prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — SCB:sundersökningar är också av hög kvalitet vetenskapligt sett. Dessutom bygger depå ett relafivt stort urval, och det är möjligt att få uppgifter om väljarsympatieräven på regional nivå, vilket är mycket intressant ur vetenskaplig synpunkt -både historiskt och i nutiden. Vi anser därför att SCB:s undersökningar bör genomförasäven efter , och jag yrkar därför bifall till utskottets hemställani denna del. När detsedan gäller frågan hur vi skall kunna upptäcka försämringari vår miljö och vidta åtgärder mot dessa är det en förutsättning att vi hartillgång till statistik som utvisar förändringarna. I motion 2347 tar OlofJohansson i motionens yrkande nr 2 upp den diskussionen. var dettillåtet att i bränna eldningsolja svavelhalt. Fr,o, m, har denna gräns sänkts fill , Denna gräns gäller överhela landet. Det är viktigt att denna gräns uppfattas som den högsta fillåtnanivån och inte som en rekornmenderad nivå. Med den här höjda ambifionsnivån och med det alltmeraakuta hotet mot männiksor och natur till följd av försurningarna blir det merangeläget att kunna kontrollera oljans svavelhalt från inköp till förbrukningoch därav följande utsläpp. Därför är det viktigt att oljeprodukternas väg fråninköp -via behandlingen i raffinaderier, avsvavhng etc, - till förbrukning kantäckas in av denna statistik. Så är inte fallet . Det bör t, ex, varamöjligt att ur statistiken utläsa om det finns en anpassning till den tidigarenämnda förbudsgränsen genom blandning av oljor med olika svavelhalter. För skall kunna motverka en sådan här utveckling måste statistiken dockförbättras. Detta bör man ge regeringen till känna, anser vi i en reservation. Jag yrkar i denna del bifall till reservation 2 iutskottets betänkande, I övrigt yrkar jag bifall till reservafionerna 3 och 5, Stadig statistik, m. m. AnL 98BJÖRN (): En debatt om den statliga statistiken bordeväl handla om användningsområden för statlig stafistik, statistiksekretess ochintegritet. Riksdagsdebatterna om anslagen till haremellertid framför allt handlat om statistiska centralbyrånsparfisympafiundersökningar och om värdet av att dessa undersökningar görs vidsidan av de undersökningar som görs av andra fristående opinionsinstitut, t,ex, , har regelmässigt yrkat avslag på förslagen omanslag till dessa undersökningar och gör så också . Det argument som vi haranfört till förmån för detta anslag har varit, och är alltjämt, att det ärvärdefullt att dessa undersökningar görs, för detta möjliggör att man har fleraohka undersökningar med olika metoder och populafion att välja mellan. Det härmomentet har man från moderat håll egentligen inte tagit upp. Jag ser ingenanledning att nu gå närmare in på detta. Jag vill bara konstatera att deargument som finns för att dessa undersökningar bör genomföras och finnas i enpluralistisk opinionsundersökningsbild alltjämt gäller. Regeringen och utskottsmajoriteten föreslår att det skallgenomföras en folk- och bostadsräkning . Huvudargumentet för detta tycksvara värdet av fasta tidsintervall mellan de olika folk- ochbostadsräkningarna. Det ligger någonting i det argumentet, men det är enligtvår mening inte fillräckhga skäl att i ett mycket pressat budgetläge nu anslå36 milj. kr. för genomförande av en folk- och bostadsräkning. Ganska många avde uppgifter som vi av tradition har fått från folk- och bostadsräkningarna kanfås från andra källor, från specialundersökningar av olika slag och bearbetningarav olika urvalsundersökningar. Det är, tvärtemot vad utskottsmajoritetensäger, så att en hel del uppgifter från urvalsundersökningar kan ersätta Stadig statistik, m. m. det material som man traditionellt har erhållit ur folk-och bostadsräkningarna. En utvecklad datateknik underiättar naturiigtvis ocksåuppgiftsinhäm-tande och uppgiftssammanställande. Detta gör att behovet av folk-och bostadsräkningar med täta mellanrum är mindre än det var tidigare. Det avgörande skälet för oss att gå emot är emellertidkostnadsskälet. Folk- och