prot · G8093 · 1984-12-31 00:00:00 — Eftersom den rekrytering av arbetskraft som sker rikfas mot mänoch man dessutom kan befara aff def blir kärvt med nyansfällningar inomkvinnornas yrkesområden, ser framtiden mörk uf för kvinnorna. Länet behöver ersättningsindustri för nedlagd verksamhet.Såväl staflig och kooperativ verksamhet som privat företagsamhet måste fa sittsociala ansvar vid nedläggningar. Ungdomslagen betyder mycket för ungdomarnassysselsättning. Ungdomslagen bör vidgas fill aft gälla upp till 21 år.Arbetstiderna bör förlängas från fyra fill åtta fimmar per arbetsdag, och ettökat antal platser bör skapas i den privata sektorn. Det behövs ökat stöd för kvinnor som vill starta egnaföretag. Det krävs vidare en decentraliserad utbildning och eft samspel mellanolika regionala myndigheter. har begärt 151 milj. kr. för extrainsatser i länet för aft få ner arbetslösheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande frågor: Vilka åtgärder ärarbetsmarknadsministern beredd att vidtaga för aft förbättra sysselsättningen iGävleborgs län? Är arbetsmarknadsministern beredd atf förbättra ochutvidga ungdomslagen? Är arbetsmarknadsministern beredd atf ge länsarbetsnämndenmedel för extra insatser? 1984/85:19 av () till industriministern omden svenska etanol-produkfionen: Sedan en fid tillbaka har en svensketanolproduktion startat i av företaget . Detär en anläggning i halvstor skala, och dess produkfion har börjatdistribueras i form av fyraprocenfig inblandning i bensin somOljekonsumenferna, OK, saluför i . Dennaförsöksanläggning baserar sin produktion på spannmål. De erfarenheter somhitfills vunnits av anläggningen är positiva och motiverar aff åtgärdervidtages för aff etablera en produktion i full skala. Bensinförbrukningen i årberäknas uppgå till . Etanol kan blandas med bensinmed utan tekniska konsekvenser, t.ex. i form av behov av ändring av motordetaljer.Sexprocenfig etanol höjer oktanfalef med ca 1,5 och kan ersätta blyet ibensinen och gör det dessutom möjligt atf övergå fill katalytisk avgasrening.Det potentiella årliga behovet av etanol vid sexprocenfig inblandning uppgårföljaktUgen etanol. För aff täcka vårt lands behov av etanol, för eninblandning i all bensin använd för drivmedel, skulle alltså erfordras ca femhelskaleanläggningar med en direkt sysselsättningseffekt av ca 250 personer -indirekt är självfallet sysselsättningseffekten betydligt större. Av allt aff döma skulle ekonomiska incitament för enfullskaleproduktion av etanol i denna storleksordning kunna skapas genom affetanolen tofaU befriades frän drivmedelsskaff. Statskassan skulle kunnakompenseras budgetmässigt för detta skattebortfall genom en höjning avbensinskatten med några ören. Def borde vara en rimlig åtgärd, eftersomborttagandet av blyet i bensinen i sig självt är en klart miljöförbättrandeåtgärd. Def öppnar också tekniska förutsättningar för en övergång fillkatalytisk avgasrening. Speciellt angeläget torde det vara aft påbörjaövergången fill blyfri bensin i våra större tätorter. Det vore angeläget att statsmakterna tog initiafivet tillatt upprätta en plan för aff bygga upp en inhemsk produkfion av etanol i enomfattning så aff sexprocenfig inblandning skulle vara möjlig. Under enövergångstid kan förutsättningar för kafalyfisk rening skapas på andra vägar,t. ex. genom inblandning av importerad etanol. Det är nämUgen angeläget aff,oavsett det här skisserade investeringsprogrammet, kafalyfisk avgasreninginförs så snabbt som def över huvud taget är möjligt, med hänsyn fill demiljömässiga krav som måste ställas. Uppbyggnaden av en inhemsk etanolproduktion torde ta , och om statsmakterna redan nu skapar förutsättningar härför i form avskattebefrielse på inhemskt producerad etanol skulle en intressant industriellUtveckUng skapas. Etanolen är nämligen en värdefull produkt, infe bara somdrivmedel utan också som basråvara för den kemiska och kemisk/fékniska Sannolikt skulle också