prot · G80919 · 1984-12-31 00:00:00 — a. att det blir ett ökat statligt ansvar för mottagandetav asylsökande och att invandrarverket skall träffa överenskommelser medkommuner om mottagandet av flyktingar och asylsökande mot statlig ersättning.Utlänningar som söker asyl i samband med inresan till skall normaltvistas i en statlig utredningsförläggning medan polisenutreder deras skäl för asylansökningen. Regeringen har beslutat attpermanenta utredningsförläggningar skall inrättas i och . Vid behovfår invandrarverket i samråd med därutöver anordna och drivatillfälliga utredningsförläggningar och tillfälligt utöka kapaciteten vid de fastaförläggningarna, Vid dessa fasta förläggningar kommer.det att finnaspolispersonal som är specialiserad på utredningar i utlänningsärenden. Genomdenna nya ordning kommer handläggningstiderna i utlänningsärenden att kunnabegränsas. Långa handläggningstider har varit ettproblem. Det är väl känt vilka påfrestningar det innebär för deasylsökande att vänta på ett beslut. Det gäller särskilt förfamiljer med barn. Långa handläggningstider medför även betydande kostnaderbåde för staten och kommunerna. Stora ansträngningar har redan gjorts för attförkorta handläggningstiderna, och påtagliga resultat har också åstadkommitsunder . Det är viktigt att den senaste tidens ökning av antaletasylsökande inte leder till att handläggningstiderna ökar. blirsom jag nämnt inrättandet av särskilda utredningsförläggningar ett viktigtmedel härvidlag. Mer omedelbara åtgärder har emellertid också vidtagits föratt förhindra en förlängning av handläggningstiderna. En viss tillfälligomfördelning av polisresurser har gjorts till de polisdistrikt som har detstörsta antalet ärenden. Vidare kommer regeringen att föreslåriksdagen att invandrarverket får en tillfällig resursförstärkning med 1 milj.kr. under innevarande budgetår för handläggning av tillståndsärenden. Dettagörs i syfte att förhindra en ökning av handläggningstiderna. lämnasförslag om viss resursförstärkning vid invandrarverket från den 1 januari 1985.Vidare kommer förslag att lämnas om resursförstärkning i Katrineholmspolisdistrikt för att tillgodose de utredningsbehov som uppkommer vidutredningsförläggningen i . Vad gäller de totala resurserna för mottagning avflykfingar i vill jag nämna att invandrarverket harvarit i kontakt med ett sextiotal kommuner för att försäkra sig om en kommunalberedskap för mottagning av flyktingar. Överläggningarna med kommunerna harvisat att det finns ett starkt kommunalt gensvar för det nya systemet och attberedskapen för att ta emot asylsökande och flyktingar är god. Jag har härmed besvarat fråga omhandläggnings-och mottagningsresurser och vår beredskap för att möta nya ickeförutsedda behov på flyktingornrådet. Jag övergår härmed till att besvara hansfrågor om vilka ytterligare internationella initiativ som regeringen avser attta och vilka informationsåtgärder som regeringen avser vidta. I samband därmedbesvarar jag även interpellation. Som jag inledningsvis har framhållit är flyktingproblemeni världen mycket stora. Bristande respekt för mänskliga rättigheter, ikombination med befolkningsökning och undersysselsättning, leder till att mångamänniskor ser sig tvungna att försöka utvandra till länder med tryggareförhållanden. Den ökade migrafionen omfattar flyktingar och personer medflyktingliknande skäl men också personer som utvandrar av ekonomiska skäl.Denna utveckling, som äger rum som arbetslösheten fortsätter att varaett betydande problem på industriländernas arbetsmarknad, ställer berördaländer inför en svår situation när de skall söka tillämpa sin flyktingpolitikpå ett rättvist sätt. Det finns en risk att de som flyr av politiska skäl intefår det skydd som de måste få, eftersom de är förföljda eller trakasserade avsitt hemlands myndigheter. Regeringen ser med oro på en sådan utveckling på detinternationella planet. Detta har bl. a. framgått av inlägg vid detnyligen avhållna mötet med . kommer även iframtiden att inom FN;s och ram verka för att det internationellaskyddet för flyktingar upprätthålls. Detta förutsätter en förtroendefull dialogoch ökad ansvarsfördelning mellan berörda stater. Det är även angeläget att åtgärder vidtas i det