prot · G80948 · 1984-12-31 00:00:00 — Inteheller är vi överens med regeringen när del gäller pensionärer med fritidshus.Enligt regeringen skall pensionärer med fritidshus inte få någon kompensationför fastighetsskatten. Jag har inte lyckats hitta någon siffra som säger hurstor den grupp pensionärer är som har eget fritidshus. Men den siffran kännerkanske någon annan till. Vad som däremot inte behöver dokumenteras med någrasiffror är den sociala betydelse som pensionärernas fritidshus har. Jag troratt vi barn av i rätt stor utsträckning har egen erfarenhet avvad ell fritidshus betyder för föräldragenerationen. Fritidshuset kan täcka inen väldigt stor del av livsinnehållet. I delta sammanhang vill jag särskilt fästa uppmärksamhetenpå de äldre ensamslående kvinnorna. De har behållit fritidshuset, trots att deblivit änkor och trots all fritidshuset medfört ekonomiska uppoffringar. Fritidshusetbetyder så oerhört mycket för dessa kvinnor. Där har de kanske de bästa minnenafrån sin tillvaro. Dessutom tvingas dessa kvinnor, på grund av alt de har ettfritidshus, lill en fysisk aktivitet, som de annars kanske inte skulle ha ägnatsig ål. Sammantaget bidrar delta lill att de äldre ensamståendekvinnorna behåller sin fysiska och psykiska hälsa. Jag har sett många exempelpå detta i min tidigare yrkesverksamhet inom bl. a. äldrevården. Denna grupp kvinnor med låg pension lever på marginalen -för det gör de, oavsett vad man försöker bevisa med statistik om pensionärernasförmögenheler. De lever som sagt på marginalen. Den här fastighetsskatten kan betyda all de inte har rådall behålla fritidshuset. Det får alltså helt andra sociala verkningar attinföra en fastighetsskatt även på fritidshus för dessa pensionärsgrupper än vaddel skulle få om man införde skall på industrifastigheter. Bosladsministern sade många bra saker om solidaritetmellan olika grupper i samhället. Han gav då uttryck för värderingar som jagtill fullo instämmer i. Men jag undrar hur stora krav på solidaritet som vi kan ställa på våra pensionärer. Jag tror att deras solidaritet har utsattsför ganska stora påfrestningar under den senaste liden när de fick ställa upp ochbetala för devalveringen. Ändringen av reglerna för beräkning av kommunallbostadstillägg till folkpension, KBT, skall inte träda i kraft förrän den 1januari 1986. Det innebär alt det finns god tid all behandla detta ärende engång lill. Vårt förslag är alt delta ärende skall återföras tillregeringen. Vi vill se ett nytt förslag där effekterna av faslighelsskallen lasbort för pensionärer som saknar eller har låg ATP. För denna grupp pensionärerbör fastighetsskatten kompenseras, oavsett om fastigheten är en permanentbostad eller ett fritidshus. Denna kompensation kan enligt vår mening lämpligenutformas som en restitution, dvs. summan återbetalas efter deklarationen. Renttekniskt kan det ske på samma sätt som när vissa pensionärer får skatlelind-ringför exempelvis höga sjukvårdskostnader. Jag yrkar bifall till reservation 2 isocialförsäkringsulskottets betänkande 9. fastighetsskatt,m. fastighetsskatt, m. m. 47NILS CARLSHAMRE (m): Del kunde väl finnas ett och annat att sägaäven om förslaget till kompensation för den nya fastighetsskatten för egnahemsboendepensionärer. I en kort sammanfattning kan man kanske uttrycka del på ettsådant sätt alt regeringen - något som har blivit alll vanligare 7 siktar åtelt håll och träffar ål ett annat. Man ordnar en viss kompensation åt intealltför illa ställda pensionärer som bor i någorlunda värdefulla hus, och delitet fattigare pensionärerna med torftigare hus blir ulan. För , och i utskottet hardet räckt alt hänvisa lill att hela förslaget om den nya fastighetsskatten igrunden bör avslås. Eflersorn våra partivänner i skatteutskottet har hållit idetta skaft, har vi ansett del tillräckligt alt motivera ett avslagsyrkande ikompensalionsdelen med att hela förslaget bör avslås i anslutning lillreservafion 1 i skatteutskottets betänkande. har del väckts ett förslag om återförvisning avärendena till resp. utskott. Det bör i så fall även gällasocialförsäkringsulskollel. Jag vill, herr talman, i första hand yrka attärendet återförvisas dit. Om delta yrkande inte skulle vinna bifall,yrkar jag bifall till reservation 1 i socialförsäkringsutskoltets betänkande. 