bostadsräkningen är en stor och dyr apparat, sommedför kostnader inte bara för staten utan också för kommunerna och för deenskilda uppgiftslämnarna. Vi menar att man därför av statsfinansiella skäl börkunna undvara en folk- och bostadsräkning för att återuppta folk- ochbostadsräkningarna . Med detta vill jag yrka bifall dels fillreservation 5, som innebär att vi nu inte anvisar något anslag till en folk-och bostadsräkning, dels fill reservafion 3 om återhållsamhet i fråga omföretagens uppgiftslämnande. AnL 99ARNE GADD (s): Som tidigare talare redan har nämnt, har tillfinansutskottets betänkande 1984/85:16 fogats fem reservationer. Den förstagäUer partisym-patiundersökningarna, och här har såväl som BjörnMolin utförligt argumenterat för att dessa undersökningar bör komma till stånd.Det är endast den moderata gruppen som har reserverat sig. Det avgörande skäletför dessa undersökningar är att statisfiska centralbyråns undersökningar gerfillgång till ett material som olika parter kan studera och analysera.Undersökningarna är inte utförda med kommersiella motiv. De är heller intefillgängliga enbart för dem som har råd att låta göra sådana undersökningar.Detta är viktigt nog. I och motion, som formelltavstyrks av utskottsmajoriteten, yrkas att redan nu bestämmer sig föratt partisympatiundersökningarna fortsätter fram över tiden. Vidare yrkar dessatvå motionärer att dét skall bli ett förbud att publicera politiska opinionsundersökningaren månad före ett val. Utskottsmajoriteten motsätter sig båda dessa förslag. När det gäller anslagen för fortsatta undersökningar fårriksdagen efter hand ta ställning. Det behövs helt enkelt inte något sådantgenerellt beslut som gäller . Detta får absolut intetolkas som en nedprioritering. får tillfälle att återkomma i frågan. Det är korrekt att det finns skäl för ett förbud mot attpublicera polifiska opinionsundersökningar strax före ett val. Detta tillämpast, ex, i , Skälet är att man skulle kunna manipulera en valrörelsegenom att publicera t, o, m, falska opinionsundersökningsresultat. Den härdiskussionen har vi haft tidigare i och då avslagit förslaget, därföratt det står i strid med svensk tryckfrihetslagstiftning. Utskottet anser attdet inte finns anledning att ha något förbud att publicera sådana härundersökningar under eller strax före en valrörelse, I reservafion 2 har centerledamöterna i utskottet yrkat påen utbyggd miljöstafisfik. De skäl som förs fram är i sig mycket goda, men detbör understrykas att stafistiska centralbyrån högt prioriterar denna statistikinför kommer att få ta ställning till ett genomtänkt förslag medett mera totalt synsätt på miljöstatistiken än vad som kommer fram i motionen,som koncentrerar sin uppmärksamhet helt till miljöfrågan och oljeproblemen, I reservation 3 har de tre borgerliga partierna reserveratsig för något slags uttalande mot onödigt uppgiftsinsamlande. För min del trorjag att man får svårt att hitta någon enda som förespråkar ett onödigtuppgiftsinsamlande. har det funnits en statistikutredning, klar för ett årsedan, som behandlas i statsverksproposifionen. Jag vill hävda att dengenomgång som alltså har skett har lett till en rationalisering och sanering avuppgiftsinsamlandet. Man kan nu också notera att de tre borgerliga partierna isin reservation inte har ett enda konkret exempel på s, k, onödigtuppgiftsinsamlande . Skälet är kanske att man inte förmått hitta något, I reservation 5, slutligen, behandlar de tre borgerligapartierna anslagen till folk- och bostadsräkningen 1985, tog ettprincipbeslut om detta, och gäller det att följa upp saken medfaktiska anslag. Enligt min uppfattning är det ett ytterst märkligtargument att man kan ersätta en folk- och bostadsräkning med en mängd småstickprovsundersökningar. Det är ju ändå så - tekniskt sett - att för attgenomföra sådana krävs ett grundmaterial, och det är vad en folk- ochbostadsräkning så ofta ger. Att låta det bli tioåriga intervall mellanundersökningarna kan inte vara rationellt. Den