prot · G809115 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är synnerligen olyckligt alt ett beslul som i och försig hade goda syften - det är vi eniga om - i stället har medverkat till altförsvåra situationen för en bransch som redan har betydande problem. En redanhög arbetslöshet riskerar att bli ännu högre. Jag tvivlar på att de som drabbasdelar arbetsmarknadsministerns förnöjsamhet när det gäller den här reformen.Jag tycker alt det är anmärkningsvärt att arbetsmarknadsministern inte harnågon som helst förståelse för de problem som har uppstått. En annan följd av det nyinrättadepermitteringslöneinstilutel är alt förelag som inte tidigare varit anslutnatill AMF , för alt få del av ersättningen vid permitteringar, tvingas tecknasamtliga AMF-försäkringar. Deras lönekostnader ökar således inte ,som redovisades för , ulan med utöver kostnaderna för denya permitteringslönerna. Det är otillfredsställande alt stöd av allmänna medelendast betalas ut på villkor att vissa privata försäkringar tecknas. Det ärockså oacceptabelt atl denna följd av de nya reglerna inte redovisades förriksdagen. Jag skulle vilja veta om arbetsmarknadsministern själv varmedveten om denna effekt när hon lade fram sin proposition för . När det gäller den sista frågan vill jag sägaatt man, när tog det här beslutet, gjorde klart att den vanligaformuleringen gäller, dvs. att företagen skall omfattas avkollektivavlalsenliga villkor. När vi går in med statsbidrag av olika slagbrukar vi ju ställa som krav alt företagen skall ha tecknat försäkringar. Jaghar uppfattat det som att även parti har ansett det varaskäligt att de enskilda företagen måste ställa upp på dessa krav. Däremotkräver vi inte av dem att de skall teckna kollektivavtal. Del är rikligt, som säger och som ocksåframgår av mitt svar, att många företag på byggsidan var oförberedda för detnya systemet. Men jag vill påstå att byggnadsbranschens arbetsgivare i hög gradsjälva har medverkat lill att det blev på del sättet. Diskussionen om det nya systemet pågick i ett par årmellan oss och arbetsmarknadens parter. Ursprunget till det hela var enöverenskommelse mellan - en överenskommelse som vi frånstatsmakternas sida inle kunde ställa oss bakom, därför att den skulle hainneburit regler som hade kostal staten myckel mer än enligt del gamla systemetdär arbetslöshetskassorna gick in. Vi hade många ingående diskussioner, och när det gälleralla delar av arbetsmarknaden utom byggsidan var vi och arbetsmarknadens parteröverens . Del hade varit möjligt också förbyggbranschens arbetsgivare atl träffa en överenskommelse vid den tidpunkten.Men de gjorde tydligen den bedömningen alt de ville stå utanför lagen. Ellerockså trodde de kanske atl lagen skulle utformas så atl de inle skulle omfattasav den. På ett mycket tidigt stadium klargjorde jag atl så inte skulle blifallet. Jag beklagar alt många enskilda arbetsgivare därför inte kundeförbereda sig på det sätt som både jag och lycker hade varitrimligt. Men del är inte skäl för att ändra de nuvarande reglerna. Om ändrade regler om permitteringslön AnL 21 (): Först de kollektiva försäkringarna. Det ståringenslans i underlaget för beslut att arbetsgivare skulle hatecknat de kollektiva försäkringarna och ingenting om de merkostnader som mångaarbetsgivare har drabbats av. Detta är helt otillfredsställande. Arbetsmarknadsministern skyller nu på byggförbundet. Men detta visar hela förfarandet; hur olyckligt det kangå när regeringen sätter sig ned vid parternas bord och under hot omlagstiftning tvingar fram ett avtal på den ena partens villkor. Det varfaktiskt vad som hände. Det visar också hur illa det kan gå när man behandlarhela arbetsmarknaden som om förhållandena vore identiska på alla håll. Frågor av detta slag bör överlåtas åt parterna - det är desom känner förhållandena i branscherna och i olika företag. Går det inte alt fåfram ett avtal som omfattar hela arbetsmarknaden finns det i allmänhet godaskäl för det. Alla yrken och branscher har sina för- och