ligga väl tillaft med ett industriellt utvecklingsprogram utveckla en teknologi som i sigsjälvt skulle kunna vara en exportprodukt . Förutom de miljömässigaoch industriutveck-lingsskäl som här åberopas finns def också anledning aftpåminna om de posifiva effekter en inhemsk produkfion av etanol skulle ha förvårt lands bytesbalans. Med hänvisning fill det ovan anförda ber jag aff fillstatsrådet och chefen för industridepartementet fä framställa följande fräga: Delar statsrådet min uppfattning omsvensk efanolprodukfions betydelse i skilda avseenden, och är statsrådet bereddaft medverka till aft ett industriellt utvecklingsprogram utarbetas med måletatf i första hand skapa förutsäffningar för en produkfion av inhemsk etanolför sexprocenfig inblandning i all bensin använd för drivmedel? 1984/85:20av () till jordbruksministern om bevarande av vissa skogstyper,m. Enligt skogsvårdslagen skallbestånd som på grund av olämplig trädslagsblandning, gleshet e. d. inteutnyttjar markens produktionsförmåga avvecklas och ersättas med ny skog, iallmänhet ren gran- eller tallskog. Dessa s. k. 5:3-skogar kan i många fallutan problem överföras fill mer produktiva bestånd. Andra gånger är deemellerfid av stort värde för miljövården som enskilda objekt och framför alltsammantaget som en vikfig ekologisk faktor. Def gäller särskilt igenvuxna ellerigenväxande odlings- och betesmarker i södra och med rikförekomst av lövträd. Avvecklingen av 5:3-besfånden har under de senaste årenpåskyndats genom betydande statsbidrag och översiktliga skogsinventeringarutförda av skogliga myndigheter. 5:3-safsningen innebär ett allvarUgt miljövårdsproblem,framför allt genom aft den påskyndar och accentuerar den pågående utvecklingenmot alltmer ensidiga och kulturpräglade barrbestånd i den svenska skogen. Deftaframgår tydligt av bl. a. den ingående studie av satsningens konsekvenser somgenomförts i av företrädare för Svenska naturskyddsföreningen.Resultatet blir en långtgående utarmning av flora och fauna, som efter handkommer att leda till risk för utrotning av allt fler växt- och djurarter. Situafionen förvärras av de helt ofillräckliga - och underde dessutom starkt nedskurna - resurser som naturvården disponerarför att slå vakt om värdefull natur. Inte heller finns särskilda resurser förfaunavård, trots aft under en följd av år har begärt atfeft faunavårdsanslag skall inrättas. Bland de arter som redan nu är i riskzonen för utrotningkan nämnas vitryggig hackspett, vars situation är relafivt väl känd. Snabbaåtgärder krävs om den inte skaU försvinna från den svenska faunan. Ett annat miljövårdsproblem förknippat med 5:3-satsningenär komplexet försurning-luffförorening-skogsdöd. Även om olika uppfattningfinns om graden av lövskogens posifiva roll i sammanhanget, tordedef vara ovedersägligt aff ett ökat lövskogs- och lövfrädsinslag bidrar fillaft minska detta problem. Därför finns det anledning att också frän dennautgångspunkt krifiskt granska 5:3-satsningen. Jag vill därför filljordbruksministern ställa följande frågor: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för aft 1. hindrautrotning av den vifryggiga hackspetten, 2. undvikanuvarande allvarliga nackdelar frän allmän naturvårdssynpunkt av5:3-satsningen, 3. undvika enförvärrad situation i fråga om försurning och skogsdöd som en följd av5:3-safsningen? 1984/85:21 av () fill statsrådet om patienternas ställning inom den psykiatriska vården: Hälso- och sjukvårdslagen (HSL)innehåller en rad förbättringar jämfört med fidigare lagsfiftning. Denprincipiellt och praktiskt vikfigaste förändringen torde vara att pafientensställning inom värden stärks väsentligt. De på försök inrättadeförtroendenämnderna har bl. a. fått i uppgift atf bistå patienterna aff hävdade rättigheter HSL ger patienten och som kan gälla pafientenssjälvbestämmanderätt, rätten till information, pafientens integritet, m.m. Den ökade insyn i vården som inrättandet avförtroendenämnder inneburit har gjort def klart aft det inom psykiatrin ofta ärspeciellt svårt för patienten aft göra sin röst hörd. Detta sammanhängernaturligtvis med vårdtradifioner inom psykiatrin som inneburit atf pafientenhaft en mycket svag ställning. Def finns emellertid också oklarheter omhuruvida HSL:s principer gäller vid all psykiatrisk vård, t. ex. när vårdmeddelas med stöd av den psykiatriska tvångslagen (LSPV). a. dessa förhållanden gör aff förtroendenämnderna oftahar svårt aft pä ett fillfredsställande sätt stödja pafienter som vårdas inompsykiatrin. Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställa följandefrågor till biträdande socialminister : Gäller HSL oinskränkt inompsykiatrin beträffande patienter som vårdas frivilligt där? I vilken mån är fillämpliga förpafienter som vårdas tvångsvis jämlikt LSPV? 7 §Meddelande om frågor Meddeladesaff följande frågor framställts 1984/85:19 av (vpk) fill statsrådetBirgifta om def s. k. Kymmenprojekfet: Det s. k. Kymmenprojekfet är iflera avseenden ett tvivelaktigt kraftverksbygge. Inte minst det elpris somkommer atf krävas för att projektet skall betala sig är diskutabelt. Starkaprotester har rests och reses mot det s. k. Kymmenprojekfet. Man hardemonstrerat, uppvaktat, ockuperat osv. föratt stoppa def våldförande på denvärmländska naturen som Kymmenutbyggna-den innebär. En möjUg väg återstår aff pröva för atf avstyra bygget ochdet är genom förhandlingar mellan regeringen och exploatörerna av Kymmen. Jag villmot denna bakgrund fråga: Är statsrådet beredd att verka föraft förhandlingar upptas med Kymmen-exploaförerna och den vägen prövamöjligheten atf stoppa det s.k. Kymmenprojekfet? 1984/85:20 av () fill statsrådet om klädimporfen från : Trots allmänna uttalanden om värdetav en fri internationell handel utsätts delar av svensk utrikeshandel för olikatyper av restriktioner från fid till annan. införde regeringen t. ex.ensidiga begränsningar för importen av kläder från . Statistiken visar nu aft importen av kläder frånBangladesh har ökat kraffigt. Den andel av totala import av kläder somkommer från har ungefär fördubblats. Jag villdärför fråga utrikeshandelsministern: Kan statsrådet deklarera atf någotbegränsningsavfal för klädimporten frän infe kommer aft införas? 1984/85:21 av () till utrikesministern ommedborgarskapsfrågan för balter i : Balterna i är påtvingadeett kränkande sovjefiskt medborgarskap. De sovjefiska myndigheterna befraktarnämligen balterna i som sovjefiska medborgare om de eller derasföräldrar befann sig i , eller , dåsovjetisk lagsfiftning infördes där. Detta innebär bl. a. aff svenskar medbaltiskt ursprung riskerar att kvarhållas i om de gästar landet. Redan1974 föreslog aff frågan skulle regleras genom eft avtal, men Sovjethar visat kalla handen. enda acceptabla lösningenär enligt min mening aft de som får eller fått svenskt medborgarskapautomatiskt blir befriade från sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. Vifår infe ge upp kampen om aft befria tusentals svenska medborgare från denkränkande behandling som def innebär aft påtvingas sovjetiskt medborgarskap. Jag vill därför frågautrikesministern följande: Vilka åtgärder har regeringen hitfills vidtagit föratt befria balterna i från deras dubbla medborgarskap och vad avserregeringen atf fortsättningsvis göra? 1984/85:22av Bertd Fiskesjö (c) till justitieministern om löntagarfondernas rättsligaställning: Olika meningar har framförts om vilken grad avoffentlighet som skall gälla kring löntagarfondernas aktieplaceringar. Medanledning av detta vill jag fråga justitieministern: Vilken rättslig status har löntagarfonderna ochvilka sekretessbestämmelser är enligt justitieministerns uppfattningtillämpliga på fondstyrelsernas verksamhet? Anser justitieministern atflagändringar krävs? 