prot · G809160 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tycker atf de signaler som under en långtid kommit från aktiemarknaden om en ökad insfitutionalisering understrykervärdet av detta. I propositionen föreslås att straffskalan i taxeringslagenutvidgas till att omfatta fängelse utöver nuvarandebötesregler för den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätteruppgiffsskyldigheten. anser infe aft förslaget om straffskärpningkan accepteras. Med anledning av reservationerna 30, 31 och 32, sombehandlar ränfeför-månliga lån och räntefillägg för bilförmån, vill jag kortdeklarera att dessa erhållit en sådan utformning aft vi från sidainte kan stödja dem. Under mom. 38 och 39 kommer vi därför atf avstå från attrösta. För undvikande av missförstånd i sakfrågan vill jag påpeka aff folkpartiettidigare, när frågan om ränfetilläggen för ränteförmånliga lån behandlades,krävde ett avskaffande av ränfetilläggen samt aft vi var motståndare närräntetilläggen infördes för bilförmån. Vi står givetvis kvar vid de häruppfattningarna. Med anledning av vad jag här anfört samt medhänvisning till reservationerna som har avlämnats yrkar jag bifall tillreservationerna 4, 5, 10, 11, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 27, 34 och 35. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemsfällan, som följer förslaget ipropositionen. Förenklad självdeklaration, m. m. 36TOMMY (vpk): Skattepolitik är klasspolitik. Den kanutformas dels för att medverka till att utjämna de stora inkomstskillnader sområder inom kapitalismen, dels för aft stödja och gynna de redan privilegieradegrupperna i eff samhälle. Borgerlig skatfepolik syftar i stort fill dennasenare utformning. Skattepolitik är dock infe enbart eft sätt aff gynna denena eller andra klassen i samhället. Den kan också användas för aff anfingenskapa rättvisa i socialt och kulturellt hänseende genom en väl fungerande ochutbyggd offentlig verksamhet eller för att enbart understödja kapitalistklassenoch med den förbundna skikt genom atf sådana verksamheter stärks som har tilluppgift att slå vakt om de bestående orättvisorna. Därför är borgerligskattepolitik en djupt orättfärdig och krass klasspolitik, som syftar fill attundanhålla samhället resurser för den sociala och kulturella utveckling somskall tjäna folkflertalet. Även socialdemokratiskskaffepolifik är emellertidborgerligt färgad. Där tas stor hänsyn till den härskande kapitalislklassensprofitjakt och förmögen- -S protokoll 1984185:160-161 Förenkladsjälvdeklaration, m. m. hetsskapande.Den tredje vägens polifik, som socialdemokraterna vill kalla sin s. k.krispolitik, gynnar kapitalet och drabbar de arbetande. Detär de principiella grunderna för skattepolitiken som också visar vadparfierna avser atf genomföra vid eff eventuellt makttillfrädande och var derasfördelningspolitiska profil befinner sig. Inför ett eventuellt borgerligtövertagande av den politiska ledningen av landet är det av intresse atfskärskåda vad det ledande borgerliga partiet, moderata samlingspartiet - detgamla i nyliberal tappning - står för när def gäller degrundläggande rättvisefrågorna. Högernvill fa bort all progressivitet i beskattningen, dvs. de vill få bortsådana inslag i beskattningen som har någon inkomstutjämnande effekt. Den villå andra sidan öka den indirekta beskattningen. Denna är till grunden regressiv,dvs. slår hårdare mot dem med låga inkomster än mot dem med höga. Dessutom väsentligt sänka def totala skatteuttaget, men huvudsakligen endast för demmed höga inkomster eller stora förmögenheter. Detta är sammanfattningen av denmoderata skaftepolitiken. Aft denna väg i sin förlängning skapar otrygghet förde icke besuttna genom atf social och kulturell verksamhet skärs ner och fillstor del privatiseras, dvs. görs tillgänglig för privat profitjakt, är helt ilinje och konsekvens med traditionell högerpolitik. Marginalskattesänkningarhar blivit ett av högerns och den samlade borgerlighetens stora fältrop motskatterna och den