nackdelar. Den som tarett arbete inom t. ex. restaurangbranschen vet att det inte är ett 9-5-jobb.Den Om ändrade regler om permitteringslön som tarett arbete inom byggnadsbranschen vet alt väderpermitteringar förekommer. Delär endast parterna som i de enskilda fallen har förutsättningar att självakomma fram till hur regler för arbetet skall se ul och hur nackdelar skallkompenseras. Vi måste acceptera att vi har en varierad arbetsmarknad.Det ger också olika människor möjligheter att finna ett arbete som passar dembäst. gör vi politiker bäst i att inte lägga oss i, och det är precisvad vi borde ha tänkt på i detta fall. Jag är fortfarande förvånad över attarbetsmarknadsministern inte inser de mycket negativa konsekvenser förbyggsysselsättningen och framför allt för de företag inom specialbranscher somhar drabbats mycket hårt. Det kommer också att ha konsekvenser för kostnadsutvecklingenpå byggnadssidan, vilket inte kommer att glädja vare sig hyresgäster ellervillaägare . Dessa konsekvenser får inte ignoreras på del sätt somarbetsmarknadsministern gör. AnL 22 Arbetsmarknadsminister : Jag vill klart framhålla tre saker: För det första: Arbetsmarknadens parter kom gemensamt tilloss för att diskutera denna fråga. För det andra: Vi klargjorde myckel tydligt att vi varvilliga att ta hänsyn till de speciella regler som gällde för de delar avarbetsmarknaden där väderpermitteringar är ett faktum. Delta var klart på ettmycket tidigt stadium. Det hade varit möjligt att bli färdigmed denna fråga, om byggnadsbranschens arbetsgivare hade ställt upp på det sättsom arbetsgivare inom övriga delar inom arbetsmarknaden gjorde'. För del tredje: Denna punkt är denviktigaste, och det är där och jag skiljer oss åt. Visst ärarbetsmarknaden varierad. Men vi socialdemokrater är inte beredda att av denanledningen säga att de gamla klasskillnaderna mellan arbetare och tjänstemänskall bestå. Frågan om de olika reglerna för permittering har i del här landetdiskuterats , och vi är glada över atl vi äntligen har kunnat tabort en gatnmal orättvis klasskillnad. AnL 23SONJA REMBO (m): Jag är glad över att denna orättvisa kan tasbort, men resultatet har ju blivit nya orättvisor. Det är delta som är detstora problemet. De människor som blir arbetslösa till följd av de nya reglerna- del gäller, jag upprepar det, framför allt vissa sektorer inombyggnadsbranschen - tror jag inte är särskilt lyckliga över reformen. För dessamänniskor handlar det inle om rättvisa eller orättvisa vid permitteringar. för demhandlar det om arbete eller icke arbete. Arbetsmarknadsministern sade att hon är beredd att tahänsyn till effekterna vid väderpermitteringar. men resultatet visar ju att maninte har tagil de hänsyn som man borde ha tagil i detta sammanhang, Byggförbundethar alldeles skrivit ett brev till arbetsmarknadsministern och framförtönskemål om en tidigare uppföljning av permitteringslöneinslitutet. Jag tyckeratt arbetsmarknadsministern skall lyssna mycket noga på vad haratt säga. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:512 om byggstarten för temahuset vid iLinköping Ombyggstarten för temahuset vid i AnL 24 Utbildningsminister : Fru talman!Börje har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attbyggstart skall kunna ske för temahuset vid i . Beredningen av denna fråga haravslutats. Jag utgår från att regeringen har besked ombyggstart för nybyggnaden för temaforskning. AnL 25BÖRJE (): Jag ber alt få tacka statsrådet svaret på frågan. Jag anser att svaret är mycket positivt, men man kan jutycka att byggstarten har dröjt . Inte heller nu vet man säkert när denegentligen kan äga rum. Avsikten var ju att starta . Hur länge kandet dröja, innan den verkliga byggstarten sker? Hur lång byggtid räknar manegentligen med? måste ju temaforskningen i bedrivas i deprovisoriska lokalerna. Trångboddheten inom har med stigandeantal studerande och anställda hastigt blivit alltmer svårbemästrad. Del sägs iverksamhetsberättelsen atl lokalproblemen har accentuerats till följd