prot · G80940 · 1984-12-31 00:00:00 — Det har tillsatts ämbetsmannakommittéer som arbetar mycketintensivt med frågorna. Som kommunikationsministern sade i ettsvar till fortlöper arbetet, och man kan räkna med att undervåren 1985 ha ett underlag för ett beslutsfattande i den svenska resp. dendanska regeringen. Detta tycker vi är mycket bra. Vi tycker också att det varutomordentligt viktigt för svenskt näringsliv att vi fick en kommunikationsministersom kan ta itu med färjefrågorna, som talade om. har vi ettavtal mellan det svenska, det danska och det tyska järnvägsföretaget, och år1986 skapar vi effektiva färjeförbindelser för godstransporter ned tillkontinenten. Det här är utomordentligt viktigt och väsentligt försvenskt näringsliv. De gränsöverskridande transporterna representerar ettårligt värde pä mellan 80 och 90 miljarder. Det är en viktig förutsättning försvenskt näringsliv att vi har en effektiv transportapparat. Men vad hände, fruTilländer och , under de år då ni hade att hantera dessa frågor ochhade ett rikhaltigt utredningsmaterial? Ni kunde inte i deborgerliga regeringarna komma överens. Det är alltså sanningen. Vi i trafikutskottet tycker att det är bra att denna frågarullar på och att vi får fram ett underlag . Om den andra kontrahenten, som vi skall ingå äktenskapmed, är intresserad av att underlaget föreligger före eventuellaäktenskapsförord som skall knytas fill giftermålet, kan ett beslut fattas påregeringsnivå förhoppningsvis då det svenska och detdanska parlamentet fått möjlighet att ta ställning till frågan. Vi har alltså konstaterat att trafikutskottet är enigt. partier är överens om att avvakta. Samtliga partier ärockså överens om -något annat har man inte gett uttryck för iutskottsbetänkandet - att utgångspunkterna för förhandlingarna mellan dendanska och den är de riktiga. Utgångspunkterna för dessaförhandlingar är att man skall tillskapa fasta förbindelser över , såvälen broförbindelse mellan och som en järnvägstunnel mellanHelsingborg och . Detta är alltså utgångspunkterna för det arbet sombedrivs i ämbetsmannakommittéer och för de förhandlingar som skall drivasmellan den svenska och den danska regeringen. Även på denna punkt är utskottetenigt. Det tycker jag är bra. Det är första gången trafikutskottet är enigt pädenna punkt. Jag ber att fä yrka bifall tilltrafikutskottets enhälliga hemställan. Öresundsförbindelserna m. rn. 71 () replik: sade att vi nu har eneffektivare transportapparat. Det har vi definitivt inte. Densocialdemokratiska inställningen i den här frågan har faktiskt medverkat tillatt lägga en död hand över utvecklingen när det gäller förbindelserna över . har vi ju en socialdemokratisk regering, då till att det i frågan fattas ett snabbt beslut. I sitt frågesvar i dagvar kommunikationsministern, som jag nämnde förut, ganska försiktig. Därframkom egentligen inget nytt, utan det hänvisades till utgångspunkter,överläggningar och diskussioner. Kommunikationsministern nämnde att i de fortsattagemensamma diskussionerna om fasta förbindelser över skall inte bronglömmas bort. Det har vi också hört förut. Det är väl ingen som tror att manskulle glömma bort brodiskussionen. Det skall bli intressant att se vadöverläggningarna leder fram till. Det finnsmänga hakar i frågan. måste först klara av vadsom gäller Stora Balt. Annars är det inte så mycket bevänt med det hela.Sveriges ekonomi är ju inte heller sådan att vi från vår sida kan ha råd medatt betala förbindelserna mellan och , en bro mellan Malmöoch och en bro över Stora Balt. Det kan väl inte vara avsikten. Detär ju oftast sä att den som griper över mycket förlorar hela stycket. Tyvärrföreligger den risken också . Därför skulle det vara bra om man följde vårtråd: Nej till en bro och ja till en fast förbindelse mellan ochHelsingör samt satsning på effektiva färjeförbindelser. Anf.72 () replik; Jag fär kanske först påminna omvad påpekade i en tidigare debatt , nämligen att det harvarit en fullständig riksdagsenighet om att täg-färje-förbindelserna behöverbli bättre. Sedan villjag bara säga till beträffande broförbindelserna Öresundsförbindelserna m. m. och det lyckliga äktenskapet att det är klart att det ärnödvändigt att två parter kommer överens, men det brukar också ingå att den enaparten börjar med att fria. Det var detta jag vill försäkra mig om att CurtBoström gör. sade att det gick långsamt under borgerligaregeringar. Får jag be närvarande kommunikationsminister och hans parti attskynda på nu då, så attdet blir någonting gott gjort av den socialdemokratiskaregeringen. 