svenskasamhället i syfte att vinna en fortsatt folklig förankring förflykfingpolitiken. Regeringen har i detta syfte bl. a. tagit initiativ fillinrättandet av en flyktingpolitisk beredning, med företrädare för samtligapartier, frivilligorganisationer och UNHCR. Beredningen, som leds av mig, harnyligen haft sitt första möte. avservidare att förelägga en skrivelseom fiyktingpoli-fiken, ivilken såväl det svenska flyktingbiståndet utanför som invandringentill kommer att redovisas. Jag vill också hänvisa till att det nyasystemet för kommunalt mottagande av flyktingar innebär ett ökat lokaltengagemang i flyktingfrågorna. Det är viktigt att saklig information sprids omflyktingpolitiken och våra asylregler. bedriver redan nuen omfattande informationsverksamhet i detta syfte, som bl. a. omfattar kurseroch seminarier för olika yrkesgrupper. I samband med att verket tar överansvaret för mottagandet av flyktingar kommer informationsinsatser av dettaslag att förstärkas. Dessutom vill jag nämna att de personalresurser som verkettillförs med anledning av beslut om riktlinjer för invandrings- ochflyktingpolitiken även syftar till att utöka verkets möjligheter att informeraom vår utlänningslagstiftning. En annan angelägen uppgift är att motverka yttringar avfördomar, diskriminering och rasism i vårt land. Diskrimineringsutredningensundersökningar visar att svenskarnas inställning till invandrare harutvecklats i positiv och tolerant riktning sedan slutet av 1960-talet.Samtidigt förekommer dess värre även i uttryck förinvandrarfientlighet av en art som är förödmjukande för såväl invandrarna somför hela vårt demokratiska samhälle. Myndigheter, organisationer och enskildamedborgare har alla ett ansvar för att motverka sådana yttringar. Regeringendeltar aktivt i detta arbete. har i sina betänkandengrundligt belyst behovet av vidgade insatser på detta område. Utredningens förslagbereds nu i . tar sin del av det internationellaansvaret genom att ge skydd åt människor som är i behov av en . Densvenska flyktingpolitiken ligger fast, även i en föränderlig värld. Dettainnebär att människor som söker sig hit av skäl som inte har stöd ivår utlänningslag inte heller kan räkna med att få stanna här. Vi har i varit förskonade från sådanaallvarliga yttringar av rasism och främlingshat som förekommit i en del andraländer. En ökad folklig förankring av flykting- ochinvandrarpolitiken bidrar till att motverka sådana tendenser i vårt land.Information, utbildning och upplysning i syfte att öka förståelsen förflyktingar och andra invandrare är viktiga insatser. En bestämd vakthållning kring demokratiska värden ochvärnandet av en fast flyktingpolitik bidrar också fill att minska riskerna fören sådan utveckling i vårt eget land. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 8 §Anmäldes och bordlades 1984/85:201984 års redogörelse för de statliga företagen 1984/85:33Förslag till lag om internationell järnvägstrafik m. m. 1984/85:37Vuxenutbildningslag Nr 19 1984/85:38Förenklat kungörande av uppgifter i aktiebolagsärenden MånHa n Hp 1984/85:47Preskriptionshinder vid skattebrott, m. m. Snnv h 1Q84 1984/85:48Familjeplanering och abortvård 1984/85:50Ändring i tullagen (1973:670), m.m. 1984/85:51Bosparande för ungdomar och andra sparfrågor 1984/85:52Ändring i sekretesslagen (1980:100) 1984/85:54Panträttsreglerna i jordabalken och sjölagen m. m. 1984/85:56 Förslag till lag om förbudmot investeringar i och 1984/85:57 Ny arbets- ochtjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan 1984/85:59 Ny organisafion för densärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m.m. 1984/85:62Ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, m. m. 1984/85:64Ändringar i energibeskattningen 1984/85:65 Vidgad medelsram förallmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse 9 § Anmäldes och bordlades Redogörelse och förslag 1984/85:5Riksdagens förvaltningskontors redogörelse för verksamhetsåret 1983/84 1984/85:6 förvaltningskontors förslagom revidering av arvoden 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:65av och 1984/85:66av m.fl. 1984/85:67av m.fl. Vissafrågor rörande internationella adoptioner (prop. 1984/85:16) 1984/85:68 av m.fl. 1984/85:69 av AnitaPersson 1984/85:70 av m.fl. 1984/85:71 av m.fl1984/85:72 av 1984/85:73 av m.fl. Ändring i lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott, m. m. (trafiknyk-terhetsbrotten) (prop.1984/85:21) 11 § Anmäldes och bordlades 1984/85:1Justitieombudsmännens redovisning av sin verksamhet till 1984/85 års riksdag (redog. 