48 LARS-ÄKE (): I socialförsäkringsutskoltets betänkande nr 9behandlas proposition 1984/85:85, till den del som avser kommunall bostadsfilläggför pensionärer. Det gäller kompensationen till KBT-berätligade pensionärerbeträffande den föreslagna statliga fastighetsbeskattningen. Särskilda åtgärderföreslås för att motverka ökningen av boendekostnaderna för de grupper avpensionärer som har fastigheter med högt taxeringsvärde och som är beroende avsärskilt ekonomiskt stöd till sina bostadskostnader i form av kommunallbostadstillägg till folkpension. F. n. är det så att vid beräkningen av inkomstunderlagelför KBT las av den förmögenhet som överstiger . för makar upp som inkomst. Förmögenhetsvärdel för en- ochivåfamiljs-faslighel eller för jordbruksfastighet som bebos av pensionärberäknas till halva taxeringsvärdet. föreliggande förslag innebär attförmögenhetsvärdet sänks till en fjärdedel av taxeringsvärdet. Införandet av den statliga fastighetsskatten föreslås skestegvis under åren 1985,1986 och 1987. För att undvika överkompensation fillKBT-berättigade pensionärer föreslås ändringen träda i kraft den 1 januari1986. Förslaget är av stor betydelse för berörda pensionärer och ger enkompensation. Utskottetansluter sig till propositionens förslag om KBT. I ärendet har utskottet haft att behandla fem motioner. Deborgerliga partierna, som har yrkat avslag på den statliga fastighetsskatten idess helhet, har i reservation 1 ansett det som en konsekvens all därmed yrkaavslag på förslaget om kompensation för KBT-berätligade pensionärer. Två motioner från vpk har behandlats. I den ena, 1984/85:59,pekar man på alt bostaden är en social rättighet. Man skriver alt allamänniskor bör ha tillgånglill en tillräckligt stor modernt utrustad bostad i bra miljö och till rimligakostnader. Observera att man i denna motion talar om en bostad. I motion 236 har vpk ställt sig i stort sett positivt lillförslagen i propositionen men kräver där att även KBT-berättigade pensionärersfritidshus skall omfattas av kompensationen. Där talas om kompensation för tvåbostäder i stället för en bostad, som nämns i motionen 59. Utskottet anser sig inte ha något att erinra motpropositionens förslag om kompensation till KBT-berättigade pensionärer när delgäller den statliga fastighetsskatten. Det kommunala bostadstillägget har välaldrig varit avsett för mer än en bostad. Beträffande fritidshusen och derasägare anser utskottet all om förslaget i reservation 2 skulle gälla kommerberörda pensionärer att gynnas i alltför hög grad i förhållande lill andrafastighetsägare - l.ex. barnfamiljer med låga inkomster. Med delta yrkar jag bifall lill utskottetshemställan och avslag på de båda reservationerna. fastighetsskatt,m. 49 MARGÖ (vpk) replik: försökte i sitt inlägg fådel att framstå så alt vpk kräver kompensation för även de pensionärer som hartvå egnahem, vilket alltså skulle vara orimligt. Jag vill då tala om förLars-Åke alt de grupper som vi värnar om och som berörs av dessamotioner, dvs. pensionärer som saknar ATP eller har myckel låg ATP, knappasthar råd all hålla sig med både en villa och ett fritidshus. Antingen har de envilla eller också har de ett fritidshus. Det är vad det handlar om, antingenvilla eller fritidshus. Som kompensalionsproposilionen är utformad ger den baraden nämnda lindringen vid beräknandet av del kommunala bostadstillägget för demsom har ett hus vars taxeringsvärde överstiger . Det finns nog ganskamånga pensionärer runt om i landet som har hus vars taxeringsvärde ligger pågränsen mellan 200 000 och 240 000, och de får alltså ingen kompensation fördenna fastighetsskati. Del tycker vi är elt problem somregeringen faktiskt har möjlighet att rätta fill. Vi har hört av NilsCarlshamre all man kommer att begära att även denna del av förslaget återvisas.Del finns alltså möjlighet att rätta lill dessa brister. 