kostnad på ungefär 100 milj, kr,som en folk- och bostadsräkning drar är en kostnad som ger ett grundmaterialför en rationell planeringspolitik på en rad områden, och det är vårövertygelse - vi som står bakom majoritetsskrivningen - att kostnaden för attinte nu genomföra en folk- och bostadsräkning vore än mycket större. Dettagällde reservation 5, Slutligen, herr talman, ett par kommentarer till frågan omsysselsättningsstatistiken. Där har utskottet i enighet slutit upp kringsynpunkter som återfunnits i motion 944 av ,Utskottsmajoriteten ger till känna vikten av att ha en godsysselsättningsslatistik i landet. Regeringen och statisfiska centralbyrån har,utifrån det faktum att man nu håller på att lägga upp ett sysselsättningsregister,ansett sig redan nu kunna göra väsentliga besparingar. Denna uppfattning anservi i finansutskottet inte vara hållbar. Först när sysselsättningsregistret ären realitet kan man överväga att göra inskränkningar och besparingar ibefintlig sysselsättningsstatistik. Sysselsättningsstatistiken är så väsentligatt den måste ha högsta prioritet, och detta föreslår vi att geregeringen till känna. Motion 945 av är formellt avstyrkt, Imotionen påpekas att begreppet "arbetslös" i massmedia ofta användsbeträffande de människor som är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Motionären vill ha en förändring till stånd, så att del blir en ordentlig ochklar redovisning av sakförhållandena. Faktum är att publicerar löpandestatistik som belyser de faktiska förhållandena. Att massmedia sedan ofta inteanser sig ha tid att sätta sig in i sakförhållandena, kan inte vara statistiskacentralbyråns Statlig statistik, m. m. Statlig statistik, m. m. fel - det ligger litet djupare änså. Det ligger i sättet våra massmedia fungerar. Med detta yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i alla dess delar, AnL 100 () replik: Jag vill bara till säga att det ärett välkänt faktum att moderata samlingspartiet kanske mer än något annat partivill eftersträva en sanering av statsfinanserna. För oss är detstatsfinansiella argumentet det tyngst vägande när det gäller vår inställningtill partisympafiundersökningar-na. Jag kan i och för sig dela om att SCB:s undersökningar är bra och att de går att bryta ner. Menvi anser att om de skall utföras, kan de mycket väl utförasuppdragsfinansieringsvägen. Varför man skall finansiera den här typen avundersökningar via statsbudgeten har för mig inte kunnat visas på ettövertygande sätt. Vad gäller reservation 3 sade att det inle finnsett enda exempel i den på att uppgiftslämnandet är en för tung börda förföretagen. Det är möjligt att man kan försvara varje enstaka fall för sig, menden totala mängden är ett stort problem för företagen. Som jag sade i mittanförande har det också funnits tendenser till att det går slentrian iuppgiftsinsamlandet. Vi vill att myndigheter, när de samlar in uppgifter,noggrant skall överväga om de kan samlas in på annat sätt och om man över huvudtaget behöver använda den typen av uppgift. Låt mig sedan också beröra folk- och bostadsräkningennågot. Det är helt klart att det vikfigaste argumentet för oss också när detgäller folk- och bostadsräkningen är det statsfinansiella argumentet - detkostar myckel pengar att genomföra en sådan undersökning. Men dessutom är det så att en sådan undersökning inte utanvidare kan utgöra en bas för alla de specialundersökningar som taladeom, helt enkelt av det skälet att det tar så pass att bearbetauppgifterna från folk- och bostadsräkningen innan de blir användbara fördetaljstudier ute i kommuner och bland andra användare. Vi menar att det dessutom i landet har framkommit en heltny typ av statistik som är lättare fillgänglig. Jag tänker bl, a, på det nyafolkbokförings-systemet. Vi har också andra register upplagda, och de kanutgöra underlag för den typ av analyser som kan behövas för exempelviskommunerna. Jag tycker att man också från majoritetens sida borde ha erkäntdet, I andra länder gör man folk- och bostadsräkningar