av denomständliga processen vid beslut om bygginvesteringar. Får jag fråga: Kan detvara trögheten i beslutsprocessen som gör atl besked om byggstart för temahuselhar dröjt så länge? Jag vill gärna tro att statsrådet harstort intresse för lemaforskningen i . Jag hoppas alt det inte ärfråga om ointresse. Utredningen om inrättande av den tvärvetenskapligatemaforskningen vid gavs ett uppdrag . Tankarom den här verksamheten fanns . Man kan läsa om att det funnitsett intresse . Även om den verkliga starten dröjde . till1980, har den myckel intressanta och värdefulla temaforskningen - och dendärtill knutna forskarutbildningen - under en lång lid måst bedrivas iprovisoriska lokaler. Verksamheten har glädjande nog växt. De provisoriskalokalerna har blivit för små. Många lösa förhyrningar har krävts, och verksamhetenär spridd till olika stadsdelar. Laborationerna i t. ex. Tema-Vatten kanknappast fullgöras i nöjaktig omfattning och tillräckligt effektivt ocharbelsbesparande. Trots lokalproblemen har temaforskningen gett en mycket finprofil åt , och del är verkligen pä tiden atttemaforskningen får sitt ändamålsenliga hem. Om byggstarten för temahuset vid iLinköping När räknar statsrådet med atl den verkliga byggstartenkommer till stånd? Det är vecka 16 . Avser regeringen att gebyggnadsstyrelsen uppdraget atl bygga eller måste hålla ispade och spett även när det gäller den här byggnationen? AnL 26 Utbildningsminister : Fru talman!Som vet är anspråken på nybyggnation inom högskoleområdetilandet i dess helhet liksom i för stora. Jag är väl medveten ombehovet av nya lokaler för temaforskningen. Det är ett prioriterat bygge ochhar legat mycket högt upp på listan. Det kommer till stånd i heltnormal ordning utan de särskilt okonventionella åtgärder som vi har vidtagitvid ett annat bygge i och som och jag vid ett tidigaretillfälle har resonerat om. Jag har för dagen inga ytterligare besked att lämna utövervad jag sade i mitt svar, nämligen att besked kommer . AnL 27 (): Det måste då innebära att regeringen kanskeredan i dag har tagit ett principbeslut och alt det av skilda skäl inte bliroffentligt förrän . Kan man då i räkna med att det blirbyggstart ? Och i så fall: Är del ell års byggtid ellertvå? Hur lång lid har man att ändå behöva vistas i de lokaler som finns? AnL 28 Utbildningsminister : Frågestunderna blir väldigt underliga om vi statsråd svarar att vi kan geytterligare besked vid ett annat tillfälle och frågeställaren fortsätter att ställa frågor om samma sak.Besked kommer . Regeringen har inte fattat något beslut Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Föredrogs och hänvisades 1984/85:3030till finansutskottet 1984/85:3031till utbildningsutskottet 1984/85:3032lill arbetsmarknadsutskottet 1984/85:3033till näringsutskollet 1984/85:3034till finansutskottet 1984/85:3035till arbetsmarknadsutskottet 1984/85:3036till utbildningsutskottet 1984/85:3037lill bostadsulskotiei 1984/85:3038 yrkandena 1-8 och11-17 lill arbetsmarknadsutskottet yrkandena 9 och 10 till näringsulskottetyrkandena 18 och 19 till utbildningsutskottet 1984/85:3039till bostadsutskottet 1984/85:3040yrkandena 1 och 2 till utbildningsutskottet yrkande 3 till arbetsmarknadsutskottet /85:3041 tillbostadsutskottet /85:3042 till finansutskottet /85:3043 och 3044 tillarbetsmarknadsutskottet /85:3045-3047 till trafikutskottet /85:3048till socialutskottet /85:3049-3053 lill skatteutskottet /85:3054 och3055 till finansutskottet 9 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1984/85:51 10 § Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkanden 1984/85:16om studiesocialt stöd (prop. 1984/85:100 delvis), 1984/85:17 om invandring m.m. (prop. 1984/85:100 delvis), 1984/85:18 om vårdbidrag för handikappade barn(prop. 1984/85:100 delvis) och 1984/85:19 om anslag till administration avsocialförsäkring m.m. (prop. 1984/85:100delvis). AnL 29 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 16, 17, 18 och 19kommer att debatteras i