50JAN-ERIC VIRGIN (m); Jag vill i debatten ta upp tvåekonomiskt känsliga näringsgrenar som hårt kommer att drabbas av ett införandeav den nya fastighetsskatten. Den första är lantbruket. Skallen kommer förlantbruksenheternas del att omfatta sådant som benämns småhus och hyreshus samttomtmark till sådana byggnader. Med anledning av denna del av propositionen harjag och min moderata kollega väckt en motion. Vi tycker i vadavser bosläder tillhöriga lantbruksföretag att den föreslagna nya statligafaslighets- fastighetsskatt,m. skattenkommer i konflikt med överordnade samhälls- och regionalpoUtiska mål. Bostäderingående i lantbruksföretag måste därför undantas från en statligfastighetsskatt. Rationaliseringen inom jord- och skogsbruket har medförten stark minskning av den sysselsatta arbetskraften. På bostadsområdet harföljden blivit att det inom lantbruket finns ett stort antal äldre bostadshussom inte längre behövs för jordbruksdriften. Sådana bosläder utgör ändå envikfig resurs för de många människor som önskar bo kvar på landsbygden trotsalt de inte har sin försörjning inom lantbruksföretagen. Lantbrukelsöverlopps-bosläder har varit en väsentlig faktor i kampen mot landsbygdensavfolkning. Att hyran har varit låg har kunnat uppväga bristande service och enlägre standard än i tätorterna. Det är uppenbart alt del är elt starkt samhällsintresseatt underlätta i stället för att försvåra boendet i de äldre hus som finns iglesbygden. Det kan f. ö. erinras om att i PM 1983:11föreslås en utvidgning av den kommunala förköpsrätlen just för alt underlättaför landsbygdsbefolkningen alt få tillgång till bostäder till de lågakostnader som del kan innebära. Del vore mycket olyckligt och olämpligt ursamhällets synpunkt om den föreslagna statliga faslighelsskallen skulletillåtas alt avsevärt fördyra boendet på landsbygden och därmed driva på en urmånga synpunkter oönskad inflyttning fill subventionerade bostäder itätorterna. Liknande förhållanden gäller även för de bosläder som hyrsut till anställda och pensionärer inom lantbruksföretagen. Hyrorna för dessaupplåtelser är normalt ganska låga. Fastighetsskatten skulle medföra en mycketbesvärande ökning av boendekostnaderna för anställda och andra hyresgäster.För de många äldre hus som hyrs ut som fritidsbostäder och som därför kanbevaras såsom ett viktigt inslag i kulturlandskapet, får man räkna med attkostnaden på grund av den nya fastighetsskatten blir myckel högre än nu och alldärmed förfall och rivning inte alltid kan undvikas även om del är olämpligt ursamhällets synpunkt. Utskottets svar på motionen ger vid handen att avsiktenmed den föreslagna utformningen av fasfighetsskatten är alt i princip allafastighetsägare skall bidra till en nödvändig subventionering inombostadssektorn, och därför finner man det inte motiverat att göra undanlag. Nog måste det kännas bittert för svensktjordbruk att nu återigen påföras en ny skatt. Beslut har fattats om elt flertal skatter som drabbar just jordbruket: Gödselskalt,skatt på bekämpningsmedel, skatt på el och inte minst skatt på bensin. Vi har haft en häftig jordbrukspoliliskdebatt. Vissa livsmedelssubvenfioner har tagits bort, ytteriigare fler väntasbli borttagna. -Sedan får man höra av bostadsministern attbostadssubventionerna uppgår fill . Vad trorsocialdemokraterna att lantbrukare tycker om att åter drabbas av en nyskatt? Hur skall svenskt jordbruk i internationell konkurrens kunna klara sinexport med så många skaltehandikapp? Vimoderater anser att grunden för alt lösa svenskt jordbruks stora problem ären sanering av våra skatter. En ny fastighetsskatt går stick i stäv med dennasträvan. Jag skall gå över lill den andra bransch somkommer att drabbas hårt ekonomiskt med anledning av ett beslut om en nyfastighetsskatt. I regeringens proposifion föreslås att tillämpningsområdetför