73 () replik; Jag blir litet konfunderad. Jag lyssnade pådebatten mellan och , och då var bekymradför att man hade träffat avtalet om järnvägsförbindelserna och tågfärjorna. Detkunde kanske, sade , från dansk sida uppfattas på det sättet att maninte är så intresserad av att lösa frågan om de fasta förbindelserna. Vi har inte fått någon bättre transportförsörjning ellerbättre kommunikationer, säger . Nej, men vi har äntligen träffatett avtal som innebär att fr. o. m. får vi en mycket effektivjärnvägsfärjetrafik. har enhälligt uttalatatt vi inte kan vänta på några fasta förbindelser utan måste se till att klaraav det här. Min fråga till är; Vad gjorde hennesdåvarande kommunikationsminister och vilka initiativ tog han i denna fråga? Det första gör när han blirkommunikationsminister är att sätta i gång detta arbete. finns ett avtal. kan man avskaffa gubben med den röda flaggan iHelsingborg. Man får en lösning pä ett gammalt och bekymmersamt stadsplane- ochtrafikproblem som länge har varit akut i . Där har det alltså sketten aktiv insats från den socialdemokratiska regeringen för att få till ståndbättre förbindelser över och bättre förutsättningar för svenskexportindustri att snabbt föra sina produkter ner till kontinenten. Självfallet är det så att Stora Bält-förbindelserna harbetydelse för hurdan lösningen blir. Från svensk sida har man ju klart ochentydigt sagt i de diskussioner som förs med den danska regeringen, att vi ickeär intresserade av att komma över till utan att kunna komma vidaretill kontinenten. Vi menar att det är en förutsättning att även den fråganlöses. När det gäller den aktuella lösningen på färjesidan harman träffat avtal med de danska järnvägarna och med de tyska järnvägarna, ochman skapar en effektiv färjeförbindelse Rödby-Puttgarden. Jag tycker att man med tillförsiktskall se fram mot de diskussioner som pågår. Därmed är icke sagt att vare sigjag, eller någon annan kan säga att det blir denna lösning, fördet är icke en ensidig svensk fråga utan en fråga som berör både ochSverige. 74ULLA TILLÄNDER (c) replik: De broplaner som vi nu talar om har alltförlänge kastat sin skugga framför sig, och det har naturligtvis inneburit att maninte har vågat satsa på effektiva investeringar i färjetrafiken. Som tidigarehar nämnts i debatten, har detta i årtionde efter årtionde gett färjeförbindelserna karaktären av en tillfällig och provisorisk lösning, somefter hand har försämrat dem till en nivå som måste betraktas somextremt dålig med tanke på att det rör sig om förbindelserna mellan två avNordens största städer, och . Det bästa vore naturligtvis om vi fick diskussionen om enbro avförd från dagordningen, sä att vi kunde satsa ordentligt päfärjeförbindelserna. Det vore utomordentligt bra om den nuvarandekommunikationsministern kunde ge ett lika rejält besked som vår förrekommunikationsminister , nämligen säga nej till en bro. När det gäller utskottets ställningstagande vill jag barasäga till att utskottet inte har tagit ställning i självasakfrågan. I betänkandet står det: "Somframgår av utskottets sålunda lämnade redogörelse har flera åtgärdervidtagits för att förbättra Öresundsförbindelserna. Med hänvisning härtill ochi avvaktan på resultatet av de pågående svensk-danska överläggningarna omfasta förbindelser över m. m. bör motionsyrkandena enligt utskottetsmening lämnas utan någon åtgärd." Utskottethar alltså inte tagit ställning i själva