lur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande16 om studiesocialt stöd. AnL 30GULLAN (): Det föreliggande utskottsbetänkandet behandlarutbildningsdepartementets samtliga anslag som gäller studiestöd och demotioner som väckts i anledning av budgetpropositionen. Till belänkandel haravgetts inte mindre än 17 reservationer, varav tre från oss moderater, nämligenreservation nr 8, nr 12 och nr 17. Jag kommer i mitt anförande huvudsakligenatt beröra dessa. Studiemedelssystemet har diskuterats i dennaförsamling, inte minst , och jag förmodar att jag inte är ensamom att känna ett starkt tryck från de studerandes sida att någonting nu måstehända. Jag förmodar att utbildningsministern, som befinner sig här i kammaren,verkligen också känner atl tålamodet börjar tryta hos landets heltidsstuderande,nu när deras svårigheter återigen skall begravas i en utredning. De studerandesom helt skall leva på studiemedel lever sannerligen under knapphetens kallastjärna. 2 protokoll 1984/85:115-116 Deras situation har relativt sett försämrats kraftigtjämfört med andra låginkomstgruppers sedan studiemedelssystemet infördes ,Av en budget som sammanställts av på grundval avbl, a. beräkningar framgår att det fattas , permånad för att den genomsnittlige studenten skall kunna leva på studiemedlen.För de flesta är det därför nödvändigt att vid sidan av studiernaförvärvsarbeta någon eller några månader . var den socialdemokratiska regeringen bereddatt avskaffa den återstående bidragsdelen, som uppgår till endast ca 7 %av totalbeloppet mot när studiemedelssystemet infördes. Genom en sådanåtgärd skulle det ha varit möjligt att höja totalbeloppet avsevärt. Så blev detnu inte, eftersom det tydligen föreligger stor oenighet inom socialdemokratiskapartiet. Riksdagsgruppen sade nej, bl. a, på grundval av ett antal motioner,och så blev också beslul, I stället tillsattes en utredningsgruppinom , vilken föreslog en differentiering avstudiemedlen med hänsyn till bl. a. bostadsförhållanden och ålder. Delta systemskulle bl.a. ha inneburit en avsevärd övervältring av kostnaderna förhemmaboende studerande på föräldrarna. Som framgår av utredningsbetänkandet var remissinstansernamyckel delade i sin uppfattning. Hälften av remissinstanserna avvisade heltförslaget, och departementschefen ser sig nu ingen annan råd än att återigenföreslå en utredning. Frågan om omprioriteringar inom studiemedelssystemetsram skall bli föremål för en mera genomgripande belysning, sägs del. Sättet ochreglerna för återbetalning av studiemedel skall också ses över. 1 ett endahänseende har utbildningsministern kunnat föreslå en förändring i den riktningsom arbetsgruppen föreslagit, nämligen vad gäller behovsprövningen mot denstuderandes inkomst, des. Det är ett steg i rättriktning, även om del bara "bidde en tumme". Men låt mig säga att jagtycker alt det är bra att utredningsgruppens förslag tycks ha kastats ipapperskorgen. Ett differentierat studiemedelssystem enligt det förslagetskulle inte ha inneburit någon rättvisa men troligen en accentuerad socialsnedrekrytering. Små kollektiva orättvisor skulle ha ersatts av stora individuellaorättvisor. I reservation nr 8 säger vi moderater alt den aviseradestudiesociala utredningen bör arbeta obunden av nuvarande konstruktion avstudiemedelssystemet. Vi anser emellertid alt erfarenheten har visat alt detråder så stora brister i nuvarande regelsystem, alt vissa riktlinjer förreformarbetet måste kunna anges . I motion nr 2819 av m.fl. påtalas att det finns starka skäl för en väsentlig höjning av studiemedlenstotalbelopp. Det äremellertid svårt att genomföra en sådan höjning påbekostnad av andra grupper i samhället i rådande ekonomiska läge. Utredningenbör därför förutsättningslöst pröva bidragsdelens roll i systemet. Som ett exempel kan anges all den nuvarande endast7-procentiga bidragsdelen skulle kunna omvandlas till ett så stortlån utan atl de ekonomiska ramarna överskreds. Delta skulle motsvara ell lån omca av basbeloppet jämfört med nuvarande , där utgörs av lånoch