fastighetsskatten skall omfatta även hotell- och reslaurangbyggnader.Förslaget innebär en diskriminerande särbehandling av hotell- och restaurangbyggnaderi förhållande till andra rörelsebyggnader, och förslaget strider mot deuttalanden som företrädare för regeringen har gjort om hotell- och restaurangnäringensbetydelse för landels ekonomi. Genom förslaget ökar näringens kostnader, vilketförsvagar konkurrenskraften på de utländska turistmarknaderna. De argument somgäller för alt undanta industrins rörelsebyggnader från beskattning gällersjälvfallet också hotell- och restaurangnäringen. Skatten blir särskiltkännbar för förelag som driver rörelse i egna byggnader och som hargjort stora investeringar. Tillsammans med vinsldelningsskatlen kommerfastighetsskatten alt framtvinga i övrigt inte motiveradefaslighetsförsäljningar. För hotell- och reslaurangnäring kommer således fastighetsskattenalt medföra en omotiverad särbehandling av rörelsebyggnader. Detta tillsammansmed övriga brister i propositionen bör leda till all förslaget inte fullföljs. Jag har här velat belysa några av de områdensom inte nämnvärt har berörts tidigare i dagens debatt. Dessa förelagsgruppermåste få arbeta i lugn och ro utan nya skatter för alt kunna överleva. Delborde vi alla vara överens om. fastighetsskatt,m. Överläggningenvar härmed avslutad. Följandevoleringsproposition upplästes och godkändes: Den som vill att kammaren bifaller det av förste vice talmanIngegerd ,och framställda yrkandet om återförvisningav skaiteutskotlels betänkande 17 till utskottet för ytterligare den det ejvill röstar nej. Erhållerja ej minst en tredjedel av de avgivna rösterna har kammaren Vid omröstning genom uppresningförklarades minst en tredjedel av de röstande ha röstat för ja-propositionen. Kammaren hade alltså bifallityrkandet om ålerförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. av regionmusiken och Rikskonserter 51TREDJE VICE TALMANNEN: Med hänsyn lill de nu debatterade ulskottsbelänkandenasinbördes beroende av varandra anser jag att beslutet om alt återförvisaskalleutskottets betänkande 17 till utskottet för ytterligare beredning medföratt i fråga om övriga betänkanden endast kvarstår yrkandena om återförvisningav även dessa ärenden lill resp. utskott för ytterligare beredning. Del av framställda yrkandet omåterförvisning av ärendet lill utskottet för ytterligare beredning bifölls medacklamation. Detav framställda yrkandet omåterförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning bifölls medacklamation. 5 § av regionmusiken och Rikskonserter Föredrogs kulturutskottets belänkande 1984/85:7 omomorganisation av regionmusiken och Rikskonserler (prop. 1984/85:1). 52LARS (): I nästan alla människors liv spelar musikenen stor roll. Att lyssna till musik är en legitim sysselsättning. Musiken ärhelt enkelt den kullurform som har blivit var mans egendom. Jag tycker all ettfint exempel på delta var konserten i bankhallen. Genom modern teknikoch nya media är dagens ungdom mera engagerad i musiklyssnande än tidigare generationer.Även del aktiva musicerandet har ökat kraftigt . De kommunalamusikskolorna har hunnit ge en grundläggande utbildning lill engeneration ungdomar. Många har också utbildat sig vidare och kommit att ägnasig åt musiken som yrke. Det finns ett stort antal körer, ensembler ochmusikgrupper. När man annonserar ut en musikertjänt vid en orkester är del inte ovanligt med 30-40 kompetenta sökande. En liknande bredd och kvalitetsaknas inom andra viktiga kulturområden såsom bildkonst, teater och litteratur. Av de två statliga musikinstitutioner som vi skallbehandla är regionmusiken i sin nuvarande form inte den äldsta men ulanjämförelse den mest traditionsrika. Den bygger på militärmusiken, som harflerhundraåriga anor. Denna musikform har alllid haft en regional förankringoch har spelat en stor roll där musikkårerna har verkat. tillkom efter beslut avriksdagen 1968. Det har tidigare beslutats om ett samarbete mellanRikskonserter