varttionde år. Att göra detta tjänar inte särskilt myckel till,eftersom uppgifterna har blivit föråldrade innan de hinner att användas. Menjag håller med om att man behöver en avstämning och enfolk- och bostadsräkning för att se hur man ligger till. Jag vill vidare att man närmare utrederintegritetsaspekterna innan man fastställer en ny folk- och bostadsräkning. AnL 101BJÖRN () replik: ordförande sade alt detskulle bli mera kostsamt att inte genomföra en folk- och bostadsräkning än attgenomföra Jagtror att det är ett misstag. Vi har ett totalregister över befolkningen, och vi harbranschvis statisfik, bl, a, på sysselsättningsområdet, vilket självberörde i sitt anförande. Ur denna statistik - som ju delvis kommer frånurvalsundersökningar - kan man få fram uppgifter som på ett värdefullt sättkompletterar det material som vi har från tidigare folk- och bostadsräkningar.Jag tror därför att det är en rimlig slutsats att säga att vi kan avvara folk-och bostadsräkningen nu och att vi kan genomföra den nästa gång under år 1990.Därmed sparar vi under det här året ca 100 milj. kr. Statlig statistik, m. m. AnL 102 () replik: Utskottets ordförande redogjorde förstatistiken för uppföljning av vår miljö med anledning av den motion och denreservation om sänkt svavelhalt som vi har avgivit. Han säger att det är ettprioriterat område och att det ligger mycket i synpunkterna i motionen. Men hanhänvisar fill att arbetet med att förbättra statistiken kommer att prioriterasnästa budgetår. Sänkningen av svavelhalten gjordesredan i oktober 1984. Varje fördröjning kan få oerhörda negativa effekter,eftersom det aktuella området är mycket känsligt och eftersom försurningenpågår dag ut och dag in. som man lagstiftar om en sänkning avsvavelhalten bör man - om det skall ha någon effekt - också ha möjligheter attkontrollera halten. Denna stafistik borde därför redan nu vara sådan att manskall kunna gå in och kontrollera att de berörda verkligen följer upplagstiftningen. Jag tycker inte att det är försvarbart att man hänvisar tillatt man skall prioritera under nästa budgetår. AnL 103ARNE GADD (s) replik: Först till : Det jag sade innebärinte på något sätt att jag är negativ till att man uppmärksammarförsurningsproblemen. Men det är möjligt, , att det inte ärstatistikerna som löser problemet. När man argumenterar som tarman i för mycket beträffande statistikers och statistikens betydelse. pågår faktiskt ett arbete för att få kunskapen om vårmiljö stafistiskt belyst på ett korrekt och välavvägt sätt. Det gäller intebara oljeproblemet. Det handlar exempelvis om att vi skall få en rättvisbedömning av hur olika näringsgrenar, inkl. jordbruket, påverkar vår miljö. Vibehöver naturligtvis få en allsidig belysning, inle en ensidig. Vi får ta ställning till frågan i etttotalperspektiv. talade om slentrian i uppgiftslämnandet. Dethär är ett område där vi ganska lätt kunde ena oss i . Ingen ärföreträdare för ett slentrianmäsigt uppgiftslämnande. Vi har haft enutredning -statistikutredningen - som gått igenom sakläget. Det är bara ett årsedan betänkandet publicerades. Välkomna med konkreta upplysningar om vad somär slentrian! Det gör inget intryck alls att bara kvirra. - Man har juingenting att komma liied utan kör gamla valser en gång till. Konkretisera erlitet grand! Statlig statistik, m. m. tar upp kostnadsfrågan.Jag tycker alt det är en ytterst viktig aspekt när det gällerstatistikproduktionen, liksom när det gäller många andra av de aktiviteter somriksdagen svarar för. Men nog är det märkligt att man tror atf vi skulle kunnafå en statistisk information om det här landet billigare genom att göra enmängd undersökningar htet här, litet där och litet hur som helst i stället föratt göra det hela en gång i ett sammanhang. Kostnadsaspekten kräver litet mer djupgående resonemang änvad presterade i repliken . AnL 104 () replik: Jag vill bara till säga att jag kvirrarinte, och jag har viss respekt för att det behövs ett uppgiftslämnande frånföretagen till olika