prot · G809105 · 1984-12-31 00:00:00 — Åtminstonejag har tolkat proposition 1984/85:143, som kom , på det sättet attbiståndssekretariatet på skall läggas ner som en självständigenhet. Jag har alltid ansett att ett statligt verk inte ärlämpligt att handlägga biståndsfrågor, och resultatet tycks visa att jag harhaft rätt. Jag hälsar med fillfredsställelse att en annan ordning nuförhoppningsvis kan komma till stånd. Jag menar att det nu finns möjlighet attskapa en organisation som på ett effektivt sätt tillvaratar svenskt kunnandeoch att de som arbetar i u-land skall erhålla en sådan service att biståndetkan fungera, utvecklas inte enbart genom promemorior och fakturor,även om dessa är en del i biståndsarbetet. Jag har den här gången ställt frågor beträffande GOA, Jaghar skrämmande rapporter inom andra verksamhetsområden, men till det kan visäkert återkomma. Vidare har jag för avsikt att motionera i anledning av denproposition som jag nämnde. Det är nödvändigt att uträtta mer för pengarna. Jag anserfortfarande att GOA är ett skrämmande exempel på hur det inte får gå till, ochstatsrådets svar har inte fått mig att ändra min uppfattning. Man kan döva sitt samvete med ett enprocentsmål - åtminstonekan många det. Men det räcker inte om pengarna inte kommer de fattiga tillgodo, och detta kan ifrågasättas. För spelar fisket en mycket stor roll,liksom för många andra afrikanska kuststater. Det finns beräkningar som sägeratt det bör vara möjligt att få fångster som uppgår till mellan 600 000och i de vatten som finns utanför . För närvarandetillgodogör sig ungefär . Om man kan få förbättrade metoderbåde när det gäller att söka upp de områden där fisken finns och när det gälleratt fånga den, kan detta högst väsentligt bidra till att matsituationen förbättras,vilket har nämnt. Jag tycker inte att man skall ställa dessasaker i motsats till varandra, att man å ena sidan skall leverera mat eller åandra sidan skall leverera en utrustning som skall göra det möjligt att förframtiden få mycket mer fisk än man nu får, har inte möjligheter att självt utföra dessaforskningsuppgifter, och därför har , efter en genomgång av Angolasproblem, funnit att ett effektivt medel att hjälpa är att förse landetmed ett forskningsfartyg av detta slag. Man har utan tvivel mött problem, somlikväl inte ger anledning att upphöra med detta forskningsarbete utan i ställetatt gå vidare. Jag vill också påpeka att har en särskildbiståndsnämnd, som skall biträda i frågor som gäller fisket, I denna nämndingår åtminstone två ledamöter från . Dessarepresentanter - som får förutsättas ha yrkeskunskap om hur fiske bedrivs - harinte framfört några invändningar mot det forskningsprogram som pågår. Jag ärmycket intresserad av ett gott samarbete mellan olika organisationer ochmyndigheter. Om det i den organisation där är ordförande finnsytterligare kunskaper och synpunkter som kan tillföras detta projekt, är jagtacksam om de levereras på det sätt som kan befinnas lämpligt, antingen genomde två representanterna i den särskilda biståndskommittén eller genom att mandelger oss information på annat sätt. Avslutningsvis vill jag påpeka att det är viktigt att deafrikanska kuststaterna själva lär sig att behärska fisket. Om de inte gör detkommer deras vatten att fiskas ut av andra länders fiskeflottor, som beger sigtill dessa områden och tar upp mycket stora fångster på ett sätt som det ärsvårt för de afrikanska kuststaterna att själva kontrollera. Jag är, herr talman, litet förvånad över att JensEriksson, som ju säkerligen väl inser vad fisket har för betydelse förfolkförsörjningen, är motståndare till att vi försöker understödja enforskningsverksamhet också i dessa vatten. Det borde snarare vara så, att omnågon har insikt om betydelsen av att det även på havsfiskets område bedrivsforskning, är det , Det intresse som ni visar för havsforskning ide svenska vattnen tyder på att även en fiskenafion med så långvarig erfarenhetsom har behov av en fortlöpande undersöknings- ochforskningsverksamhet. Hur