1984/85:1) 1984/85:4Samhällsinformation m. m. betänkande 1984/85:1 Offentligupphandling 1984/85:7 Lättnader i beskattningen av ideella föreningar(prop. 1984/85:8) 1984/85:1 Internafionellt samarbeterörande verkställighet av brottmålsdom (prop. 1983/84:197) 1984/85:3Ändringar i namnlagen 1984/85:4Vissa frågor rörande bokföringslagen 1984/85:7 Fortsatt giltighet avlagen (1959:157) med särskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad och lagen(1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad (prop. 1984/85:11) betänkande 1984/85:2 Vissa museifrågor betänkanden /85:3Medbestämmandefrågor m. m. 1984/85:5 Facklig verksamhet 1984/85:2Vissa markfrågor m. m. 1984/85:3Vissa frågor avseende byggnadslagstiftningen 1984/85:4Regler om byggande m. m. 12 §Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1984/85:58 av () till utrikesministern omkatastrofhjälpen till svältdrabbade länder: Den aktuella svältkatastrofen iEtiopien har fäst världens uppmärksamhet på de svåra försörjningsproblemen iAfrika närmast söder om . är det uppenbart att det som skeri är ett symptom på en långdragen och ännu mer omfattande kris, somförutom och omfattar hela Sahel-området längs sydgränsoch som pågått . I själva verket är det fråga om denförmodligen mest omfattande miljökatastrofen på vår planet. beräknasväxa söderut med en hastighet av ' . Det innebär attett område motsvarande hela yta förvandlas till öken på mindre än ettårfionde. Bältet med semi-arida vegetationstyper, halvöken, buskstäpp osv.förskjuts också söderut i takt med att öknen trycker på från norr. Ibergstrakter förvandlas en gång skogbevuxna och jordtäckta sluttningar tillnakna klippområden. Denna miljöförödelse är i hög grad människans verk.Befolkningsökningen och den primitiva tekniken framtvingar ett allt hårdareutnyttjande av jorden. betesmarker förvandlas till åker, med ökad riskför vinderosion när torkan och blåste"n kommer. Hjordarna tvingas norrutmot alltmer torra områden med överbetning som följd. Förbättrade brunnar kant.o. m. förvärra problemen genom att nomadstammarna stannar på sammaställe, vilket ökar överbetningen. Träd och buskar förbrukas som brännved. Ibergstrakter tvingas odlingar och betande hjordar allt högre upp i branterna,träden huggs ner och jorden blir oskyddad när slagregnen kommer. Erosionenutarmar jordarna alltmer, bristen på träd, buskar och gräs förvärrar erosionenoch minskar dess förmåga att binda vatten. När en torrperiod kommer tar öknenytterligare ett stort kliv framåt. Det står också i mänsklig makt att hejda utvecklingen. Dekatastrofinsatser, främst i form av livsmedelshjälp, som sker är heltnödvändiga men ger bara en kortsiktig lindring. Vad som krävs är en välplaneradoch samordnad rehabiliteringsplan för hela katastrofbältet söder om . Denbör inkludera sådana åtgärder som trädplantering, markvårdsåtgärder i övrigt,förbättrade och anpassade metoder för jordbruk och boskapsskötsel,byutveckling, familjeplanering och andra sociala åtgärder m.m. Huvudansvaret för att nödvändiga åtgärder vidtages måstesjälvfallet ligga i de berörda länderna själva, men om det skall ha någonmöjlighet att nå resultat krävs massiva insatser med materiella och mänskligaresurser också från de rika länderna. insatser i det drabbade området är rättblygsamma. Av de berörda länderna är endast programland för svensktbistånd. Dit går av det svenska bilaterala biståndet. Till detkommer katastrotlijälp och viss hjälp via FN-organ. måste långsiktiga åtgärder för att hejdakatastrofutvecklingen i ges mycket hög prioritet. Det borde betraktassom en global angelägenhet av första ordningen att stoppa förödelsen avmellersta och förhindra att den pågående mänskliga och miljömässigakatastrofen fördjupas och permanentas. Även måste ge denna frågabetydligt högre prioritet än . måste nu inrikta betydligtstörre biståndsresurser på insatser i detta område. Dessutom bör ibilaterala kontakter och i multilaterala organ aktivt verka för gemensamma ochsamordnade aktioner, med åtgärder av det slag som jag nämnt ovan, för attstoppa katastrofutvecklingen och åstadkomma en rehabilitering av området söderom . Med hänvisning till dettahemställer jag om att få ställa följande frågor till utrikesministern: Är regeringenberedd att kraftigt öka de svenska biståndsinsatserna för långsiktigarehabiliteringsåtgärder i katastrofbältet söder om ? Är regeringenberedd att i internationella fora och i kontakter med andra rika länder verkaför planerade och samordnade internationella insatser i samma syfte? 