prot · G80975 · 1984-12-31 00:00:00 — har regeringensalsal på denna kampanj, som har gett elt enormt gensvar över hela landet.Dessa 10 milj. kr. har avsatts från de 100 milj. kr. som /84skulle användas till åtgärder för all underlätta rekryteringen lill industrin.I alla län pågick verksamhet, och sammanlagt var ca 100 orter med i arbetet. Ca500 projektledare, informatörer m.fl. var engagerade, från i norr lillYstad i söder. Kampanjens syfte var alt geerfarenheter för framlida planering av skola och arbetsliv, så all kvinnornasställning på arbetsmarknaden stärks. Detta har lyckats över alla förväntningar.Idérikedomen har varit myckel stor, likaså engagemanget hos dem som arbetat medde lokala projekten. På skolor och arbetsplatser logs gamla erfarenheter lillvara och nya idéer prövades, alll i syfte att motverka könsuppdelningen påarbetsmarknaden och påverka flickornas traditionella utbildnings- och yrkesval.Jag skall nämna några exempel på aktiviteter från denna kampanj. Projektet pågicki 13 kommuner i , och . Studiedagar för lärare i nalurorienlering/leknikgenomfördes med bl. a. praktiska laborationer och diskussioner med kvinnligaleknologer och civilingenjörer. En minikurs i teknik för flickor i årskurs 7 anordnades.Minikursen följdes upp med i teknik för en större grupp flickor.De flickor som deltagit i minikursen fungerade då som instruktörer. De temansom togs upp var ljud, elektronik och enkla maskiner. Eleverna fick ocksåbesöka förelag som har anknytning till dessa teman. Tanken var att del materialsom togs fram inom projektet sedan skall kunna användas på skolorna. Vissaskolor har kopplat ihop denna verksamhet med prao inom "teknik ochtillverkning" för de deltagande flickorna. Dalaaktiviteter genomfördes både för flickor och för kvinnligalärare. En särskild kurs om datorer och deras användning anordnades förkvinnliga högstadielärare. Temadagar och information av kvinnliga leknologergenomfördes på flera skolor med hjälp av högskolan. Detta varbara ett av projekten. Effekten av insatser som syftar lill att påverka yrkes-och ulbildningsval kan ofta ses först på . Men skolor, elever ochlärare som har deltagit i projekten har inte bara visat ell stort intresse ochhög aktivitet i de projekt som genomförts ulan fortsätter i många fall med enverksamhet i kampanjens anda. Elt ljugotal projekt hade målsättningen att öppna nyautvecklingsvägar för kvinnor i ofta mindre kvalificerade befallningar, och ettpar projekt riktades direkt lill arbetslösa kvinnor. Alla tidigare erfarenheter visar att kvinnorna riskeraralt bli en "restpost" vid rationalisering av industrin, om vi inteintensifierar ansträngningarna att rusta kvinnorna för nya arbetsuppgifter. Enav kampanjens målsättningar var att påbörja elt förändringsarbele ellerstimulera en redan pågående verksamhet. Utvärderingen av kampanjen kommer säkert all visa alldelta arbete ger resultat och alt dessa resultat kan få betydelse inte bara förenstaka kvinnor eller grupper av kvinnor under en begränsad lid ulan som enreell förstärkning av det mer långsikliga arbetet för jämställdhet påarbetsmarknaden. vill jag betona viklen av alt ta vara på kvinnornas begåvningoch erfarenheter just , när vi slår mitt i en snabb förnyelse av Nr 75den svenska industrin. behöver kvinnorna, och det är vår skyldighet altta vara på kvinnornas vilja till arbete. 86 (): ..... .... Jag tänker använda mina minuter till synpunkter pa , , näringspolitikenfrån en speciell utgångspunkt. En underrubrik skulle kunna vara: Ökatkonsumentinflytande för en friskare ekonomi. På det temat kommer jag all la uppföljande tre punkter: o Jag tänker tala om konsumentens intresse av att detfinns många självständiga företag som verkar i effektiv konkurrens. oDen fria etableringsrätten är väsentlig för konsumenten. varför folkpartietkonsekvent säger nej lill alla propåer om inskränkningar o I en öppen ekonomi med fri handelöver gränserna säkras konkurrensen. Jag skall beröra folkparfiets krav på all importbegränsningarna på Den