1984/85:23av () till statsrådet om def aviseradeförslaget om inskränkning i näringsfriheten: förslag om införande av s. k.näringstillstånd har varit ute pä remiss . Merparten avremissinstanserna är starkt negafiva. Jagvill med anledning därav fråga statsrådet: Avser regeringen aff trots kritiken frånremissinstanserna lägga fram förslag om inskränkning i näringsfriheten? 1984/85:24av KjeU () till bosfadsministern om viss kompensafion fillbarnfamiljerna: Förre finansministern sade en gångatf "villaägarna är vårt folk". Detta har dagens socialdemokratertydligen glömt. Ettfaktum är emellerfid aft av LO-grupperna bor i småhus. Det är också ettfaktum atf två tredjedelar av alla barn bor i småhus. Likaså bor ett stortantal pensionärer i äldre nedamorterade småhus. Speciellt barnfamiljernapåstår sig socialdemokraterna ömma för. Jag vill därför frågabosfadsministern: Avser statsrådet kompensera barnfamiljerna för denökade skattebelastning som den föreslagna villaskaffen skapar? 1984/85:25 av () till utrikesministern omökat utvecklingsbistånd: En starkt negafiv opinion, inomframför allt ideella och kyrkliga organisationer, har rests mot regeringensbeslut atf skära ned biståndet till . har också densocialdemokrafiska kongressen anslutit sig fill ståndpunkt om enåtergång till enprocentsmålet. Jag vill därför fråga utrikesministern: Är stafsrädet beredd att redan ihöst komma till med ett förslag om ökning av u-landsbiståndet för affuppnå enprocentsmålet? 1984/85:26 av () till socialministern omsäkerställande av LP-sfiftelsens missbrukarvård: Enligt uppgifter i pressen riskerarLP-stiftelsen, som på ideell grund bedriver en framgångsrik verksamhet medrehabilitering av narkomaner och alkoholskadade, aft tvingas lägga ner sinverksamhet i på grund av eft uteblivet kommunalt hyresbidrag. Regeringen har tidigare visat viss uppskattning avLP-sfiftelsens verksamhet, som är en av landefs mest framgångsrika i fräga ommissbrukarvård. Jag villdärför fräga socialministern: Vad avser statsrådet göra för atfsäkersfälla LP-sfiftelsens fortsatta engagemang i fråga om missbrukarvård? 1984/85:27 av () fill socialministernom barnfamiljernas levandssfandard: Eft mycket stort antal barnfamiljer- enligt vissa beräkningar -lever på en standard som understigervad anser vara skälig levnadsstandard. Bortsett från en glättad beskrivning av vad regeringen hargjort, som således inte lyckats höja barnfamiljernas standard överexistensminimum, innehåller de rikflinjer för barn- och familjepolitiken soms-kongressen antog nästan ingenting för framtiden. Def enda konkreta är att manvill tvinga in alla barn över ett och pä kommunala daghem.I våras avslog socialdemokraterna i förslag om sänkt skaft förbarnfamiljerna. Jag villdärför fråga socialministern: Avser statsrådet aft lägga fram enplan för hur barnfamiljernas standard kan lyftas över existensminimum? 1984/85:28av () fill civilministern om försöksverksamheten med"frikommuner": Civilministern har upprepade gångeruttalat sig för mer frihet och självstyrelse från statliga regler för enskildakommuner. Def motsvaras emellerfid infe alltid av regeringens fakfiska beslut. Inom ramen för försöken med s. k: frikommuner har Varbergskommun bl. a. diskuterat aff få bedriva försöksverksamhet med skolstart frånsex års ålder. Från regeringshåll avvisades tanken, det var förbjudet. Jag villdärför fråga civilministern: Avser statsrådet, för atfunderlätta frikommunernas planeringsarbete, presentera en katalog för riksdagenöver vilka frihetsförsök som alltjämt skall vara förbjudna? 1984/85:29 av Bertd Måbrink (vpk) till utrikesministern omhandelsförbindelserna med : De kapsejsade förhandlingarnamellan landsfingsägda Swedeheaith och Khomeinis om svensk försäljning avutbildningsplatser vid i har övertagits av halvstafligaSwedec. Den massiva kritiken fill trots verkar man nu ha siktet inställt på attro affären i hamn. Från vpk:s sida motsätter vi oss med skärpa de återupptagnaförhandlingarna med representanter för terrorns . Vi ser def över huvudtaget som nödvändigt, atf kraftigt skär ner sina affärsförbindelser meden av världens mest förhatliga regimer. Jag villmot denna bakgrund fråga: Är utrikesministern beredd atfmedverka till atf de nämnda förhandlingarna med skrinläggs,och vilket initiativ avser regeringen aft ta för att minimerahandelsförbindelserna med Khomeiniregimen? 