och regionmusiken. Man har också länge diskuterat enomorganisation av dessa båda statliga insatser. Regionmusiken har alltid hävdatalt man saknar administrativa resurser. Man har inte haft personal förmarknadsföring l.ex. För många människor har man förblivit en ganska anonymmusikresurs bl. a. av del skälet.Rikskonserter däremot har ju haft just administrativa resurser. För att nå en större klarhet i frågan om regionmusikensoch Rikskonserlers roll i den regionala musikverksamhelen gav regeringenkulturrådet i uppdrag att utreda frågan 1978. har det alltså . har man på sina håll tagit egna initiativ tillsamarbete mellan de båda institutionerna och politiska församlingar,bildningsorganisaiioner, amalörorkesirar och övriga intressenter. Ett exempelpå detta är Musik i Väst, som startade i blygsam skala med en gemensamkörkonsulent för ell tiotal år sedan. I finns elt liknande samarbete. Vi moderater tillstyrker huvudprincipen i propositionen,nämligen en sammanslagning av de båda institutionerna och en regionaliseringoch decentralisering av verksamheten. Vi har däremot inte kunnat accepteraförslaget om att överföra huvudmannaskapet till landslingen. Målsättningen med en regionaliserad organisation måstevara att på del lokala planet, dvs. i kommunerna, få en bredd inom musiklivetmed musik av hög kvalitet. Det råder då ingen tvekan om att det är i kommunernasom musiken blomstrar. Del räcker med att konstatera var musikresurserna finns.Landstingen satsar av de medel som primärkommunerna anslårlill musiken. I kommunerna finns del dessutom professionella musiker anställda,som är väl förtrogna med musiklivet på sin ort. har man velat betona vikten av attkommunerna inte glöms av i samrnanhangel genom att understryka angelägenhetenav all de resurser och del intresse som finns i kommunerna inom musiklivettillvaratas. Som vi moderater ser det, gör man detta lättast genom all byggaden nya organisationen på kommunerna. Vi har föreslagit en organisation istiftelseform. Förutom de aktuella kommunerna bör man erbjuda studieförbund,musik- och orkesterföreningar, enskilda grupper och övriga intressenter på musikområdetatt ingå i den nya organisationen. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall lill denmoderata reservationen nr 1. Som en följd av delta har vi i ett särskiltyttrande förklarat all vi i de sammanhang, där majoriteten talar omlandstingen, menar kommunerna. Vi finner - i likhet med propositionen - alldet är naturligt med en central musikinstilution, sedan huvuddelen avverksamheten har decentraliserats. Det kommer alt finnas många övergripandeuppgifter, som måste handhas på nationell basis. Dit hör en viss samordning ochinte minst de internationella kontakterna. Vi vill emellertid begränsa den centralamusikinstitutionens uppgifter. Den skall - enligt vår uppfattning - inte sysslamed egen fonogramproduk-tion. Vi har länge hävdat att det inte är nödvändigtmed den produktion av fonogram som Rikskonserter svarar för. Det finnsåtskilliga bolag som framställer fonogram av mycket hög kvalitet och dessutomtill rimliga kostnader. Dessa tillgodoser även kravet på elt "small"utbud med hjälp av del stöd till utgivning av fonogram som i daghar ansvaret för. Vi menar, att den centrala institutionen bör ta över delansvaret. kan vi nu konstalera, att ävenregeringen börjar hysa liknande tankar. I propositionen talar man om attRikskonserler inte längre av regionmusiken och Rikskonserter av regionmusiken och Rikskonserter intar ensärställning när del gäller alt ge ul fonogram inom t. ex. jazzmusiken, svenskkonstmusik och folkmusik. Flera andra producenter har börjat ägna sig ål sådanutgivning . ger också ut en svenskskivaniologi. Propositionen talar också om alt det är höga kostnader förRikskonserlers fonogramverksamhet. Man har därför gett Rikskonserler i uppdragall utreda vilken produktion som kan länkas med en kostnadsram som är minskadlill två tredjedelar av del anslag man hade under förra budgetåret. Vi