offentliga gemensamma nödvändiga och nytfiga verksamheten.Men man talar inte i klartext om vilka som skulle få nytta avmarginalskattesänkningar - lika litet som man talar om hur det skulle gå för dearbetslösa, sjuka, pensionärerna, låginkomsttagarna och många fler som kommeratf drabbas. Deav föreslagna skattesänkningarna skulle öka skaften för alla medinkomster upp till . För dem med inkomster därutöver skullesänkningarna börja slå igenom. Först med några hundralappar eller någontusenlapp för en genomsnittlig industriarbetare och sedan med tiotusentalskronor för dem med mera "ståndsmässiga" inkomster ikvartsmiljonklassen och därutöver. k. skaftesänkning skall dessutom läggas fill den redan genomförda, dvs. k. underbara nattens överenskommelse. Den som då hade inkomster över dennakvartsmiljon skulle med def moderata förslagets eventuella genomförandekomma aff tjäna totalt . enbart fill följd avskattesänkningen. Man kallar detta för marginalskatfesänkningar, alltmedanvanliga arbetare med vanliga arbetarinkomsfer i stort sett inte fått vidkännasnågon förändring alls. Om de har fått vidkännas någon förändring så är def enskärpning. Menhögern nöjer sig inte med detta. vill dessutom återinföra det fullavärdet av avdragsbegränsningen, som det så vackert heter. Det innebär bara atfde med stora underskotfsavdrag - dvs. de med mycket höga inkomster, eftersomdel knappast går att ha stora underskottsavdrag vid låga inkomster - skallskaffesubvenfionera bl. a. sina konsum-fionslån fullt ut. kan manräkna med aft underskoftsavdragen kommer attnärma sig . Med nuvarande begränsningar skulle det innebäraknappt 20 miljarder i skattebortfall, medan det med högerns förslag skulle bliuppemot som lånefinansierad konsumtion skullesubventioneras med i form av mindre skaft. Def är med def parfi som har denna polifiska profil somcentern och folkparfiet kommer aft traska patrull vid ett eventuelltregeringsskifte. Folkparfiet har för övrigt också för egen del uttalat sig förmarginalskaffe-sänkningar på samma nivåer som föreslår. Det ärnaturligtvis svårt atf tro att framfiden i skattepolitisk mening kommer att seväsentligen annorlunda ut än den moderata om dessa tre parfier skulle övertamajoriteten i . Men den skattepolitik som socialdemokraterna har fört iregeringsställning kan infe heller undgå krifik. Vi har t. ex. den underbaranattens överenskommelse om skattesänkningar för höginkomsttagarna, somdessutom träffades under den socialdemokrafiska opposifionstiden.Regeringspolitiken är också följsam till kapitalets rörelser och spekulafioner.Den har i väsentlig grad fjärmats från de arbetarrörelsens ideal sominnefattade rättvisa och utjämning. Dagens socialdemokratiska skaftepolitikhar infe ens mycket kvar av den rättviseprofil som Wigforss drog upp underefterkrigstiden. Den socialdemokratiska rädslan för att göra ingrepp mot destegrande monopolisfiska tendenserna inom ekonomin, t. ex. genom en reellbeskattning av stora förmögenheter, visar hur väl anpassningen tillkapitalismen har gått. Åtgärderna som föreslås från slårofta mot de arbetande och gynnar vanligtvis storfinansen. Därför vore enomorientering på sin plats. kommunisterna har i olika mofioner lagtfram sina förslag till hur skattepolitiken skall se ut. I detta betänkande tasför vår del endast upp förslaget till förändringar av avdragssystemet. Vpkhävdar - och det med rätta - atf väsenfliga skärpningar måste till i denständigt kraftigt växande avdragsdjungeln. Som jag fidigare nämnt närmar sig underskottsavdragensnabbt . För eft par år sedan låg nivån på ca 30 miljarder, medanavdragen i mitten av 1970-falet, dvs, för ungefär fio år sedan, uppgick fillomkring 5 miljarder, I början av 1960-falef var summan av underskottsavdrageninte mer än några hundra miljoner. Orsaken fill denna kraftiga ökning stårdelvis atf finna i ökade byggkostnader och fler egnahem, men framför allt i enväsenfligt ökad spekulafion i småhus , Dengrundläggande anledningen till spekulationen utgör dock det privata