sista delen av mitt anförandeskall jag ägna åt några frågor med särskild betydelse för mitt eget län,. Först alltså småföretagens roll i en liberal ekonomi. Detär i våra mindre företag som en stor del av det nytänkande sker som leder tillutveckling av produkter och tjänster, en utveckling som på olika sätt kommerkonsumenterna till del. I vilken utsträckning den som äger och driver ett litetförelag lar beslut som innebär utvecklingssatsningar beror i stor utsträckningpå den människans värderingar och intressen. Är det roligt och stimulerande alldriva företag, så är det naturligt alt man också satsar på fortsatt utvecklingtrots all det innebär stora arbetsinsatser och risktagande. När däremot de politiska besluten upplevs negativt avförelagsledaren minskar intresset för sådana satsningar. Även de beslut som rörägandet av förelag och alltså inte direkt påverkar själva verksamheten får i desmå familjeföretagen sådana effekter. Samma person är ägare ochförelagsledare. När företagsägaren är missnöjd försvinner entusiasmen ochframtidstron hos förelagsledaren. Denna nära koppling mellan de båda rollerna är enligt minuppfattning en väsentlig anledning till att investeringsviljan i denna del avvårt näringsliv f. n. är betydligt lägre än i de större förelagen.Småförelagarna anser inte att de beslut som fattats av den socialdemokratiskaregeringen och som på olika sätt berör företagandets villkortillräckligt beaktat deras situation. När man utformar lagar och regler sompåverkar de mindre företagen måste företagaren som person sältas i centrum. Detfinns en rad områden där ett sådant synsätt skulle ha lett fram lill annorlundabeslut. Om inte valresultatet 1985 möjliggör en avveckling avlöntagarfonderna, kommer all få en utveckling som leder bort från marknadsekonomin. 13 protokoll 1984/85:74-75 Det är naturligt all fonderna i stor utsträckning påverkarsmåförelagarnas syn på framliden. De kollektiva löntagarfonderna måsteavskaffas. Såväl del totala skattetrycket som vårt skalle- ochavgiftssystems utformning har en avgörande betydelse för hur företagenuppfattar det näringspolitiska klimatet. En fortsatt sänkning avmarginalskatterna är tillsammans med slopad arvs- och förmögenhetsskatt på detarbetande kapitalel i förelagen två angelägna åtgärder. För företag som inte är stora nog alt hålla sig medsärskilda kamerala avdelningar är det omfattande krånglet i samband medmyndighetskonlakler ett ständigt bekymmer. Del dagliga arbetet med företagels skötsel kräver en storarbetsinsats av förelagsledaren. Han eller hon uppfyller flera funktioner,som alla är viktiga för effektiviteten i verksamheten. När andra uppgifterläggs på företaget minskar hans eller hennes möjligheter att lyckas med det somär väsentligt. Jag har berört några områden där jag anser alt politikeroch myndigheter måste visa större förståelse för småföretagarna och derasarbetsvillkor. Del handlar om all skapa ett skallesystem som gör att det lönarsig all arbeta och som möjliggör ett generationsskifte, i stället för attvälskötta företag måste säljas till näringslivels kedjebyggare. Det handlarockså om att minska byråkrati och krångel och att skapa en positivare attitydgentemot de människor som är beredda till stora arbetsinsatser och ekonomiskarisker för att utveckla en affärsidé. En avgörande betydelse både för företagandet och förkonsumenter är den fria etableringsrätten. Ändå utsätts denna nu för attackerfrån olika håll. Mest aktiv har den s. k. varit. a.med sitt förslag om näringstillstånd. Dess värre är det inte alldeles ovanligt att tankar i denhär riktningen vinner visst gehör hos redan etablerade företagare och derasanställda. Motiven för de här kraven kan vid elt hastigt påseende tyckas bådeädla och vällovliga. Det vanligaste skäl som anges är all man måste komma ålekonomisk brottslighet, och del är naturligtvis en strävan som folkpartietdelar. Men vi är övertygade om alt de skadliga effekterna av all begränsanäringsfriheten vida överskrider de positiva. Det är ytterst