skall då inte situationen vara i ett utvecklingsland,där praktiskt taget inga studier och ingen forskning på detta område harförekommit? Jag är beredd att medge att detta forskningsfartyg harmött stora svårigheter, men jag skulle vara tacksam om man från de svenskafiskarnas organisationer ville inte bara påtala dessa svårigheter utan på ettpositivt och konstruktivtsätt ge oss råd och synpunkter i fråga om hur vi skall bemästra svårigheternaför att öka försörjningen av livsmedel till folk, 12 (): Utrikesministern säger att man måste lära folk iu-länderna att behärska fisket och att det egentligen är kunskaper på dettaområde som vi inom vår organisation besitter och kan dela med oss av. Vi ärockså beredda att göra detta, och vi står till förfogande för SIDA med all denkunskap vi har. Jag har själv sammanträffat med SIDA, Vikan också ge dem service genom att skaffa fram det material som behövs inomolika områden. Jag beklagar att det inte är någon som efterfrågar våratjänster. Själv har jag i alla fall varit på SIDA två . Vi har tvåledamöter i biståndskommittén. De är inte så lågt utbildade, men de har ändåsvårt att fatta vad man talar om i biståndskommittén. De får inte ta del av ochutarbeta de förslag som skall leda till att fisket blir effektivare. Jag vill därmed göra klart att vi från den svenskafiskeorganisationens sida - som representerar ett högt utvecklat fiske, medstort kunnande både när det gäller fiskeredskap, fiskemetoder och fiskebåtar -är beredda att ställa upp. Jag menar inte att man inte skall ha forskning. Vadjag menar är att man inte skall ge ett u-land ett forskningsfartyg som är såundermåligt och som inte fungerar, utan det blir liggande där till ingen nytta.Vi lägger ut miljon efter miljon på detta ändamål, när vi i stället kundeanvända pengarna till att utveckla fisket i . Det finns möjligheter att utveckla fisket. Jag vet att detfinns rika fisktillgångar där nere. Jag har själv varitdär och tittat på vilka möjligheter som finns att fiska, och de är stora. Jagmenar också att man bör skydda fisket från att bedrivas av andra länder, ochför det behövs det övervakning. Det är en del som inte GOA klarar och somkanske inte heller vi kan göra någonting åt. Jag vet att det ligger storautländska armador inom de vatten där själva skulle bedriva sittfiske. Men jag tror att det första och det viktiga är att vi,från det stadium deras fiske befinner sig på , kan utveckla deras fiske motdet slags fiske som vi bedriver i , Men det är och kanske ocksåflera generationer dit. Men eftersom det är så rika fiskevatten kan man ocksåbedriva ett ganska effekfivt fiske på ett primitivt sätt. Om det nu har brustit i kontakter mellan desvenska fiskarnas organisationer i och myndigheterna beklagar jagdetta. Jag hoppas att det skall bli förbättrade kontakter mellan myndigheteroch organisationer, så att den yrkeskunskap som svenska fiskare har blir vältillvaratagen. Men är det svårt att komma i kontakt med varandra i , kanjag också förstå att det är svårigheter när detta forskningsarbete skallbedrivas i , där har vi ytterligare en klyfta som måste överbryggas. Men jagvill ta fasta på det erbjudande till samarbete som här har givit, Jagansersjälvfalletatt myndigheterna skall göraallt vad de kan för Nr 105 atttillgodogöra sig de kunskaper som finns, 14 (): Jag sade i mitt första inlägg att jag knyter förhoppningartill den omorganisation som skall ske när det gäller biståndssekretariatet.Jag vill lägga utrikesministern på hjärtat att man här har möjlighet att skapaen organisation som kan bli betydligt effektivare än den vi har , medutnyttjande av den kunskapsbas som finns inom svenskt fiske. Här finns en unikmöjlighet när man ändå skall omorganisera och ombilda. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellationerna 1984/85:97 och 98 samt frågorna 1984/85:426, 427och 430 om asbestriskerna 15Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag har fått tre frågoroch två interpellationer som alla berör frågan om vilka åtgärder regeringenplanerar att vidta för att komma fill rätta med de problem och risker som ärförenade med användningen av asbest, har frågat mig - vad jag avseratt göra för att påskynda användandet av asbestfria material för tillverkningav bromsbelägg och packningar, och - vilka åtgärderjag avser att vidta för att eliminera tolkningstvister mellanarbetarskyddsstyrelsen och trafiksäkerhetsverket om punkt 5 i trafiksäkerhetsverketsförfattning angående regler om undantag frånregistreringsbe-siktningsskyldighet, ToreClaeson har frågat mig - vilka nyaåtgärder regeringen är beredd att vidta och föreslå för att snabbare än eljeststoppa och avlägsna orsakerna till asbestsjukdomarna, harfrågat mig: - När kommerregeringen att genomföra ett totalförbud mot användning och försäljning avasbest och asbesthaltiga material? - Kommerregeringen att föreslå att alla som i sitt arbete utsätts för inandning avasbest erbjuds läkarundersökning? Slutligenhar frågat mig: - Hur bedömer manpå larmen om asbest i marinens fartyg? - Hur storarisker har arbetare vid varv utsatts för i dessa sammanhang? - Vilka rikserutsätts militär personal för vid tjänstgöring på fartyg där asbest förekommer? - Vilka åtgärderhar vidtagits eller kommer att vidtas från departementets sida för att kommatill rätta med problemen? Jag kommer i det följande att besvara interpellationernaoch frågorna i ett sammanhang. Jag vill emellertid börja med att säga några ord omutvecklingen av asbestanvändningen i vårt land, I ökade, som framgår av diagram 1, användningen avasbest och asbesthaltiga produkter , Den svenskaimporten av obearbetad asbest ökade från omkring i början av1950-talet till ca , Därefter pendlade importen mellan 15 000och då omkring importerades. Efter 1973har importen minskat för att 1983 uppgå till knappt . Den heltdominerande delen av denna import används i bromsbandstillverkningen. Utvecklingen av importen av asbesthaltiga produkter visar,som framgår av diagram 2, samma tendens. importerades ca 12 000 tonprodukter med varierande asbesthalt. Motsvarande siffra var 1984 ca 1 400 ton.Huvudsakligen rör det sig här om gummibunden asbest avsedd för vissa typer avpackningar och vissa asbestcementskivor. Användningen av asbest har således radikalt minskat underden senaste tioårsperioden. Denna utveckling är en direkt följd avarbetarskyddsstyrelsens normeringsverksamhet. Arbetarskyddsstyrelsen utfärdade de första svenskaanvisningarna till förebyggande av asbestskada. hararbetarskyddsstyrelsen kontinuerligt skärpt reglerna i syfte att ytterligareminska exponeringen för asbest i arbetsmiljön. fastställdes nyaanvisningar och meddelanden med detaljregler för asbesthanteringen samt ett hygienisktgränsvärde. Gränsvärdet sänktes 1976 och 1985, Användningen av krokido-lit,dvs, blå asbest, som är den farligaste asbesttypen förbjöds 1976,Internationellt sett ligger mycket långt framme när det gäller åtgärdermot asbestanvändningen. Den svenska regleringen har på många håll använts somförebild. gällande regler för yrkesmässig användning av asbestoch asbesthaltigt material trädde i kraft , Enligt dessa reglerär användningen av asbest och asbesthaltigt material förbjuden. Från förbudetfinns dock två generella undantag. 1, bromsbelägg ochandra friktionselement samt packningar och packningsmaterial som innehållerasbest under förutsättning att det inte finns godtagbara produkter av mindrehälsofarligt material att tillgå, 2, annan tekniskanordning och konstruktionsdetalj som innehåller asbest under förutsättning attdammspridningen vid användningen är förebyggd. Arbetarskyddsstyrelsen kan dessutomi enskilda fall ge tillstånd till annan användning av asbest och asbesthaltigtmaterial. Sådant tillstånd meddelas dock endast om det inte är möjligt attanvända mindre hälsofarligt material och om spridningen av asbesthaltigt dammär förebyggd. Dessutom är de tillstånd som ges alltid tidsbegränsade. har utvecklingen av asbestfriaersättningsmaterial varit snabb. Det gäller