Det skulle således bli en rejäl höjning jämfört med en eller annanprocentenhet, som har diskuterats här i . Mot denna tanke kan invändas att en del studerande anseratt bidragsdelen betyder mycket inför avgörandet om de skall ge sig in på högrestudier eller ej. Frågan är om inte vetskapen att studiemedlen verkligen räckertill skulle betyda mera. Men ingenting hindrar att man skulle kunna erbjuda envalfrihet. Den studerande kunde t. ex. på ansökan ange om vederbörande föredrardet högre totalbeloppet som rent lån eller lägre lån inkl. en bidragsdel. Liksom tidigare framför vi vårt förslag om attlånehanleringen bör lyftas ut ur statsbudgeten och ersättas med ettslatsgaranterat studielånesystem i samarbete med landets banker och andrakreditinstitut. Den nuvarande inkomstprövningen av rätt lill studiemedelinnebär stora olägenheter och orättvisor för många studerande. Det gäller t.ex. äktamakeprövningen, som bör bli föremål för en översyn. I motion 856 av förste vice talman t. ex. hur reglerna för värdering av förmögenhet i jordbruk ellerrörelse kan ställa vissa studerande helt ulan rätt till studiemedel trots attden bundna förmögenheten inte öppnar någon annan möjlighet all finansierastudierna. En annan fråga, som bör prövas av utredningen, är om man kan heltavskaffa de s. k. fribeloppsreglerna vad gäller egen förvärvsinkomst. Vi moderater anser atl studiemedelssystemetskall bygga på enhetlighet och generella regler. Vi anser atl dagensstudiemedelssystem är så ogynnsamt för de studerande och såbetungande för statsbudgeten att en genomgripande reform enligt vår skisseringär både angelägen och brådskande. Vi anser atl utredningen bör arbeta medstörsta möjliga skyndsamhel. På den punkten tycker jag mig ha rönt storförståelse i utskottet. Därmedyrkar jag, fru talman, bifall till den moderata reservationen nr 8. I reservation nr 12 återkommer vi med förslag ombesparingar inom vuxenstudieslödsområdet med hänsyn lill det statsfinansiellaläget. I enlighet med motion 2823 av Per m. fl. föreslår vi attytterligare 151,2 milj. kr. av vuxenutbildningsavgiften kan tillföras anslagetC 4, Bidrag till studieförbunden, och i motsvarande mån avlasta statsbudgeten. Vi föreslår - liksom tidigare - atl medlen förvuxenstudieslöd skall beräknas för 14 200 särskilda vuxenstudiestöd, 15 000timsludiestöd och 13 000 dagsiudiestöd. Inkomstbidragel bör utgå med 192 kr.per timme och inlernalbidraget med . Timsludiestödet bör vara32 kr. Vad gäller uppsökande verksamhet och utbildning av fackligastudieorganisatörer anser vi att ett anslag om tillhopa 7 milj. kr. bör anvisasmed hänsyn till att dessa ändamål har åtnjutit ett betydandestöd och att det uppdämda behovet av kontakt och påverkan, som kan ha förelegattidigare, nu till stor del är tillgodosett. Därmedyrkar jag, fru talman, bifall till den moderata reservationen nr 12. I reservation 17 föreslår vi analogt med att limstudiestödetskall utgå med . att även den högre timersättningen vid grundvuxskall bestämmastill samma belopp. Härigenom kan anslaget minskas med 10,5 milj.kr. ochmotsvarande medel i besparingssyfte tillföras anslaget C 4, Bidrag tillstudieförbunden. Jag yrkar bifall till den moderatareservationen 17 och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 31 (): har viriksdagsledamöter fått skrivelser och uttalanden från landets studentkårer ochstuderandeföreningar. Vi har inbjudils till debatter, utfrågningar ochdemonstrationer. Gemensamt tema för alla aktioner har varit den oro destuderande känner för sin ekonomi och . Flera studerandeorganisationer har presenterat egnaundersöknngar, som visar på att en genomsnittlig studerandes levnadskostnaderär större än tilldelningen av studiemedel och att gapet ökar. Redan våren 1983visade en SIFO-undersökning att bara var tredje studerande klaradefinansieringen av sina studier med enbart studiemedel. Övriga förvärvsarbetadevid,sidan av studierna eller erhöll ekonomisk hjälp från anhöriga. Många studerande känner också oro inför den studieskuldsom