tveksamt om elt införande avnäringstillstånd över huvud taget skulle få någon broltsbekämpande effekt!Däremot vet vi alt det skulle leda till krångel, byråkrati och godtycklighet.Och framför allt vet vi all konsumenten slår som förlorare. Nya varor ochtjänster hindras från att prövas på marknaden, urvalet minskar och prisernastiger. En fri handel över gränserna innebär altjordens samlade resurser används så effektivt som möjligt. Varje land gör iprincip vad del är bäst på. Sedan byter man varor och tjänster med varandra.Det här låter kanske blåögt och ouppnåeligt, men enligt folkpartietsuppfattning måste alllid ha detta mål i sikte. Vi måste själva undvikaåtgärder som leder i motsatt riktning. Folkpartielssyn på handelspolitiken gör att vi är kritiska mot regeringen framförallt på en punkt, nämligen beträffande imporlbegränsningarna gentemotu-länderna på tekovaror. Vår kritik har fått förnyad aktualitet av att flerautredningar redovisats som bekräftar vår uppfattning all omfattandeimportbegränsningar på tekovaror inte skyddat svensk tekoindustri. Visserligenminskar vi importen av kläder från , men blir den andel avtillförseln som utgörs av svenska kläder också mindre. Förklaringen är altklädimporten från EG-EFTA-länderna ökar. De uteblivna effekterna för svensk tekoindustri äregentligen skäl nog för att slopa importrestriktionerna. Ändå finns enligt våruppfattning två invändningar som är viktigare. måste få hjälp med att bryta sig loss från sinofta ensidiga roll som leverantörer av råvaror. Skall de lyckas bredda sinproduktion måste de veta att deras varor tas emot på de rikaländernas marknader och inte stoppas vid gränsen. Vi anser att restriktiva hållning när det gällerimport av tekovaror från slår i direkt strid med vår uttalade viljaatt förbättra levnadsvillkoren för människorna i de fattigaste länderna. Aldrignågonsin har vi haft så omfattande begränsningar som vi har . Den andra utgångspunkten för vår kritik motimportbegränsningarna är konsumentens berättigade krav på billiga och brakläder. Beräkningen pekar på att en oreglerad tekoimport skullebetyda att priserna sänks . Barnfamiljer skulle vinna mest på en ökadu-landsimport, uppskattningsvis betydligt mer än . Sammantagna blir argumenten för att avskaffahandelsrestriktionerna på tekoområdet myckel starka. Det är inte särskilt underligt allkommunikationsfrågorna länge betraktats som väsentliga för . Frånnorr lill söder, längs hela vår vackra kustslräcka, går en av landetsviktigaste trafikleder, E 6-an. Den förbinder betydelsefulla industri- ochturistcentra i och med övriga och spelar en avgörande rollsåväl för den lunga nyttotrafiken som för turistnäringens framtid i den härregionen. målmedvetet arbete från en eniglänsopinion lyckades vi vända ett markant ointresse hos centrala beslutsfattaretill elt ställningstagande för motorvägsstandard på den nu aktuellaulbyggnadsdelen. måste samma insikt om kommunikafionernas betydelse fåprägla den fortsatta diskussionen. En rad samverkande faktorer gör all man nu för förstagången kan skönja en helhetslösning på kommunikationsproblem. Inom ramen för del så kallade Scandinavian Link-projektetstuderas nu möjligheten att förbättra transportmöjligheterna mellan ochLiibeck. Transportsystemet omfattar, förutom motorvägen, avsevärt förbättradejärnvägsförbindelser. För de hårt prövade hallänningar som envisas med attförflyttas sig med låg måste det sistnämnda vara ljuv musik. mellan och har storakapacitetsproblem. Både medelhastigheten och standarden på vagnmalerialei harfåll åtskilliga resenärer all undra om tiden har stått stilla sedan andravärldskriget. Oavsett vad som händer med Scandinavian Link måste visnarast få en upprustning av . Det finns en annan aktuellkommunikationsfråga i just . Den gäller den nästan omöjliga situationsom lokalradion försalls i på grund av besparingskrav. Enligt en utvecklingsplan, dalerad , skulleen station som , 1985, ha 39 tjänster. Det har i stället blivit 21! Under sådana omständigheter blir del i