1984/85:30 av (vpk) fillutbildningsministern om vidareutbildning inom barnomsorgen: Efter nedskärningarna inombarnomsorgsuf bildningen, som genomdrevs , har det varit ganska tyst omhur regeringen tänker sig den fortsatta verksamheten inom detta viktiga område.På de orter, bl. a. , som drabbades av nedläggningar pågår nuupplösningen och förskingringen av vikfig kompetens inom både personal- ochorganisationsområdet. En sektor som skulle kunna dra nytta av dessa resurser,och där behoven också är stora, är fortbildning av tidigare utbildad personalinom barnomsorgen. Jag villdärför fråga utbildningsministern: Hur tänker sig regeringen den fortsatta verksamheten inom barnomsorgsutbildningen,och vilka planer finns för vidareutbildning? 1984/85:31av () fill kommunikationsministern om ombyggnad av Europaväg 6genom , m. m.: Efter atf åter ha upplevt en sommarmed en ännu ej färdigombyggd E 6 genom norra ställer sighundratusentals bilister frågan: Hur kan def tillåtas aff en genomvårt land, en så trafikerad led som den genom , får fungera så som E 6gör? Som vanligt tvingas man konstatera aff def också denna sommar harinträffat mänga svåra olyckor med ettsvårt lidande för drabbade människor. Den dåliga vägstandarden och den tätatrafiken leder fill långa köer och oacceptabla tidsförluster för bilisterna.Till detta kommer handel med varor i tält och skjul efter vägen strax föreSvinesund, som ger kilometerlånga köer och olycksincidenfer. Jag ställer därförföljande fråga till kommunikationsministern: Avser kommunikafionsministern attmedverka till att tilldelas extra medel för att snabbare färdigställaE 6 genom i godtagbart skick, och då helst i motorvägsstandard, samtvidare medverka fill atf gränsöverfarten vid anpassas fill dekraftiga trafikströmmarna? 1984/85:32 av () till finansministern om denaviserade skatten på villafastigheter: I en interpellationsdebatt mellanfinansminister och mig gjorde finansministernföljande uttalande: "Om det framläggs något förslag orn en nyskaft för villafastigheter, är def i så fall eft resultat av överväganden somkan komma atf göras i den tillkallade bostadskommittén. Något sådantförslag kommer icke aft framläggas från sida." beslutade regeringen på förslag avstatsråden och aft inhämta lagrådets yttrande överlagförslag angående statlig fastighetsskatt. Detta beslut utgjordeuppenbarligen inte något resultat av överväganden inom bostadskommittén.Förslaget hade i stället utarbetats inom . Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställa följandefrågor till finansministern: Vad ärorsaken till att bostadskommitténs överväganden inte har avvaktats innanförslag om ny skatt för villafastigheter framfagits? Vad är skälet till att förslaget omstatlig fastighetsskatt utarbetats inom ? 1984/85:33av () till industriministern om arbetsmarknadssituationen iHögsby: I samband med att Fogelfors Hus iHögsby kommun gick i konkurs har företagets anställda och deras familjerförsatts i ett mycket svårt läge. Det finns inga eller mycket små möjligheteratt få arbete inom kommunen. har kommunen förlorat en stor andelarbetstillfällen, både på def administrativa området och på näringslivsområdet.Såväl samhälle som hela går en svår framfid till mötesom inte kraftfulla åtgärder sätts in. Det ser nu ut att finnas små möjligheteraft rädda bruket, när både industriverket och regeringen satt stopp för lånfill fortsatt husproduktion. De anställda och andra lokala krafter gör nu storaansträngningar för atf skapa nya arbetstillfällen i . Dessaföredömliga initiativ borde statsmakterna aktivt stimulera. Jag villdärför ställa följande fråga fill industriministern: Vilka insatser är industriministernberedd aft göra för aft vända utvecklingen i en positiv riktning i ? 