anläggningarna där. I den s.k. , som harrefererat fill, anges atf av de vätskeformiga utsläppen från Sellafieldhärrör från lagring av utländskt oxidbränsle, sammanlagt . Av dennamängd är ca svenskt använt bränsle. Nämnda uppgift om utsläpp äremellertid inte korrekt. Enligt uppgift från () avser procenttalet den andel av alla vätskeformiga utsläpp från Sellafieldfram som härrör från såväl upparbetning som lagring av utländsktoxidbränsle. På grundval av uppgifter som harerhållit från BNFL kan det svenska bränslets bidrag till de totala utsläppenfrån till vattnet anges till ca en hundratusendel. Om hanteringen av kärnbränsle I fråga om skärpta krav pä utsläppfrån upparbetningsanläggningar vill jag först erinra om följande. Ett förslagfrån , , och om en rekommendafion från kommissionenför konventionen om förhindrande av utsläpp i Nordosfaflanfen och frånlandbaserade källor (den s. k. ) hade lämnats in tillkommissionen inför dess möte i . Förslaget innebar attkonventionssta-ferna skulle ta hänsyn till bästa tillgängliga teknologi videxisterande upparbetningsanläggningar och närhelst nyaupparbetningsanläggningar byggs. Vid möte godtogs förslagetmed tillägget att åtgärder är angelägna och att de bör vara i drift så snartsom det är genomförbart. Vidare rekommenderades aft en rapport om genomförandetskulle presenteras under möte . Frän dansk sida utarbetades på mycket sent stadium undermötet ett förslag, aff teknologin skulle införas före utgången av . Förden svenska delegationen fanns under den korta tid som stod till förfogande förbedömning av def danska komplef teringsförslaget inte praktiska möjligheterfill kontakter för det samråd som rimligen bör ske när förändringar föreslås igemensamma nordiska förslag. I sak - dvs. om aft åtgärder skall vidtas snarastmöjUgt - föreligger inga delade meningar mellan de nordiska regeringarna. För de ca svenskt använt bränsle som lagras iSellafield gäller den brittisk-svenska bilaterala skriftväxlingen av den 16 maj1984. Denna reglerar bl. a. lAEA-inspektionen av klyvbart material samthanteringen av eventuellt separerat plutonium. I fråga om ca ett ton bränsle,som använts i Ågesfareaktorn, har gjort enframställning om medel för att transportera tillbaka bränslet utanupparbetning. För def övriga bränslet regleras upparbetningen av ett avtal från1969 mellan numera , som äger bränslet, och BNFL. Detta avtal harinte inlämnats till regeringen. Utförseltillstånd, som sökts med hänvisningtill upparbetningen hos BNFL, har lämnats av regeringen vid skilda tillfällenunder . Regleringen i avtalen av ekonomiska villkor vid ändradeförhållanden, såsom vid ett eventuellt frånträdande av avtalet, är enangelägenhet för de berörda bolagen. När def gäller fjärde fråga vill jagförst framhålla att den socialdemokratiska regeringen, liksom det socialdemokratiskapartiet då det var i opposition, anser aft vi bör inrikta arbetet på hanteringoch slutförvaring av använt kärnbränsle på direkt slutförvaring utan upparbetning.Om detta råder det numera dess bättre politisk enighet i . De bindningarsom nu finns till upparbetning härrör således från beslut som har fattats av deborgerliga regeringarna . De svenska relafionerna med i fråga omupparbetning regleras på företagsnivå i två avtal mellan numera Svensk KärnbränslehanferingAB (SKB) och företaget des Mafiéres Nucléaires (Cogéma) ochpå regeringsnivå främst genom en skriftväxling mellan den svenska och denfranska regeringen av . Som bekant har man från SKB:s sidabekräftat att kontakter med utländska intressenter förekom- meri syfte atf överlåta kontraktsräftigheter till upparbetning. Mot bakgrund avaft förhandlingar således pågår anser jag mig inte böra närmare kommenteraföretagsavfalen eller förhandlingarna. Transportermellan svenska hamnar av använt bränsle och av annat kärnavfall inom ramen fördef svenska kärnkraffsprogrammet planeras ske i ett transportsystem, därcentrallagret CLAB vid och specialfartyget spelar viktigaroller. Detta system har säkerhetsgranskats och godkänts av de ansvarigamyndigheterna. I enlighet med vad som från början förutsatts kommer affövergå till svensk flagg. Transporter mellan och eller Storbritannienkan aktualiseras av atf svenskt använt bränsle befinner sig i dessa länder. mån sjötransporter blir aktuella i detta sammanhang, utgår jag från aftspecialfartyget är väl ägnat atf genomföra dem. Alla transporter avradioaktivt material kommer aff vara föremål för en fortlöpande och noggranngranskning av säkerhets-myndigheterna. Det kan självfallet infe komma i frågaatt i något fall eller av något skäl frångå gällande stränga säkerhetskrav. a. vid parlamenfarikerhearing i ochunder senaste generalkonferens uppmanat fill att flera länderratificerar konventionen om fysiskt skydd och understrukit vikfen av aft i fråga om transporfsäkerhef följs och vidareutvecklas. Jaganser mig härigenom ha besvarat även fråga utom i vad avseruranbrytning i . Jag har i annat sammanhang meddelat att jag har tagitinitiafiv fill en granskning av de frågor som har aktualiserats härvidlag.Resultatet av granskningen kommer att vara färdigt och kommer då atfbli offentligt. I avvaktan på aff granskningen slutförs är jag infe beredd aftkommentera frågan om uranbrytning. Underdefta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. AnL 65 (vpk): Jag tackar energiministern för svaret på min interpellafion. Först villjag ge några allmänna synpunkter på kärnkraftens utbyggnad och avveckling iSverige samt på def socialdemokrafiska parfiets, regeringens och energiministerBirgitta Dahls agerande och attityder i dessa frågor. Dethar nu gått folkomröstningen och defregeringsskifte dä blev energiminister. Regeringen ochenergiminister har givit många löften om att kärnkraften skallavvecklas i och att man står fast vid folkomröstningens utslag samtriksdagsbesluten. Dethar även sagts mycket ofta i denna talarstol i andra sammanhang av BirgittaDahl atf vi skall glömma de debatter som har varit, aff vi skall sökasamförstånd och se framät samt atf vi alla skall hjälpas åt. Jag och många andrahar respekterat defta och ansett att det behövs en viss fid för aft svängasådana här stora komplex. Vi har velat avvakta och se vad som skulle hända. Jag tycker mig nu harättighet att slå fast att löftena har varit tomma ord. Om hanteringen av kärnbränsle Jag kan inte se att den praktiska och reella politik somregeringen för i kärnkraftsfrågan och i avvecklingsfrågan kommer atf leda till aftdessa löften uppfylls.