t, ex, asbestfria bromsbelägg ilätta fordon, dvs, personbilar och motorcyklar. Det har beräknats att ca 50 %av antalet i nytillverkadepersonbilar av modell är försedda med asbestfria belägg. För flera avde modeller som har asbesthaltiga belägg planeras dessutom en snarövergång till asbestfria belägg. För vissa maskiner som används inom industrin,t, ex, excenterpressar, har det också utvecklats asbestfriabromsbelägg. För tyngre fordon, t, ex, lastbilar, bussar och vissaentreprenadmaskiner, återstår vissa tekniska problem att lösa innan asbestfriabromsbelägg kan införas i nyprodukfionen. Intensiv utprov-ning pågår.Omfattande fältprov på olika typer av belägg genomförs bl. a. hosStorstockholms Lokaltrafik och andra trafikbolag. Erfarenheterna av pågåendefältförsök följs konfinuerligt av arbetarskyddsstyrelsen. Arbetarskyddsstyrelsen har - efter hemställan frånriksdagen - på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för ochkonsekvenserna av att införa ett generellt förbud mot att försäljanytillverkade fordon med asbesthaltiga bromsbelägg. Mot bakgrund av det utredningsmaterial somarbetarskyddsstyrelsen har presenterat har regeringen nu beslutat att föreslåett generellt förbud mot försäljning av nytillverkade personbilar ochmotorcyklar som är försedda med asbesthaltiga bromsbelägg. Regeringens avsiktär vidare att föreslå ett förbud mot att tillhandahålla asbesthaltigabromsbelägg till fordon som har typgodkänts med asbestfria belägg oavsettårsmodell. Förbuden är avsedda att träda i kraft och att förnytillverkade fordon gälla årsmodell som efter detta datum typgodkänts enligtfordonskungörelsen. Jag vill framhålla att övergången till asbestfria bromsarinte skall medföra att prestandakraven på bromsarna behöver sänkas. Regeringen har uppdragit åt kommerskollegium attomedelbart inleda det notifieringsförfarande som enligt gällandeinternationella överenskommelser måste föregå ett sådant beslut. Även när det gäller asbestfria packningar har utvecklingengått snabbt,, Asbesthaltiga packningar behöver användas endast i sambandmed tätande mot exempelvis ånga vid temperaturer över ca C och högt tryck.Användningen av otillräckligt utprovat ersättningsmaterial kan innebära andrarisker. Tillbud har t. ex. förekommit där asbestfria packningar sprungit läckvid lägre tryck och temperatur än vad leverantörerna har utlovat. Det är motden bakgrunden nödvändigt att ytterligare ingående utprovning av asbestfriamaterial sker innan de tas i bruk. Jag nämnde inledningsvis att arbetarskyddsstyrelsen ienskilda fall kan ge fillstånd fill användning av asbest och asbesthaltigamaterial. Sådana tillstånd meddelas endast om det inte är möjligt att användamindre hälsofarligt material och om dammspridningen är förebyggd. De tillstånd som arbetarskyddsstyrelsen givit har t. ex.gällt fall där asbest förekommit i låga halter som användningsområdetavsett tekniskt kvalificerade konstruktioner, exempelvis lim som används vidtillverkning av flygplan. Ett annat område är metallbearbetning vid högatemperaturer och mekaniska påfrestningar som i vissa fall krävt användning avasbest, t. ex, vid aluminiumframställning och vid värmebehandling av kallvalsatmaterial där höga krav ställs på ytfinhet. Ytterligare fall där tillstånd harbeviljats är när 2 protokoll 1984/85:105-106 utländskabeställare krävt att asbesthaltigt material skall användas. Givetvis gäller i dessafall kravet på att dammspridningen skall vara förebyggd. Den tidigare användningen av asbest och asbesthaltigtmaterial, t, ex, som isoleringsmaterial samt i form av asbestcement m, m, ibyggnader, innebär att det inte går att bortse från att asbesten kommer attvara en betydande hälsorisk framöver. Det gäller t, ex, isamband med reparationer och vid rivning av byggnader och tekniska anordningar.Problemet är att kunskapen om var asbesten förekommer i det svenskabyggnadsbeståndet är bristfällig. Arbetarskyddsstyrelsen ser för närvarandeöver de regler som gäller rivning av byggnader eller tekniska anordningar