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:149 av () fill justitieministernom hanteringen av sekretessbelagt material i brottsutredningar; har inte sällaninträffat att sekretessbelagt material ingående i utredningar inompolisväsendet kommit i orätta händer, till skada inte bara förbrottsutredningen som sådan utan i ännu högre grad för enskilda människor. Vilka åtgärder avserjustitieministern vidtaga för att känsliga utredningar innehållandesekretessbelagt material fortsättningsvis inte skall kunna komma ut och därvidorsaka enskilda och brottsutredningar stora skador? 1984/85:150 av () till statsrådet om skyddet mot difteri: Ett antal fall av difteri harförekommit i . I samband med detta har uppmärksamheten riktats på atten del av den svenska befolkningen inte har något skydd mot denna sjukdom.Genom att trippelvaccineringen infördes har både män ochkvinnor erhållit ett grundskydd. Av dessa har de män som genomgåttvärnpliktstjänstgöring erhållit en förstärkning genom ytterligare vaccinering.Detta innebär att en stor del av svenska folket är utan något skydd mot difteri. Vad avser statsrådet att vidtaga för åtgärder med anledning av detinträffade? 1984/85:151av () fill arbetsmarknadsministern om AMS framtida organisafion: tillsattes medhuvuduppgift att utreda och komma med förslag om AMS framtida organisation.Utredningen förutsätts enligt direktiven framlägga sina förslag under våren1985. Vid sidan av utredningen har sedan någon fid AMS ledningarbetat med samma frågaoch tillställt regeringen ett komplett förslag till framtida organisation.AMS-kommittén har fått förmånen att yttra sig över förslaget, som innefattarkommitténs huvudarbetsuppgift, . Avser arbetsmarknadsministern attförlänga den korta remisstiden och ge tillräcklig tid attöverväga ett väl genomarbetat svar på den remiss som avser kommitténshuvuduppgift? Avser arbetsmarknadsministern att framlägga förslag tillriksdagen innan avlämnat sitt slutliga förslag? Om så är fallet, avser arbetsmarknadsministern ändrautredningens nuvarande direktiv så att utredningen besparas onödigt arbete? 1984/85:152av () till industriministern om regeringens syn på reklam iTV: har vid enuppvaktning för industriministern uttryckt farhågor för att svenskt näringslivskulle kunna hamna i ett sämre konkurrensläge i förhållande till utländskaindustriprodukter genom den reklam som kommer att sändas via satelliter. Medanledning härav vill jag fråga industriministern: Hur ser industriministern påsammanvägningen av kulturpolitiska bedömningar av en reklamfri TV ochförutsättningarna för svensk industri i en framtida marknadsföringssituafion? 1984/85:153 av () till utrikesministern omSIDA:s katastrofhjälp; Den hungersnöd som råder iEtiopien betecknas som den värsta i landets moderna historia. Omkring sju miljonermänniskor har drabbats av den svåra torkan i landets norra delar och hotas nuav svältdöd. dör omkring 1 000 människor av svält. I detta läge borde det vara en självklarhet för Sverigeatt komma i gång med livsmedelssändningar. har anslagitbetydande medel till SIDA:s katastrofhjälp. SIDA har emellertid ännu inte ensbestämt sig för hjälpsändningar - trots att exempelvis regeringär i full färd med att upprätta en luftbro till den svältdrabbade befolkningen. Enligt uttalanden i radio från ansvariga inom SIDA"följer man läget i ". Man sammanträder medan tusentalsmänniskor dör av svält och mängder av svensk överskottsspannmål och andralivsmedel ligger i lager. Regeringenhar sedermera fattat beslut om hjälp till de svältdrabbade. Vilka åtgärder avserutrikesministern vidtaga för att fillse att SIDA agerar med störrekraft och snabbhet i liknande situafioner? 