moderater vill alltså gå ett steg längre och heltavlasta den nya, centrala musikinstitutionen från uppgiften alt ge ut egnafonogram. Med dettavill jag yrka bifall lill den moderata reservationen nr 2. Som jag tidigare nämnt har regionmusikens föregångare,regementsmusiken eller militärmusiken, alltid haft en framträdande plats i detregionala musiklivet. Med hänsyn till de särskilda krav på ijänsiemusik ochceremonimusik som finns i tillstyrker vi ett statligt huvudmannaskapför regionmusikavdelningen där. För övriga delar av vårt land föreslås, all femensembler skall la på sig ansvaret för ijänsiemusik inom försvaret. Del ärviktigt all de medel som krävs för den här musikens genomförande anvisas överförsvarsbudgeten även i fortsättningen. I ell särskilt yttrande har vi pekat på vilken betydelseutbildningen vid musikplulonen i har haft. För all bevara ochvidareutveckla militärmusiken bör man nu överväga att inrätta yllerligre enmusikplulon, förslagsvis i . Propositionen 1984/85:1 om omorganisation avregionmusiken och Rikskonserter är ovanligt omfattande. Den är ändå inte meradetaljrik än alt den kan sägas begränsas lill principerna för en regionalisering.Man lämnar l.ex. olika lösningar öppna för hur de kommande regionerna skallorganiseras. Det är avsikten all regeringen skall återkomma med en nyproposition . Del är också viktigt alt påpeka, all med all respekt förinnehållet i den aktuella propositionen, så omfattar den ändå inte mer än enbråkdel av den musik som spelas och som folk lyssnar till i vårt land. Del kanvi också se som en nyttig påminnelse om all musiken är och måste förbli en frikulturform, som endast lill en del omfattas av politiska beslut. Därför är detdesto viktigare att de beslut vi fattar gagnar elt rikt musikliv av godkvalitet. Som vi moderater ser del sker detta bäst genom ett bifall lill demoderata reservationerna. 53STINA (): Att överföra det politiska ansvaret förregionmusikens och Rikskonserlers regionala verksamhet lill de folkvaldalandslingen är av genomgripande betydelse för hela musiklivet. När nulandslingen i berörda län erbjuds överta huvudmannaskapet är det en uppföljningav del kulturpolitiska mål som satte upp 1974, dvs. allkulturpolitiken skall främja en decentralisering av verksamheter ochbeslutsfunktioner på kulturområdet. Propositionen som föregått det betänkande vi nu behandlaranger all den musikpolitiska planeringen måste bygga på ell musikliv påkvalitetsmässigt hög nivå. Från sida delar vi denna uppfattning och menarall detta måste beaktas såväl hos den centralt föreslagna musikinsiitulionensom ute i regionerna. Dessutom fordras en väl utvecklad administration, menulan dubbelarbete. Klarläggande om vad som ankommer på den centrala resp.regionala nivån måste ges. Vad gäller musik inom försvaret föreslås att staten ävenfortsättningsvis skall ha ell särskilt ansvar. Del är då angelägel all staten iförhandlingar med de nya huvudmännen skapar garantier som möjliggör bevarandeoch utveckling av den kulturskatt mililärmusiken utgör. Inte minst måstebehovet av internationella kontakter och utbildning beaktas, liksom angelägenhetenav all traditioner som ceremonimusik, högvaklsmusik och Ijänsiemusik vidförsvarels myndigheter. Från sida ser vi del naturligt att landslingenföreslås bli huvudmän för den regionala verksamhet som regionmusiken ochRikskonserler nu bedriver. Flertalet landsting har i sina kullurpoliliskaprogram väl utarbetade musikavsnitt. Det kan naturligtvis låta lockande medkommuner som huvudmän. All en del kommuner skulle klara ett överlagandebetvivlar jag inte, men långt ifrån alla skulle klara del. Däremot är del avstor vikt alt de resurser och del intresse som på olika nivåer finns inommusikområdel las lill vara, likaså de kulturella traditioner som resp. regionhar. Det kan dessutom vara befogal med samarbete över länsgränserna ävenfortsättningsvis i likhet med vad som redan finns i och . Vi från sida har pekat på del ansvar staten harunder regionalise-ringsskedel.