sominnehåller asbest. Ett problem är att kravet på anmälan till yrkesinspekfioneni samband med rivning och reparation av byggnad som innehåller asbest inteallfid efterlevs. Mindre nogräknade saneringsföretag kan på så sätt konkurreraut seriösa företag genom att åsidosätta de regler som gäller. De anställda pådessa företag kan därigenom utsättas för extremt stora hälsorisker. Det är vidare, som framhåller, ettfaktum att det förekommer asbest i ganska stor omfattning även i marinensfartyg, t, ex, som isolering av skott eller rörledningar. Riskerna med asbestberör både de ombordanställda och den personal på varven som är sysselsatt medatt bygga om och reparera fartyg. När det gäller varvsarbete ärarbetarskyddsstyrelsen tillsynsmyndighet och de regler om yrkesmässig hanteringav asbest och asbesthaltigt material som arbetarskyddsstyrelsen har utfärdattillämpliga. För arbete som utförs av ombordanställda på marinens fartyg ärsjöfartsverket såväl föreskrivande myndighet som fillsynsmyndighet. Enligt vadjag har erfarit pågår inom ett arbete i syfte att göratillämpliga delar av arbetarskyddsstyrelsens krav i föreskrifter om asbest ochhygieniska gränsvärden tillämpliga även på örlogsfartygen. Chefen för marinenhar vidare beslutat genomföra ett åtgärdsprogram för att undanröja riskerna förexponering av asbest på örlogsfartyg. Det omfattar en rad åtgärder. - förnyadinventering av på vilka örlogsfartyg och i vilka utrymmen olika typer av asbestförekommer, - mätning avasbestkoncentration vid gång till sjöss i utrymmen där personal vistas och kanbli exponerade för asbest. Resultat och utvärdering av genomförda mätningarskall vara slutförda , - informafiontill de ombordanställda om riskerna med och förekomsten av asbest ombord. Även om betydande framsteg hargjorts inom vissa områden återstår stora problem att lösa inom andra. För attskapa förutsättningar för en kraftfull politik och snabba resultat avseendehela asbestfrågan har regeringen beslutat att filisätta en asbestkomrnissionunder min ledning. Uppdraget fill kommissionen är att den skall lägjga fram ettsamlat handlingsprogram med förslag till åtgärder mot asbest. Bland de frågorsom kommissionen i första hand kommer att behandla vill jag särskilt nämna - förutsättningarnaför att införa ett generellt förbud mot försäljning av tunga fordon medasbesthaltiga bromsbelägg, - förutsättningarnaför att införa ett generellt förbud mot försäljning av såväl personbilar somtunga fordon med kopplingar som innehåller asbest, - förutsättningarnaför att kräva asbestfria bromsbelägg även för de fordon som är typgodkända medasbesthalfiga belägg, - åtgärder föratt komma till rätta med de risker som är förenade med asbest i byggnader ochpå fartyg, - åtgärderavseende övrig industriell användning av asbest, t, ex, i packningar samt - frågan omeventuellt behov av ytterligare social- och sjukvårdspolitiska insatser förpersoner som har drabbats av skada till följd av arbete med asbest. Arbetet med dessa frågor skall enligt planerna avslutasunder hösten. Även andra frågor som rör asbest bör senare tas upp avkommissionen. Det kan t, ex, gälla asbest i den yttre miljön och asbest ivattenledningar. har frågat mig vilka åtgärder jag avseratt vidta för att eliminera tolkningstvister mellan arbetarskyddsstyrelsen ochtrafiksäkerhetsverket om punkt 5 i trafiksäkerhetsverkets författning angåenderegler om undantag från registreringsbesiktningsskyldighet. Enligt vad jag har erfarit föreligger numera ingentolkningstvist mellan de två verken, sedan trafiksäkerhetsverket skriftligentill arbetarskyddsstyrelsén uttolkat innebörden av nämnda punkt. Däremotföreligger vissa problem för tillverkare av asbestfria bromsbelägg att kunnavisa att gällande krav enligt trafiksäkerhetsverkets regler uppfylls. Ävendetta problem kommer att tas upp i kommissionens arbete. Jag har stor förståelse för och respekterar den oro ochängslan som många asbestexponerade känner för sitt hälsotillstånd. I slutet av1970-talet genomfördes ett