längden omöjligt för personalenatt uppfylla de krav som lyssnarna har rätt att ställa på sin lokalradio. Även om verksamheten vid några av landetslokalradiostationer har diskuterats och kritiserats, har lokalradion för mångamänniskor blivit ell viktigt komplement lill lokaltidningarna. Förutom t. ex. nyhetsbevakning, aktuell debatt påkommunal- och länsnivå och utrymme för lokal underhållning har lokalradiongjort betydande insatser i samband med allvarliga olyckstillbud. Gasolyckan iKarlskoga och snöovädret på ostkusten är aktuella exempel. Också från Hallandfinns del liknande erfarenheter all peka på. Del är särskilt allvarligt att brist på resurser nu hotarRadio lokalredakfion, i . Den har bland annat en centralfunktion om del skulle inträffa en kärnkraftsolycka vid eller enklorgasolycka vid . Dessutom skulle en indragning av denna ochliknande lokalredaktioner omöjliggöra en önskvärd satsning på endecentraliserad verksamhet inom lokalradion. accepterar inte det aktuella förslaget ombesparingar inom . För att utnyttja de enorma möjligheter som enväl fungerande radio ger måste finansiella förutsättningar skapas. Bland annatdärför bör radion också få tillgång till reklammarknaden. Enligt vår uppfattning måste lokalradion ges bättreresurser. Möjligheten att verka som en lokal radio får inte äventyras genom tvingas dra in lokalredaktioner som t. ex. den i . Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 87LARS (): Hantverk och småindustri har då och dåförklarats ha spelat ut sin roll i ett samhälle präglat av rationellstorindustri. I Fredbergs skrivsl.ex. : "När den socialt intresserade ser storindustrins frammarsch väntarhan att få läsa del sista bladet i hantverksyrkenas historia. Men det bladetskrives icke. Hur övermäktig storindustrin än är, hur många hantverk den änkommer att förkväva, kommer likvisst vissa grenar av hantverket att beslå somsjälvständiga yrken." Ja, del är glädjande nog så att hantverket inte endastbeslår utan också utvecklas. Jag vågarpåstå alt jag inte helt saknar förutsättningar att tala för de verkligt små företagarna. Tänk då inte i första hand på"små" utan på "många". av alla företag harfärre än 200 anställda. Tänk inte på "litet" ulan på"betydelsefullt". Småförelagen svarar för mer än hälften avsysselsättningen i del privata näringslivet. Tillsammans har de 1 miljonanställda. Tänk på produktion och service. Tänk på utveckling och förnyelse. Hantverket har alltid varit en nödvändig följeslagare tillmänniskan, under hennes utveckling från naturahushållningen lill dagensrationella industrisamhälle. har vi i en fastboende och självständig hanlverkarklass. Den har spelat enutomordentligt viktig roll för framåtskridandet och välståndet. Hantverk står för kvalitet och service. Utan denansvarsmedvetne yrkesmannens tjänster kan ett modernt samhälle inte existera.Del finns inga maskiner som helt kan ersätta människan. De storaverkstadsföretagen är i sin enorma produktion beroende inte enbart av teknisktfulländade maskiner utan också - och kanske framför allt - av ell mycket stortantal små underleverantörer och servicemän. Hantverket sätter människan i centrum. Människan får därulföra ett meningsfullt arbete, i en miljö där företagsdemokrati rådde långtinnan ordet var uppfunnet. Den alldeles övervägande delen av småförelagen ärfamiljeföretag, där ägaren tillsammans med familjemedlemmar är verksam. Delförtjänar ofta upprepas all del direkta ansvaret för förelagets ledning ikombination med det personliga ekonomiska risktagandet kräver elt engagemang,vars betydelse för näringslivels utveckling inte nog kan betonas. Härav följersjälvklart att betydelsen av förelagaren som individ särskilt måste framhållas.Del är hans eller hennes personliga egenskaper när del gäller alt leda ochdriva företaget, hans eller hennes vilja alt satsa pengar och våga ta riskersamt tron på sig själv och sina medarbetare som skapar del nyföretagande och denya arbetstillfällen vi så väl behöver. Del är - för alt använda elt slitet