myndigheter. Men vad man har sagt tidigare och vad som harkommit fram vid olika undersökningar är att den mängd uppgifter som lämnas inär en alldeles för slor börda för väldigt många företag, och det finnsanledning att seriöst se över den mängden, därför att många av de häruppgifterna finns också i andra register, för vilka de insamlats av andramyndigheter. Det dubbelarbete som sker tvingar fram en analys av hur manverkligen samlar in statistiken. Det är möjligt att ochjag inte står särskilt långt från varandra, och därför förvånar det mig attmajoriteten inte ville ansluta sig till de uppfattningar som vi har framfört ireservationen nr 3. AnL 105ELVY (): Med vår motion 945 omsysselsättningsstatisfiken som behandlas i detta betänkande frånfinansutskottet har vi velat peka på den missvisande bild avsysselsättningssituationen i landet som ofta ges i massmedia men kanske framförallt i vissa politiska sammanhang, då de personer som är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder ofta redovisas tillsammans med dem som äröppet arbetslösa. Främst har vi reagerat mot att personer som är anställda i s.k. skyddat arbete räknas till den kategori som är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder och som ofta räknas samman med kategorin öppetarbetslösa. m. gällande att man härigenom "gömmerundan" de arbetslösa för alt därmed få bättre statistik och få nerarbetslöshetssiffrorna. Framför allt när det gäller personer i skyddat arbeteär detta synsätt nära nog upprörande. Alla som har varit på enskyddad verkstad och sett vilka handikapp arbetstagarna där har är övertygadeom att flertalet av dessa människor aldrig kan slussas ut till ett arbete påden ordinarie arbetsmarknaden. Även om vi skulle få en arbetsmarknadssituationi landet som redovisar noll arbetslösa kommer det ändå att behövas en skyddadarbetsmarknad, såvida vi skall möjliggöra för denna kategori människor - somofta har slifit ut sig i den ordinarie arbetsmarknaden - att över huvud tagetfå förmånen av atl ha ett arbete. Det är därför som vi motionärer menar att det voreklarläggande om i varje fall denna kategori arbetstagare kunde skiljas ut ochstatistiskt redovisas på ett sådant sätt att det blev omöjligt att "klumpaihop" dem med öppet arbetslösa.Därmed skulle vi få en sysselsättningsstatistik som bättre stämde överens meddet verkliga förhållandet. De som är anställda i en skyddad verkstad ärnämligen inte arbetslösa - de är inte utan arbete - även om målsättningensjälvfallet är att i varje fall några av dem skall kunna slussas ut på denordinarie arbetsmarknaden. Vi har också i mofionen framhållit del angelägna i att detav sysselsättningsstatisfiken tydligare skall framgå hur många nytillträdandesom kommit fill på arbetsmarknaden. Vi har ju haft enmycket stor utströmning av framför allt kvinnor på arbetsmarknaden, vilket isin tur ställer mycket stora krav på utbudet av arbetsfillfällen, om inteantalet människor utan arbete skall öka. Detta kan i vissa fall medföra attsysselsättningsredovisningen blir missvisande även här. Mofionen har inte vunnit bifall under finansutskottetsbehandling, med motiveringen att det inte är redovisningen avsysselsättningsstatistiken i sig som medför de olägenheter vi har påtalat imotionen, utan detta skulle bero på andra faktorer. Jag är benägen att i sakhålla med, och vi har ju också i motionen poängterat att vi har en på det helataget bra sysselsättningsstatistik, även om vi alltså önskar ett förtydligandei vissa avseenden. Jag har heller inget yrkande, men jag vill ändå uttalaförhoppningen att just det faktum att de här berörda förhållandena har tagitsupp kan komma att medföra att sysselsättningsstatistiken i fortsättningenbehandlas på ett mera korrekt sätt - i olika media och i olika politiskasammanhang. Framför allt hoppas jag att den presumtive läsaren resp. åhörarenblir mer uppmärksam på vad sysselsättningsstatistiken verkligen innehåller. Jag har alltså inget yrkande. Stadig statistik, m. m. AnL 106SIVERT (): I det nu aktuella