hälsoundersökningsprogram gällande personer somtidigare i sin anställning exponerats för asbest. Det är regeringens bedömningatt en upprepning av detta program nu bör genomföras. Regeringens avsikt ärdärför att alla som så önskar och som i sitt arbete har varit exponerade förasbest skall erbjudas en kostnadsfri hälsoundersökning. Jag vill avslutningsvis nämna att asbestfrågan kommer attbehandlas vid den internationella arbetsorganisationens - - årskonferensi . Vid detta möte kommer att mycket starkt driva fråganom förbud mot asbest och asbesthalfiga material. Jag anser härmed att jag har besvarat de interpellafioneroch frågor som har ställts till mig. Anf.16 (vpk): Herr talman! Jag tackar för svaret på min interpellation. Jag vill tillatt börja med notera att det - även med regeringens förslag till åtgärdspaket,som här aviserats - är lång väg kvar innan kravet att asbesten skall bort ivårt land är uppfyllt. Asbest och asbesthaltiga material får enligt asbestkungörelseninte användas, men en rad undantag har medfört att asbestförbudet har urholkatspå ett helt avgörande sätt. importeras, som arbetsmarknadsministernhar sagt, råasbest till det här landet samt över 1 000 tonasbesthaltigt material. Det är också viktigt att ha i minnet den förslitning somsker av de asbestmaterial som finns kvar - en förslitning kanske på ett heltannat sätt än vad som skedde i fråga om det asbestberg vi hade tidigare.Bromsband i kopplingar osv. förslits, så att asbest kommer ut i luften ochsprids till stor fara för människor. Det är nu vpk här i krävde förbudmot asbest, och det har gått de första stora begränsningarna vadgäller asbest sattes in. finns naturligtvis asbesthaltiga miljöerdärför att det har funnits så oerhört mycket asbest i tillverkningen.På grund av vaga bestämmelser och en handlingskraft som har varit exempellöstdålig kommer även dagens asbestanvändning att skapa nya sjukdomsfall iframtiden. De larmrapporter som kommit har ju visat att vad vi harsett egentligen bara är en liten topp av det som finns under ytan ochsom kommer att visa sig och på grund avden oerhörda användningen och en del av 1970-talet.Vi kan inte riktigt, tror jag, se framför oss vad som händer pä , närskadorna verkligen kommer i större omfattning. Oron är naturligtvis stor hosdem som har exponerats för asbest i en eller annan form. Det armed tanke på denoron som jag tycker att det är helt riktigt att människorna skall få möjlighettill hälsokontroller. Kostnadsskäl får naturligtvis inte förhindra sådanahälsokontroller. Arbetsmarknadsministern aviserar att alla skall fåtillgång till hälsoundersökning. Så långt är det ju bra. Jag har inte närmarestuderat programmet, men vi får se vad det är för någonting i praktiken. Men för att förhindra att framtida tragedier skapas ,måste vi genomföra totalförbud mot försäljning och användande av asbest i allaformer. En av de allra vikfigaste åtgärderna är väl då att fastställa ettförbud med en tidsgräns, så att vi äntligen får ett slut på den här manglingenav asbestfrågan. Tidsgränsen borde vara högst , kanske i enskilda . Vad det här har handlat om är ett cyniskt spel medmänniskor som har arbetat med asbest. Man har egentligen - eller den jag har varit med i kampen mot asbest -värderat företagens syften högre än asbestarbetarnas liv. Vi säger nu att människornas hälsa måste gå föreföretagens krav på högre vinster. Vad som är viktigt nu är ju att densocialdemokratiska regeringen, som har möjligheter att verkligen agera, väljersida . Om man med det framlagda förslaget har valt någon sida vet viinte . Vi från vpk har lagt fram ett program för att stoppaasbesten. Ett totalförbud mot asbest i alla nya bilar - det går attgenomföra. Förbud mot försäljning av asbesthaltiga bromsbelägg till gamla bilarkan genomföras ganska omgående. Det skulle inte vara någon generell dispenstill Svenska Bromsbandsfabriken. Det måste ju finnas ett stoppdatum för all dentillverkning som denna fabrik har - och det finns inte med i regeringensförslag.