uttryck - inne altberömma företagarna och då särskilt de mindre. Del är nog gott och väl - ochför all del också . Men människorna som får höra dessa vackra ord ävenfrån politiker vars mål och lycka är ett socialistiskt samhälle, där statenbestämmer alll och där konkurrens och frihet inte finns, börjar tröttna på ord,som saknar täckning, som saknar mening och som saknar allvar. Utan konkurrens vet man aldrig hur bra man är, man fåraldrig något mått på sin effektivitet. Del är en självklarhet i idrottensvärld. Del är del också i företagandets värld. I en fri konkurrens tvingas företagen att hålla ett lågtpris för all kunna sälja sina varor och tjänster. I en fungerande marknadsekonomi styrs produktionen avkonsumenternas efterfrågan. Marknadsekonomin bygger på individens frihet ochansvar. Den ger utrymme för enskilt initiativ och främjar ekonomisk tillväxt.Den är grundvalen för social välfärd. Den stimulerar uppfinnings- ochidérikedom och är därför en omistlig tillgång. Om maninser vad småförelagen betyder för , då ser man det som Nr 75 ytterst angeläget alt handla ochalt handla snabbi. Vi moderater vill förenkla Onsdagenden '" arbelsrättsligalagstiftningen, minska krånglet, underlätta generalions- 6 februari1985 skiften, sänka löneskatten ochmarginalskatterna. Se där några exempel på åtgärder -konkreta åtgärder - som skulle öppna möjligheter för småföreia- Allmänpolitisk garna att spela på samma plan och isamma division som näringslivet i övrigt. (igljQtl Det är nödvändigt att avvecklapolitiska ingrepp, regleringar, byråkrati, Vad företagarna behöver är näringsfrihet, inte näringspolitik. Låt mig avsluta delta anförande, ägnat allbelysa och betona hantverkels betydelse,.med några strofer hämtade ur SverigesHantverk, 1956 del I: "DET ÄR HANTVERKAREN som harbyggt de skepp, vilka isekler burit våra nationella färger över världshaven, och det ärhan som har smitt de vapen, vilkatryggat vårt lands frihet och självständighet Det är han som har format de eviga symbolerna förkyrkans ande och statens väsen, och del ärhan som har framställt de redskap, med vilkasvensk industri erövrat en världsmarknad. Och sist - men inte minst - är det hansom har byggt och format de tusen hem, fattigasom rika - ha levat sitt liv, och där deha uppfyllt den skönhetslängtan, som inteens det ringaste liv kan undvara. Utan den svenske hantverkaren funnes inte del , som vihåller av, det land, där vi ha vår rot, våra minnen och vår framtid." 88KERSTIN (): I finns 4 000 färre kvinnor änmän. I , vår nordöstligaste kommun, finns 600 färre kvinnor än män. Delberor på arbetsmarknaden. Det är främst unga kvinnor - flickor - som flyttarsöderut. I , , och är förvärvsfrekvensenden absolut lägsta i landet. Kvinnor söker sig arbete där det finns, nämligen istorstadsregioner, med åtföljande obalans mellan antalet män och kvinnor, såväli som i folkrika regioner. Många män i blir hänvisadelill ensamhet, liksom avflyttade kvinnor blir del på grund av kvinnoöverskolt ifolkrika regioner. Läget på arbetsmarknaden i östra är bekymmersamt,särskilt för kvinnor. Del krävs extraordinära insatser för att stärka särskiltkvinnans ställning på arbetsmarknaden. Av statistik framgår att bara varannan kvinna i ÖstraNorrbotten förvärvsarbetar, ofta på dellid. Många fler behöver arbete för allkunna bo kvar, bilda familj, osv. I var mer än tre avfyra kvinnor i förvärvsarbete. Statistiken visar det allvarliga arbetsmarknadsläget förkvinnor, främst i och i inlandet. Den utvisar endyster framtida befolkningsutveckling. antog AMS ett program där jämställdhetenskall gå "som en röd tråd" genom all verksamhet inomarbetsmarknadsverket. I pågår i samma syfte ellintensivt arbete med att initiera arbetsmarknadspoUtiska förslag. Det är nödvändigt att särskilda åtgärder omgående vidtasför att förhindra en befolkningskataslrof i här nämnda kommuner. Idéer och projekt finns som av skilda skäl ännu intekunnat förverkligas. Projekt har utarbetats med ell djupt engagemang blandungdomar som analyserat bygdens