betänkandet behandlas enfråga som jag lägger den största vikt vid. Det gäller övergången till nyarbetsmarknadsstati-sfik. Att ett enigt utskott tillstyrker en vpk-motion är någotganska ovanligt, men det torde också visa att det här är en ovanligt väsentligfråga. Jag vill gärna understryka vikten av att informationer omsysselsättningen inte går förlorade i samband med den omläggning avarbetsmarknadsstafistiken som förestår. Arbetsmarknaden är känslig, ochförändringar måste kunna avläsas av en mängd olika användare av dennastatisfik. Det är alltså ett viktigt önskemål som utskottet framför, och jagvill yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 19.) AnL 107 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till alt debattera finansutskottetsbetänkande 17 om betalningar till och från staten. 6 Riksdagensprotokoll 1984/85:115-116 Betalningar tid och från staten Betalningar till och från staten AnL 108 (): Jag har anmält mig för tio minuters taletid,men jag tror att jag klarar av att framföra mina argument på fem . I finansutskottets betänkande 17 behandlas två moderatamofioner. De tar upp frågan om och postgirots särställning när detgäller statliga betalningar. Denna fråga och hithörande problem har diskuteratsi . liksom har - naturligtvis, höll jag påatt säga -finansutskottets majoritet avvisat förslaget. Man vill inte införakonkurrensneutrala regler för statens in- och utbetalningar. Vi vet alla attsocialdemokraternas livsluft är statliga monopol. Man vägrar att tillmötesgåkravet från borgerligt håll, att genom ökad konkurrens och valfrihet mellanolika betalningsförmedlare underlätta för medborgarna. Till betänkandet har fogats tre reservationer. Bakomreservation 1 och 2 står utskottets samtliga borgerliga ledamöter, medanreservation 3 är en renodlad moderatreservation. När det gäller postgirot och särställningförsvarar den socialisfiska majoriteten i utskottet denna med en motivering somjag måste få läsa in till protokoll. Utskottet skriver: "OmPK-banken inte längre skulle få förvalta postgiromedlen skulle det få storbetydelse för balansomslutning. Postgiromedlen utgör en betydandedel av den totala omslutningen. Frågan har också betydelse för postgirotsekonomi. ---- Utskottetser inte anledning att göra några ingrepp som påtagligt skulle förändraförutsättningarna för och postgirots verksamhet." Utskottetfortsätter: "Utskottet anser att myndigheternas skyldighet att anlitapostgirot för utbetalningar är en grundläggande förutsättning för att man skallkunna upprätthålla rationella betalningsrutiner i statsförvaltningen. "-Ja, så kan bara ivriga monopolförsvarare argumentera. Man slår vakt ommonopolet. Här har vi borgerliga ledamöter avgivit vår förstareservation. Vi menar att staten måste medverka till att skapa rationella ochbekväma betalningsrutiner i samhället. En väsentlig förutsättning härför äratt fri konkurrens skapas mellan olika institutioner och befalningsformer.Genom att staten för sina betalningar endast anlitar postgirot saknasförutsättningar för konkurrens på lika villkor, menar vi. Den andra frågan som betänkandet behandlar gäller statligain- och utbetalningar. Utskottsmajoriteten avvisar vårt motionskrav med atthävda att starka samhällsekonomiska och regionalpolitiska skäl talar för attstaten utnyttjar postgirot. Samma trångsyn - ingen förståelse för konkurrensensvitaliserande förmåga. I reservation 2, som också aren gemensam borgerligreservation, pekar vi på att det för att man skall kunna få en rationellbetalningsförmedling är nödvändigt att betalningsmottagare och inbetalare frittkan välja betalningsform. Huvuddelen av alla anställda får sina löner insattai bank, och praktiskt taget alla vuxna svenskar har bankkonton. Det borde varasjälvklart att även betalningar till staten skulle få göras från bankkonton.Detta skulle underlätta inte bara för enskilda utan också för många företag. Den sista reservafionen är, som jag redan sagt, en renmoderatreservafion. Den berör den statliga kassahållningen.