1984/85:34 av () fillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadssituafionen i : Många kommuner i Bergslagen hardrabbats hårt av omstruktureringen inom sfålhanteringen. En av de kommuner somdrabbats hårdast är . bekymmer kan också beskrivas på följande sätt. Fagerstakommun hade 1970 drygt 17 000 innevånare, arbetslösheten kunde redovisas itvåsiffriga fal - dvs. knappt 100 personer och den kommunala utdebiteringenvar . 1984 är invånarantalet drygt 14 000, arbetslösheten närmar sig 600personer, vartill kommer de som är sysselsatta i AMS regi och ungdomslagen, ochutdebiteringen är . Vilka åtgärder anserarbetsmarknadsministern vara nödvändiga för att stoppa denna oroväckandeutveckling för kommun och vända trenden mot en ljusare framfid? 1984/85:35 av () till finansministern omregeringens inflafionsmål för : Enligt regeringsförklaringen ärmålet atf inflationen under loppet av 1985 ej skall överstiga nivän . Vilka särskilda medel tänker regeringentillgripa, utöver de föga verkningsfulla diskussionerna med parterna påarbetsmarknaden, för att förverkliga detta ytterst ambitiösa mål när varkenprisstopp eller hyresstopp hjälpte för atf klara det mindre ambifiösainflationsmålet om ? 1984/85:36av () till utrikesministern om ökad livsmedelshjälp fillsvälfdrabbade länder i : Stora delar av har återdrabbats av torka och missväxt. Befolkningen i flera länder svälter oeh dör ibrist pä mat, som vi i industriländerna har överflöd på mat. FAO, för livsmedelsfrågor, förutsåg genom sinaobservationer den nu aktuella situafionen och begärde ökad livsmedelshjälp frånindustriländerna. Trots denna vädjan har dock svenska livsmedelshjälpen inteökats nämnvärt. Jag vill mot denna bakgrund fråga utrikesministern varförinte hörsammat FAO:s vädjan om ökad livsmedelshjälp: Är utrikesministern - mot bakgrundav de larmrapporter vi nu får- beredd atf föreslå att regeringen omprövar sitttidigare ställningstagande och snabbt ökar den svenska livsmedelshjälpen? 1984/85:37 av (vpk) tillkommunikationsministern om utveckling av viss järnvägstrafik: I och med sommarens kampanj har förförsta gången en samlad ansträngning gjorts för aff popularisera inlandsbanansom turist- och reseled. Trots den ganska korta tid som stod till förfogandeoch vissa premiärbekymmer synes resultatet ha överträffat alla förväntningarmed bred marginal. Nya uppslag för atf förstärka en posifivutveckling för i synnerhet och inland i allmänhet kan nunoteras. Mot denna bakgrund vill jag fräga: Är regeringen beredd atf hindraavveckling och i stället uppmuntra liknande samlade aktiva åtgärder förutveckling av järnvägstrafiken ute i landets regioner? 1984/85:38 av (vpk) till statsrådet om arbetssituationen för trafikflygets kabinpersonal: En forskningsrapport om fysiska belastningar på kabinpersonal vid frafikflygning redovisades 1980. Därpåvisades betydande arbefsmiljöproblem och lades fram olika förslag tillförbättringar. Mycket litet har skett inom exempelvis SAS. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådetaff utnyttja statens ägarinflytande i för att förbättra kabinpersonalensarbetssituafion och utrustning? 1984/85:39 av () till utrikesministern om bistånd fill folk: Det är nu Sovjetförsta gången sände trupper fill , och det är ungefär fem månadersedan sjunde offensiv inne i landet inleddes. Även omnyhetsförmedlingen från är knapp och censurerad vet vi med säkerhetaff den ryska takfiken numera går uf på terror mot civilbefolkningen främstgenom bombmatfor från hög höjd. Vi vet dessutom aft bomberna stundom fälls påpakisfanskt område. I årets tal till berördeutrikesministern och sade bl. a.: "De främmandeockupationstrupperna måste dras bort. Lidandet för civilbefolkningen måstebringas fill ett slut." Har regeringen några planer päkonkreta åtgärder från svensk sida för att bistå folk i dess kampför självständighet? 8 § Kammaren åtskildes .