sakfrågan. Öresundsförbindelserna m. m. 75 () replik; Nej, , jag sade inte att jagpersonligen var så bekymrad. Jag sade att många malmöbor och många andraskåningar var bekymrade. Jag visade också varför. De hade nämligen läst ochsett diverse uttalanden frän tjänstemän uppe i som har medbroförbindelserna att göra. Malmöborna hade fog för sina bekymmer, och det vardärför som jag ställde frågan till . Kommunikationsministern sade atthan skulle lugna mig. Det gjorde han, på det sättet att jag utgår från att hanfortfarande har ambitionen att bli ett av de mycket få socialdemokratiskastatsråd som lämnar efter sig ett historiskt beslut av godo för landet. Jagönskar lycka till på den punkten. 76KURT () replik: Jag sade i mitt inledningsanförande attutskottet har lämnat motionerna utan åtgärd, mot bakgrund av att man nu är innei ett intensivt skede av diskussionerna om dessa frågor. Det innebärnaturligtvis att vi inte har tagit ställning till vare sig en tunnel, en broeller vilka kombinationer som vi skall ha. Inför utskottet har emellertid också redovisats denutgångspunkt som gäller för överläggningarna. Det är att tillskapa tvä fastaförbindelser. Utskottet har icke reagerat mot att det är utgångspunkten fördiskussionerna. Jag vill göra en personlig reflexion med anledning avKarin Ahrlands tidigare inlägg om de synnerligen dåliga förbindelserna mellanMalmö och . Malmöborna vill åka till i . Köpenhamnarna vill kanske komma till i . Menvarför löser ni då inte det problemet? Detta måste ändå uppfattas som en Öresundsförbindelserna m. m. Här finns och , tvä storatätorter, som inte kan fä till stånd kollektivtrafik mellan två centra. Är detmeningen att skattebetalarna i , , och övrigadelar av landet skall vara med och subventionera malmöbor som vill åka tillRådhusplatsen i ? Det anser jag är fel. Jag tycker att ni i och skall gå hem ochlösa problemet med era trafikförbindelser, så att ni kan åka till iKöpenhamn, eller vad det är ni vill. Jag kan inte finna att det är rimligt medstatliga subventioner för denna typ av förbindelser. satsar 1,5 miljarder påkollektivtrafiken i sin region. Om det satsas 20 miljoner i och 20miljoner i , kan ni få utomordentligt goda förbindelser mellan Malmöoch . Förste vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 77PER STENMARCK (m): Efter anförande är det litetsvårt att förstå att vi faktiskt behandlar ett enhälligt betänkande. Jag skallavstå från att gå i polemik med honom på alla punkter, och jag kommer att hållamig till huvudfrågan. Jag vill bara erinra om att ett beslut i frågan, när visenast var ganska nära en lösning, först och främst strandade på den hållningman intog i . Detta kanske i någon män berodde på att man i intealltid haft den regeringskonstellation man har . Den svenska regeringenkan lämpligen utnyttja det faktum att det finns en samarbetsvilligborgerlig regering i . Frågan om förbättrade förbindelser över Öresund ochÖstersjön har i debatten länge betecknats som en fråga som enbart berörMalmöhus län. Detta är en felsyn. Bättre förbindelser över Öresund ochÖstersjön är vare sig en lokal eller en regional fråga. Det är en fråga som ärav nationellt intresse. En mycket stor del av allt gods till och från gåröver . Det är viktigt att slå fast detta och att konstateraatt förbindelserna inte håller en tillfredsställande standard. Lösningen för Öresundstrafiken ligger nog till mycket stordel i ordet mångfald. Det är inte fråga om endast en lösning av det mycketenkla skälet att det inte ställs bara ett krav på en lämplig transport avperson eller gods. Tvärtom ställs det mänga olika krav av mänga människor ochmånga företag. Vi kommer säkert aldrig att kunna tillgodose alla önskemål. Menju mer vi accepterar mångfalden, desto större är chansen att vi får en förflertalet lyckad lösning. Därför tycker jag att man aldrig ryggmärgsinstinktivtskall säga nej till någon lösning. Dess värre sker detta alltför ofta idebatten; I reagerar man på en tågfärja från , och iHelsingborg reagerar man