ägandet avmarken. Det liberala avdragssysfem som vi har när def gällerbeskattning påskyndar utan tvivel spekulationskarusellen och medverkar till atfdriva upp priserna. Det kan infe vara rimligt att just småhusägandet skall fåde största subventionerna inom bostadssektorn. En mycket liten del tillfallerdef boende som utgörs av hyresrätter, om man ser subvenfionerna i förhållandetill antal boende. Men problemet är framför allt det storaskaffesubvenfione-rande som sker genom avdragen för ett mera påtagligtlyxboende. Förenklad självdeklaration, m. m. Förenklad självdeklaration, m. m. inte vara rätt aft via skatteavdrag subventioneraöverklassens lyxboende. De som får betala dess boendekostnader är vanliga skaftebef ålande arbetare och lägre tjänstemän, som själva av ekonomiska skälhänvisas fill boende med hyresrätt. Därför har vpk lagt fram förslag om aft manskall begränsa rätten till underskotfsavdrag så aft eft tak införs som motsvarasav de avdrag som gäller vid statliga lån till egnahem. De som inte nöjer sigmed ett sådant egnahem utan kräver större lyx måste själva få stå förmerkostnaderna. Vi vill dessutom slopa möjligheterna till avdrag förräntor som avser annan konsumtion än just boendet. En bättre väg atf gå förfinansministern och hade utan tvivel varit att minska skatteavdrageni stället för atf höja räntan. Det skulle säkerligen ha medfört att lån förkonsumtion minskade väsentligt, och det skulle också ha slagit mer rättvist. Jag skall självfallet också beröra den frågasom står som rubrik till utskottets betänkande, nämligen förenkladsjälvdeklaration. Vi har från vpk:s sida accepterat regeringsförslaget omförenklad självdeklaration. Vi har inte lagt fram någon mofion med anledningav proposifionen därför atf vi har den uppfattningen aff def mesta i den ärhelt rikfigt. Vi anser inte atf def kan vara fel atf kreditinstitut blirskyldiga aff uppge räntor och förmögenheter till skattemyndigheterna. Def kaninfe heller vara fel aft göra sådana förenklingar och införa sådanaschablonbeloppsavdrag som omfattar en stor del av dem som har arbetsinkomster.Däremot finner vi de lättnader som genomförs för dem som spekulerar i aktieroriktiga. De är dock infe av sådan omfattning att vi av den anledningen sägernej fill reformen. Det förslag som skatteförenklingskommittén lade fram kundeinte accepteras av vpk. blev detta infe heller regeringens förslag, vilketvi anser var bra. I förslaget hade alltför stora generaliseringar gjorts somenligt vår mening hade inneburit ökade orättvisor. Däremot skulle ytterligareförenklingar kunna göras, bl. a. genom att slopa rätten fill en mängd av deavdrag som tillåts. Jag har berört dessa i det föregående, varför jag infetänker upprepa dem. I samband med förslaget om en förenklad självdeklarationfas också frågan om inflafionsskyddets slopande upp. Som vi framhållit ifidigare debatter har vi infe haft anledning atf slå vakt om någotinflafionsskydd. Tvärtom har vi tyckt aft det varit ett orättfärdigt inslag iskattepolitiken atf inflationsskydda skatteskalor, vilket inte innebärnågonting annat än att personer med höga inkomster och därigenom också högamarginalskaffer gynnas. Den falare som står här och säger att inflafionsskyddetförhindrar att skatterna skärps genom inflationen snackar i nattmössan.Skatterna skärps inte på grund av inflafionen. Möjligen gör de det på grund avlöneökningar, men def är någonting helt annat. Under de borgerliga åren fanns detfaktiskt fillfällen då vi hade O % i löneökning men i inflation. De som dåtjänade på inflationsskyddet i skatteskalorna var infe de arbetande. Vpk har också en kommittémotiön som behandlatsi detta betänkande. Den berör frågan om hur beskattningsreglerna slår i frågaom merkostnaderna inom vårdbidraget. Vi har där föreslagit aff man skall göraen utvärdering för att få ett mer samlat grepp över vilka effekterna blir. Utskottet har infe ansettaft en sådan utvärdering skall göras, vilket vi Nr 160 Förenklad självdeklaration, m. m. Jagyrkar bifall