man skall betala tillbaka efter studietidens slut. En femårig utbildningleder vid fullt utnyttjande av studiemedel lill en samlad skuld på ca 150 000kr. Genom den årliga uppräkningen av skulden innebär det atl man skallåterbetala . Ålerbetalningsavgiflen blir iinledningsskedet ca . som skall betalas med skattade pengar.Lägger man därtill att det inte är ovanligt att båda makarna i en familjharstudielån, inser var och en att den familjen får del ekonomiskt kärvt. Man måste ha förståelse för om elever i gymnasieskolansavgångsklasser tvekar inför att satsa på en längre högskoleutbildning med deframtidsutsikterna. Delta gäller särskilt i familjer där man saknar ensludietradition. Undersökningar gjorda vid visar också påatt den sociala snedrekryteringen till högskolan ökar. Den tveksamhet som en del ungdomar visar inför högrestudier är allvarlig med tanke på hur framtidens arbetsliv ser ut. Om Sverigeskall behålla sin position som högteknologisk industrination, krävs del alltfler i arbetslivet som har en längre utbildning. Åtskilliga av de yrken som kräver högskoleutbildning harmedelhöga löner. Om de som är yrkesverksamma i dessa yrken skall klara sinastudielån och ha en dräglig levnadsnivå krävs del reallöneökningar iframtiden. Vi kommer , om vi inle lyckas begränsalåneskuldernas storlek, atl få uppleva krav på kraftiga löneökningar från dessagrupper. Vi bygger med andra ord upp en ny kostnadskris och inflationsbomb somkommer alt kunna slå till i slutet av detta sekel. Det är uppenbart all detstudiemedelssystem,som tillkom 1964 och i stort sett varitoförändrat inte längre förmår uppfylla de intentioner som låg till grundför införandel. Ibudgetpropositionen anmälde utbildninesministern alt hon har för avsikt atttillsätta en studiesocial utredning. Utgångspunkterna för utredningen äromprioriteringar inom studiemedelssystemets ram samt översyn av återbetalningsreglerna.Utskottets socialdemokrater har i betänkandet vidgat utredningsarbetets ramtill en mera förutsättningslös utredning. Från sida har vi i partimotionen 2291 omungdomsfrågor och i reservation 6 preciserat vår syn på vilken inriktningutredningsarbetet skall ha. Utgångspunkterna för ett nytt studiemedelssystem bör varaatt utbildning är en investering för såväl samhället som denenskilde. Systemet skall främja en allsidig rekrytering till eftergymnasialutbildning. Det skall begränsa de studerandes studieskulder, vara enkelt ochlättadministrerat. Barnstöd och bostadsstöd skall inordnas i samhälletsordinarie grundstöd. Dessa mål uppnås i en modell som vi i harskisserat och som innebär: Bidragsdelen i nuvarande system omvandlas till enstuderandelön. Studerandelönen bör utgå med ca ett halvt basbelopp . Ett nytt sludielånesystem upprättas utanför statsbudgeteni samarbete med landets banker eller ett särskilt kreditinstitut. Systemetförses med statlig garanti. De återbelalningspliktiga barntilläggen ersätts medcenterns förslag till vårdnadsersättning, vilket innebär ett tillskott på . Bostadsbidrag skall kunna utgå till studerande med barn påsamma villkor som för övriga barnfamiljer. I avvaktan på att ett nytt reformeratstudiemedelssystem kan träda i kraft måste vissa förbättringar i det nuvarandesystemet göras. Som jag inledningsvis nämnde, visar samstämmiga undersökningarpå att studiemedlen är otillräckliga. Från sida föreslår vidärför i reservation 2 en höjning av studiemedelsnivån från till 148 %från . Tyvärr är det ju på det sättet att regeringen inte lyckasmed att hålla ned inflationstakten. Målet är satt till . Ingentingtyder på att den siffran nås. Detta drabbar särskilt hårt de studerande,som skall leva enbart på studiemedel. I det statsfinansiella läge som vi nu befinner oss i kanvi inle förorda någon ökning av statsutgifterna. Förbättringar av studiemedlenmåste därför ske genom omprioriteringar. Vi har därför föreslagit att 90miljoner av vuxenutbildningsavgiftens medel överförs till studiemedel och atlmotsvarande besparing görs inom området tim- och dagstudieslöd.