varje gång en bro mellan och Köpenhamndiskuteras. Jag tror dess värre också att detinte först och främst är motstånd frän centralt placerade beslutsfattare somhar lagt hinder i vägen för en rimlig lösning, utan att motståndet till stordel finns inom den egna regionen. Debatten har alltför mycket präglats av naivaresonemang där man sagt: Om inte vi får någon lösning för vår kommun, så skallinte heller någon annan ha det. Detta har hämmat utvecklingen i en hel region, och det äri sig kanske lika allvarligt för som helastrukturomvandlingsprocessen och framåt. Det finns en klar snedvridning mellan det som mankallar det norra resp. det södra läget i Öresundstrafiken. Under det senastedecenniet har en allt större del av trafiken kommit att utgå från Helsingborg.Det finns många skäl till detta, varav det viktigaste givetvis är attefterfrågan har fått styra trafiken, vilket i sig är bra. Detta medför ocksåatt turtätheten varierar kraftigt. I har man visst fog för att talaom en blå bro - i form av de färjor som avgår i genomsnitt . Ett stort antal utredningar om Öresundstrafiken har lagtsfram . har alla utmynnat i intet. Det harrört sig om kommittéer och kommissioner, expertgrupper och delegationer,enmansut-redningar och beredningar. Ingen av dem har lämnat något annat spårefter sig än en uppsjö av publikationer. bör rimligtvis alla kunna vara överens om attÖresundsfrägan är färdigutredd. Det är dags - för att inte säga hög tid - attkomma fram till ett beslut som kan betecknas som slutgiltigt. Alla parterskulle förmodligen tjäna på det. är mest tätbefolkade område. Päen tämligen begränsad yta bor 3,3 miljoner invånare. Sannolikt har just den härregionen de allra bästa utvecklingsmöjligheterna . Men enförutsättning är att kommunikationerna förbättras. Oavsett vilken uppfattning man har om behovet av fastaförbindelser över sä kan man nog utgå ifrån att om och Själlandhade tillhört samma nation, så hade vi nog haft både bro och tunnel för längesedan. Om det hade funnits land mellan och , så hade det funnitsvägar sedan urminnes tider. Om det hade legat ett berg i vägen, så hade visprängt oss fram. Men finns det ett hav - mellan två länder - och då utredervi i all oändlighet. Det måste nu slås fast att det inte längre fär vara pådet.viset att ineffekfivitet i två länder innebär att vi fortsätter att byggaen barriär mitt i . Vissa positiva saker har inträffat iÖresundstrafiken . En sådan är svävartrafiken från hamn direkt tillflygplatsen utanför . En annan är det avtal som äntligen tycks komma till ståndoch som innebär en tågfärjelinje mellan och . Därmedkommer gods som transporteras med järnväg att inte enbart komma snabbare tillDanmark Öresundsförbindelserna m. m. 'utan också vidare till kontinenten. Det tredje positiva är de upprepade löftena frånkommunikationsministern att föreläggariksdagen ett förslag om en mera långsiktig lösning för Öresundstrafiken, Från kommer vi förhoppningsvis att ha entågfärja i gång, som klarar av den spårbundna trafiken till utlandet. Det är idet läget också nödvändigt att vi får någon typ av lösning för lastbils- ochpersonbilstrafiken, I regeringens direktiv till den nu arbetande kommitténheter det att denna skall arbeta "skyndsamt med sikte på att förslag till regeringsöverenskommelseskall föreligga ", Det kan kanske så småningomfinnas anledning att påminna kommunikationsministern om detta löfte. Även om det skulle komma ett beslut om en fast förbindelseöver , kommer det att ta innan en sådan står klar. Personligenär jag beredd att betvivla att vi har en fast förbindelse . Det är viktigt att färjetrafiken fårutvecklingsmöjligheter. Det besked som finansministern lämnade här i kammarenför om ändringar i - den lag som reglerarförsäljningen ombord på färjorna - var positivt, dvs. under förutsättning attlöftet verkligen kommer att infrias. Dä kommer rederierna att få betydligtförbättrade ekonomiska förutsättningar. Med tanke på det stora antal år som ännu återstår innan en- högst eventuell - fast förbindelse står klar finns detmöjligheter att investera i ytterligare en omgång båtar och sannolikt ocksådriva dem i praktiskt taget en hel livslängd. Vi debatterar här ett ärende som fått rubrikenÖresundsförbindelser m.m. Jag har hitfills bara talat om"Öresundsförbindelser". Låt mig i korthet också få beröra"m.m.". Därmed avses uppenbarligen Östersjötrafiken. Lösningen för tågfärjetrafiken mellan ochKöpenhamn är bra. Men det kan också visa sig att det finns underlag fördirektgående tågfärjetrafik även mellan och Travemiinde, av detskälet att det kan te sig onödigt att transportera gods, som skall direkt tillkontinenten, genom . har i det läget ett antal utomordentligafördelar: dels i sin närhet fill kontinenten, dels därför att en s. k.småskalig lösning skulle kunna sättas i gång väldigt snabbt och till lågakostnader. Utskottets betänkande är enhälligt. Det innebär inte attvi är överens i sak men väl i form om hur ärendet skall handläggas. Om det blir så, fru talman, att regeringen någon gångunder 1985 förelägger ett förslag till en långsiktig lösning avÖresundstrafiken - ett löfte som upprepats , senast i dennakammare - står vi närmare målsnöret i denna fråga än kanske någonsin tidigare.Då närmar vi oss också ett ställningstagande som av debatteroch utredningar förtjänar att kallas historiskt. 78LARS-ERIK LÖVDEN (s): Som framgått av debatten har frågan omÖresundsförbindelserna diskuterats och utretts under en lång följd av år. Detär nu - det var 1973 - godkände denöverenskommelse om fasta förbindelser över som den svenska och dendanska regeringen hade träffat tidigare . Egentligen kan man säga attdessa har präglats av ständigt försämrade förbindelser mellan Sverigeoch , Det är först som vi kan skönja en ljusning när detgäller förbättrade förbindelser över , Jag vill i detta sammanhang gekommunikationsministern en eloge för den handlingskraft han visat alltsedanregimskiftet 1982 - till skillnad, , från den förlamande hand somlåg över utvecklingen under de borgerliga regeringsåren , Det endabidraget till förbättrade förbindelser dä var egentligen nejtill en , Lät mignämna ett par positiva ting som hänt under det här året: 1, Avtal harträffats mellan SJ och DSB syftande till att förbättra flygbåtstra-fiken mellanMalmö och , 2, Svävartrafik iSAS regi har kommit i gäng mellan och , 3, Storbåtstrafiken,med passagerare, mellan och har på nytt kommit i gång, inågorlunda hygglig omfattning. Det är resultatet av ett kommunalt engagemang ifärjetrafiken, 4, Avtal harträffats dels mellan SJ och DSB, dels mellan och sominnebär en avsevärd förbättring av tågfärjetrafiken mellan ochkontinenten. På det sättet har man dessutom kommit fram till en lösning påfrågan om bangårdseländet i . Som malmöbo hälsar jag det avtalet medtillfredsställelse. 5, Finansministernhar ställt uppmjukade regler i utsikt i fråga om . En rad uppvaktningar och skrivelser från kommun,från fackliga organisationer, från handelskammare t. ex. har förekommit.Och äntligen tycks man ha kommit till insikt om att de stränga och orimligareglerna i inverkar hämmande på färjetrafiken. Jag förutsätter attden uppmjukning som finansministern f. n. diskuterar med danskarna åtminstoneleder till att försäljningen av skattefria tobaksvaror kan fördubblas och attrederierna får möjlighet att anordna underhållning på färjorna. De åtgärder som jag här redovisat ärnaturligtvis viktiga för att man kortsiktigt skall klara någorlunda hyggligaförbindelser över . Det börjar således hända saker och ting när det gällervåra möjligheter att få bra förbindelser över . Viktigast är emellertidatt vi nu kan skymta en lösning pä den segslitna frågan om fasta förbindelseröver . Både den svenska och den danska regeringen tycks nu varainriktade på att man skall kunna presentera en lösninginnefattande både bro mellan och och tunnel mellan Helsingborgoch . Detta måste hälsas med mycket stor tillfredsställelse. Denviktigaste aspekten på frågan om fasta förbindelser är de dynamiska 4 