fill vpk:s mofioner 2386 och 1154 och i övrigt till utskottetshemställan. Anf.37 () replik; riktade några våldsamma rallarsvingar mot moderatasamlingspartiet - eller högern som han kallade det, det var länge sedan partiethette så -, varför jag känner mig nödsakad att bemöta honom på vissa punkter. Förstsade han aft vi ville avskaffa all progressivitet i skatteskalan, vHket är heltfelaktigt. har tydligen läst på dåligt. Däremot har han rätt ipåståendet aft vi vill sänka det totala skattetrycket. är världsmästarenär det gäller skattetryck, och det tror jag inte är mycket att stå efter. Eftlägre skattetryck skulle också minska rundgången skatfer-bidrag-avgiff er. Defmåste vara något fel när antalet socialbidragsf ägare har ökatmed eff par hundra tusen och uppnår till 500 000 människor. NärTommy säger att vi inte gör någonfing för arbetslösa, sjuka ochpensionärer, kan jag sammanfattningsvis säga, att genom eft lägre skaftetryckblir det bättre fart på , större anledning atf bygga ut företag ochstörre anledning att ta ett extra arbete för aft tjäna mera. Därigenom får viockså bättre råd att ta hand om de arbetslösa, de sjuka och pensionärerna. Deffinns ett bra talesätt som säger: Har man inte råd aft låta människor lyckas, harman infe heller råd aft ta hand om dem som misslyckas. Sedan kom in på underskotten och sadeaff de uppgick till . Det föreföll som om att dessa pengar används till konsumfionskrediter för redan rika människor.I själva verket är av underskottsavdragen ränta på bostäder. Vi har sagtatt man successivt bör avveckla begränsningen av underskottsavdragensskattemässiga värde. Men, och det är ett viktigt men, vi vill återuppväcka denutredning om otillbörliga underskottsavdrag som lades ned , eftersomvi anser atf det är av stor vikt atf man infe kan komma undan skatt på det sättsom här nämnde, dvs. genom kraftiga konsumtionskrediter. Vi villalltså uppväcka utredningen och få fram ett förslag som begränsar deotillbörliga underskoftsavdragen. 38 ()replik; När påstod att regeringspolitiken vid en eventuellborgerlig valseger skulle innebära aft skulle acceptera moderaternasskatfeförslag, var han fakfiskt ute för att vilseleda allmänheten. Av vad jaghar sagt har det klart och tydligt framgått, liksom också av centerpartietsställningstagande tidigare, aft vi infe accepterar skaftepolitik,som innebär att skattebördan övervältras på de lägsta inkomsttagarna. Vikommer själva atf bestämma vilken skattepoHtik vi vill föra. Vpk är ganska vantvid aff kompromissa. Vi får först se hur valet går. Förenkladsjälvdeklaration, m. m. borgerligaöverläggningar som eventuellt kommer aft föras skall riktlinjerna förskaftepolitiken utformas. Så mycket är säkert aft infe accepterarvare sig skattepolitik, som den presenterats , eller densocialdemokrafiska skattepolitiken. Anf.39 () replik; När anfaller som värst far han ju i litet grand. Hanpåstår att traskar patrull med . Detta är inte sant,. Vi har över huvud taget aldrig uttryckt den målsättning som KnutWachtmeister presenterade och som faktiskt borde hauppmärksammat, nämligen atf statsskatten borde avskaffas fullständigt. Vi harsagt att vi har mäletatt sänka marginalskatterna, och att göra detta rejält.Däremot kan vi inte gå fram i den takt som föreslår, Folkparfietmenar atf def är viktigt atf lönebildningen hänger med, liksom också atfförhandlarna får göra detta, Def är nämhgen, , infe bara skaftensom bestämmer vad människor har att leva av, utan också de löner man får utbestämmer den saken. Även de sociala förmåner som vi häri det här landetbestämmer standarden, siktar enbart in sig på skatten. Men det ärinfe riktigt. Jag har försökt atf ge en förklaring så aft jagtycker att nu borde ha förstått def hela, Defär fakfiskt intressant, fru falman, def här med frågan om vem traska patrull med. Blir def med den finansminister i en socialdemokratiskregering som har sagt aft marginalskatterna är eff mycket mycket stort problemoch att man måste gå vidare med nya och förnyade