framtid och av arbetarrörelsenssysselsällningsgrupper i ett ambitiöst arbete i samverkan även med forskare,industriledare och företagsledare. Det är nu synnerligen angeläget alt dessaprojekt inte långhalas för att sedan försvinna i utredningar. Efter våra nödrop inför en hotande befolkningskataslrofhar socialdemokratiska regeringar visat sig engagerade. Dåvarandearbetsmarknadsministern tillsatte i konselj 1974 enarbetsgrupp, vilken emellertid inhiberades av den borgerliga regeringen. För att inventera problem och projekt besökte vicestatsministern i och . Det skeddesamtidigt med den dramatiska islossningen 1984. I och Kalixinformerades arbetsmarknadsministern om prpblemen på den mesta soliga ochvarmaste första maj i mannaminne. Del har tillsatts en arbetsgrupp som går igenom ochbedömer uppslag och projekt i syfte att presentera ett program förnäringslivels utveckling och för tryggad sysselsättning i . Den socialdemokratiska regeringen har gjort snabba ochriktade insatser för all hjälpa norrbottniska basindustrier med deras problem iden kris som de befann sig i vid regeringsskiftet . På hardet gett positiva verkningar, och människor andas nu framtidstro och optimismpå dessa orter. I denna del av den allmän politiska debattenvill jag också något uppehålla mig vid den - så som folk upplever det - ökadespänningen i och förändringar i folkopinioner. De incidenter - förmentaeller verkliga - som inträffat skapar oro hos människor längst i norr. Hotenmot freden och risken för kärnvapenkrig upplevs av många som förlamande -dettamot bakgrunden av människors kunskap numera om förstörelsevapen. Alla initiativför att skapa opinion för fred bör uppmärksammas och uppmuntras, nationellt ochinternationellt. Det är mot den bakgrunden som jag vill erinra om delfredsarbete som pågår längst i norr på . svenska, finska och norska genomför ettkonstruktivt fredsinitiativ, en fredsmanifeslafion. Det finns en bred folkligopinion för fred. Del har i historisk tid aldrig rått krig mellan folken häruppe. Vi kan emellertid inte förneka eller bortse ifrån att supermakternasintresse för och avsevärt ökat. Två fredsbudkavlar bärs nu fram genom byar, samhällen ochstäder. Det anordnas fredsveckor med studium av världsläget, men också, av allade ansträngningar för fredens sak som görs i folkrörelsearbete, genom yrkeskårersengagemang, av forskare och kyrkor samt vid politiska ledares sammanträffanden.Det anordnas fackeltåg och offentliga folkmöten vid budkavlens överlämnande.Man upplever högtid. Resignation och förlamning utbyts i optimism och tro påfrid och fred. fredsbudkavlar startade vid ett stortfolkmöte i syslerstä-derna och . Den enabudkavlen går från , genom Nordfinland lill Finnmarks fylke och Tromsfylke i . Den andra fredsbudkavlen går från och genomövriga in i Nordlands fylke. De båda fredsbudkavlarna bärs slutligenfram till och överlämnas vid de freds- och kuliurdagar som anordnas däri mitten av juni. Nordkalolsk arbetarrörelse anser att det är väsentligt attverka, för avspänning och för att en kärnvapenfri zon inrättas i , led i arbetet för ett kärnvapenfrilt och en kärnvapenfri värld, föratt förhindra en kärnvapenkatastrof. Efter dagens allmänpolitiska debatt frestas man konstateraalt utvecklingen ändå går framåt. Och i ett längre perspektiv framstår detännu klarare. Vi känneralla till hur en klassisk parlamentariker avslutade sina tal: "För övrigtanser jag att ". har vi nåtts av budskapet att det efter mer än 2 000 århar slutits fred mellan och Kartago. Fredsarbete ger inga snabba resultat.Fredsarbete tar tid, är ett tålmodigt arbete. 89BIRGITTA (): Den tekniska utvecklingen har gjort detmöjligt för människan att åstadkomma spektakulära ting. En del av jordensbefolkning har uppnått ett enormt materiellt välstånd, som nödenaldrig varit större på jorden. Och alla människors egen förmåga all reda sighar minskal, sårbarheten ökat och naturen skadats. Det blir allt viktigare attställa frågan: Vem gynnas av en viss utveckling, och vem missgynnas?