protokoll 1984/85:40-43 effekter på näringslivet i både och som sädanaförbindelser kan förväntas få. och omfattar 1,av yta,men av befolkning bor där- 3,3 miljoner människor. Det sägersig självt att ett närmande mellan de båda länderna i form av snabba, säkra ocheffektiva förbindelser skulle få väldigt positiva effektiva effekter. På bådasidor av sundet finns det en mängd företag som skulle kunna stimulera ochkomplettera varandra och som även skulle kunna dra nytta av ett nära samarbete. Fasta förbindelser över skulle också innebära attden nordiska gemenskapen ytterligare utvecklades. Bättre kontakter skulleskapas när det gäller såväl näringsliv och kultur som vanliga mänskligaförbindelser. Jag uttrycker en bestämd förhoppning om att vinästa år äntligen kommer till skott och att vi då kan fatta det historiskabeslutet om fasta förbindelser över . .79 () replik: borde nog gå ut och frågasina partivänner i vad de har för uppfattning i brofrågan. Kommunerna iSkåne ställer sig faktiskt avvisande till en bro. Oenigheten är fortfarandemycket stor, inte minst inom det socialdemokratiska partiet. Om jag inte minns fel har kommuner som ,och och alla småkommuner i sagt nej till en bro.Bland de organisationer som också sagt nej finns , ochLO-distriktet i har i remissvar uttalat skepsis. Nog har man en känsla avatt opinionen för en bro inte har vuxit . borde nog tala med de socialdemokratiskakommunalmännen i de kommuner som jag har nämnt. De har egentligen sammauppfattning som den jag har redovisat. Jag tror också att det är ganskasymptomatiskt att det är en representant för just som i den här debattenför socialdemokraternas talan och uttalar sig för en bro. 80LARS-ERIK LÖVDEN (s) replik: Också kommer från kommun. Låt mig nämna några instanser som uttalat sig positivt fören bro mellan och : LO-sektionen i , i ,, och socialdemokraterna i , företagsamheten istort i regionen och handelskammare. Detta är några exempel på instansersom uttryckt sig positivt om en Öresundsförbindelse av det här slaget. Det har gjorts en rad undersökningar om vilka effekter enfast förbindelse över skulle få för regionen. Låt mig nämna vadlänsstyrelsen säger i sin utredning om verkstadsindustrin i ;"Verkstadsföretagen i länet framhåller att nuvarande förbindelser överÖresund utgör ett hinder för kontakter med utlandet samt att kommunikationernaöver sundet är dåliga. Företagen anser att en fast förbindelse mellan ochKöpenhamn ger större positiva effekter på försäljning och inköp än viden förbindelse . Fasta förbindelser ökar också enligtföretagen möjligheten att utnyttja som en hemmamarknad." markerar en utvecklingsfientlighet somegentligen bara kan stå för. 81 () replik: Jag har tidigare gett exempel på att det inteär så ensidigt som påstod. Dessutom tycker jag att han skalltala med rederipersonal och anställda inom färjenäringen. Jag tror att vi återigen kan slå fast att det bästabeskedet för goda färjeförbindelser, och inte minst för de anställda inomfärjetrafiken över samt när det gäller en fast förbindelseHelsingborg-Helsingör, naturligtvis hade varit att få ett bestämt nej till enbro. Öresundsförbindelserna m. m. 82 () replik: Det är intressant att inte ärmotståndare till en fast förbindelse över . Som malmöbo kan hon tänkasig en fast förbindelse men inte en fast förbindelseMalmö-Köpenhamn. Jag tycker det finns anledning att klart understryka detta -det är den ståndpunkt står för. Jag sade i min tidigare replik att företagen i regionenoch företagsamheten i landet över huvud taget har en mycket positiv hållningtill en fast förbindelse mellan och . Man ser det som enmöjlighet för företagsamheten i regionen att utvecklas, att komma närmare dennordeuropeiska marknaden och på det viset fä större avsättningsmöjligheter försina produkter. Men det är tydligt att UllaTilländer inte är särskilt intresserad av detta. Jag trodde att till den negativa utveckling som och sydvästra harhaft under en rad år och de sysselsättningsproblem som finns i regionen.