marginalskattesänkningar ochsom även har en statssekreterare som i debattartiklar talat om en proportionellinkomstskatt? Jag tror aft det kan bli ganska bekymmersamt för traska patrull, för det är ju vad han gör. 40 (vpk) replik; Till att börja med vänder jag mig till , Bortsett frånom inte tyckte om atf jag kallade för högern toghan tydligen åt sig och begärde replik på mitt inlägg. Det är väl ett bevis påatt jag inte har hamnat helt galet. Detär fakfiskt så - jag har själv läst om det i en moderafmotion och jag har hörtdef sägas i debatter tidigare, för ungefär eff år sedan - aft högern vill slopaden progressiva beskattningen och i stället införa proportionell beskattning.Det är man inne på. Om vill utmejsla detresonemanget, får man väl komma med eft nytt program och fa avstånd från detsom man har framfört, både i motioner och under debatt här i kammaren.Moderaterna talar om att sänka skattetrycket, så atf folk kan ta extraarbete,Def skulle innebära att färre människor blev arbetslösa. Ja, dessa påståendenstår litet grand i motsättning till varandra. Jag tror aft t, o, m, KnutWachtmeister begriper detta, om han så aft säga bara suger litet på det, Efflägre skattetryck - på det sätt som förespråkar - är alltså inte till förvanligt folk, utan ett lägre skattetryck kommer dem till godo som har högainkomster och stora förmögenheter. Därmed har jag sagt tilräckligf om densaken. Beträffandecentern är det naturligtvis inte utan att man känner en viss oro - också KjellJohansson kan lyssna på detta. Jag sade inte att ni traskar patrull utan taladeom det parti som och kommer att traska patrull med efterett eventuellt regeringsskifte. Däri ligger alltså en liten skillnad, I dagförsöker ni i varje fall i viss mån ha åtskild polifik. Men det kommersannolikt att bli en sammanslagning efter eft eventuellt regeringsskifte, ochdå är def utan tvivel som kommer att vara det tongivande partiet.Stig Josefson säger aft han infe kan acceptera politik iskattefrågan. Men det förhöll sig på samma sätt inför den förra borgerHgaregeringen. Då talade så vackert om att inte någonstatsrådsplafs var så attraktiv aft han skulle dagtinga när def gällerkärnkraften - men det gjorde han som bekant. Sedan,, när det gäller frågan om vem jag skall traska patrull med kanjag definifivt säga atf det i varje fall inte blir med någon borgerligfinansminister. Men det lär väl visa sig huruvida def blir frågaom att traska patrull över huvud taget. Någon som har sådana förklaringar ochsådana skafteidéer som en viss statssekreterare står för kommer jag under allaomständigheter inte atf traska patrull med - oavsett om det är en borgerligeller socialdemokratisk finansminister. Förenkladsjälvdeklaration, m. m. 41 () replik; Beträffande slopandet av inkomstskaften, som vidhålleratt vi vill genomföra, hänvisar jag till vårt partiprogram, till vårapartimotioner och till vår reservation på s, 83 i skafteutskoftefs betänkande60, På alla dessa ställen står det nämligen att vi vill avskaffa den statligainkomstskaften utom vid höga inkomster, Def är en mycket viktig reservation,! TommyFranzén vill inte slå vakt om inflafionsskyddet. Gå ut och fråga vanligajobbare vad de tycker om att def uteblivna inflationsskyddet har höjt derasskatt med , i jämförelse med vad de uflovades ominflationsskyddet hade funnits kvar! Fråga dem om de tycker aft det är bra,! Jag är säker på att de inte kommer atf svara på ett sätt somTommy önskar. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar, Anf.42 () replik: drar in energipoHtiken i denna debatt och talar om vadsom skedde under den borgerliga regeringstiden. Det var väl minst av alltmoderat politik som fördes då. Förenkladsjälvdeklaration, m. m. Anf.43 () replik: Vilken politik som går in i en regering på bestämmer visjälva, Anf.44 (vpk) replik: Det är naturligtvis bra om i detta skede säger atf de intehelt vHl ta bort progressiviteten i statsskatten. Men tittar vi på det förslagsom har lagt fram finner vi aft de far bort ytterligare ca 16miljarder kronor av statsskatten, som kommer aft ligga på 38 miljarderkronor. Det blir alltså kvar 22 miljarder. Därmed har nära noghalverat den redan låga andelen progressiv skaft, dvs. utjämnande skaft, inomskattesystemet. Imitten på 1970-talef låg andelen progressiv skatt av samhällets totalaskatteinkomster på uppemot en tredjedel, och är den en åttondel. Med denmoderata skaftepolitiken blir den inkomstutjämnande skaftens andel inte mer änen tolftedel, och def innebär atf progressiviteten nära nog tas bort - endast22 miljarder av 300 miljarder skulle vara inkomstutjämnande. Däremot är intemoderaterna främmande för att höja indirekta skatter, som är regressiva ochalltså har rakt motsatt effekt. Skallvi tala om inflafionsskydd eller om skattesänkningar? Det är faktist två vittskilda saker som far upp. Def är infe inflationsskydd i sigsom har effekten aft det blir en skattesänkning på . Systemet harkonstruerats på ett sådant sätt atf skatterna skall sänkas om def bara är engnutta inflafion oavsett om det görs lönehöjningar eller inte. Jag skulle viljase den borgerliga finansminister som fortsatte med det som ni höll på , med hög inflationstakt och mycket låga löneökningar. Den typen avinflationsskydd kommer till slut att innebära atf statskatten försvinner helt,bHr noll. Det går inte atf komma ifrån detta. Anledningentill att jag drog in energipolifiken i debatten, Sfig Josefson, var aft jagville ge ett exempel på trovärdigheten, vad som kommer aff accepteras och inteaccepteras. Det kan också finnas andra exempel. 45 (): Det är med tillfredsställelse som majoriteten av utskottet har godkäntregeringens förslag till en betydande förenkling av deklarations- ochtaxeringsförfarandet. Förslaget innebär aft en stor majoritet av landetslöntagare och pensionärer på ett enkelt sätt kommer atf klara av det åriigabestyret med aff upprätta sin självdeklaration. Vi vet atf många deklaranter-även bland löntagarna - med nuvarande sysfem har ansett sig nödsakade atfanlita hjälp för atf upprätta sin deklaration. Med förslaget om en förenkladdeklaration kommer de nu aff slippa detta. Enradikal förenkling för ett stort antal skattskyldiga har stor betydelse ocksåför skattemyndigheterna. Dels kommer deklaralionsmassan som kräver manuellgranskning att minskas kraftigt, dels kommer övriga gransknings- ochregistreringsbehov atf minimeras. Därigenom lösgörs resurser som bl. a. kananvändas för en bättre information och annan service till allmänheten,som inte minst företrädare i utskottet fidigare efterlyst Nr 160 men som de tydligen vid det här tillfället ej vill ta varapå, ry,. En annanfördel vinns också genom alt mer resurser kan sältas in för en , moc 4junil985 fördjupad granskning av de svårkontrollerade deklarationerna. uppnår manen rimlig förskjutning av tillgängliga resurser mot deklarafioner r-.._ ,> , där det kan förekomma mer omfattande skatteundandragande. .., , ,, Enligt utskottsmajoritefens mening har frågan om ettförenklat deklarations- och taxeringsförfarande en hög angelägenhelsgrad, settur såväl de skattskyldigas som skattemyndigheternas synvinkel. Med hänsyn bl.a. till aff det helt övervägandeantalet heltidsarbetande inkomsttagare genom1982 års skattereform erhållit betydande marginalskaffelättnader förinkomståren 1983-1985, anser utskotfsmajoritefen aff en förenklingsreform börprioriteras framför ytterligare sänkningar av den statliga skatten. Jag vill isammanhanget framföra att enligt en undersökning utförd av ,som redovisas i finansutskottefs yftrande i ärendet, erhåller avinkomsttagarna en större skatfeläftnad genom förslagen i proposifionen än genomen uppräkning av basenheten, som def föreslås i reservafioner från deborgerliga, parfierna. Skattelättnaden har enligt proposifionens förslagdessutom sin tyngdpunkt i mellan- och låginkomsfskikten. En höjning avbasenheten gynnar däremot i första hand inkomsttagare med högre inkomster,vilket vi från utskoftsmajoritefen ej kan acceptera, främst av fördelningspolitiskaskäl.