1984/85:154 ay () till utrikesministernom opinionsbildningen för fred och nedrustning; Många människor och organisationerengagerar sig på olika sätt i opinionsbildningen för fred och nedrustning. Avser utrikesministern vidta någraåtgärder om uppmaningar till blockadaktioner mot ambassader blir en avinflytelserika personer eller organisationer vedertagen metod i detta arbete? 1984/85:155 av (vpk) till utrikesministernom regeringsåtgärder med anledning av thailändsk ockupation av tre byar iLaos: hålls trebyar i ockuperade av . Byarna , som ligger i sydvästra , angreps av 2 000soldater understödda av artilleri, pansarbilar och flyg. De thailändskageneralerna - som är de verkliga makthavarna i - vägrar att upphöramed ockupationen eller ens förhandla om ett återlämnande av ockuperatlandområde. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till utrikesministern: Vilka initiativ kommer regeringenatt ta för att uppmärksamma denna orättfärdiga ockupation, och vad kommerregeringen i övrigt att göra för att medverka till att återlämnar detockuperade området? 1984/85:156 av (vpk) tillfinansministern om försvarsutgifternas inverkan på den svenska ekonomin: Militärutgifterna är en stor post istatens budget. I förhållande till sin storlek ägnas de förvånansvärt litenuppmärksamhet i den ekonomiska debatten i . Deras roll i den svenskaekonomin är betydande, både inom landet, där de till viss del cirkuleras i formav materielbeställningar, löner m. m., och i bytesbalansen, där mycket storabelopp kan omsättas för militära ändamål. Jag villfråga finansministern; Vilka åtgärder kommer regeringenatt vidta med anledning av militärutgifternas inverkan på den svenskaekonomin, nationellt och internationellt? 1984/85:157av () till socialministern om pensionsreglernas konsekvenserför. LO:s rapport omålderspensionärernas inkomstförhållanden visar tydligt att ATP-pensionenvidgar inkomstklyftan mellan män och kvinnor med pension. Skillnaden i pension uppkommer intebara genom samhällsstrukturen utan även genom sättet att beräkna pensionspoäng.Regeln att ett basbelopp dras bort från inkomsten innan den ansespensionsgrundande drabbar nämligen dem som har små inkomster hårdast. Även30-årsregeln drabbar kvinnorna hårt. Detta har medfört att kvinnors möjlighetatt pensionera sig är liten. Jag villdärför fråga socialministern: Kommer pensionsutredningen att få iuppgift att beakta pensionsreglernas konsekvenser för gruppen kvinnligapensionärer? 1984/85:158 av () till bostadsministernom skogsmarkens behandling vid planeringen enligt ; Enligt uppgift föreligger förslagom att icke ta med skogsnäringen/ skogsmarken som ett av de riksintressen, somSveriges kommuner enHgt (PBL) skall ta hänsyn fill i sinfysiska planering. Kommunerna erhåller via planeringen enligt PBL detavgörande inflytandet över markanvändningen. Länsstyrelserna kan i efterhandgenom omprövning upphäva detaljplanen och områdesbestämmelserna, men dettaendast om riksintressena inte har fillgodosetts. Skogsbruket kommer att behandlas olika i olika kommuner.Friluftsliv, naturvårdsintressen etc. tar över. Det är inte rimligt att låta enav viktigaste näringsgrenar stå fillbaka för andra, i och för sigangelägna; intressen. Även i fortsättningen måste staten bibehålla ettdirektansvar för hur en av landets mera betydelsefulla naturresurser -skogsmarken - skall utnyttjas. Medanledning härav vill jag ställa följande frågor: På vilket sättär statsrådet beredd att fillgodose skogsbrukets begäran, att skogsbruket blirmedtaget som ett riksintresse? Om inte, påvilket sätt avser då statsrådet att reglera förhållandena mellan stat ochkommun så att skogsmarken får en likformig behandling i landets många kommuner? 1984/85:159av (vpk) fill bostadsministern om råvara till Masonite FiberträAB i ; i Jokkmokksaknar f. n. råvara för sin verksamhet. Bodens Energiverk har fidigarelevererat råvara till fabriken i . Leveranserna har upphört. Flisenanvänds numera för värmeproduktion vid Bodens Energiverk, Regeringen harbeslutat att sådan flis som kan användas för exempelvis framställning av massaoch fiberprodukter inte får användas för värmeproduktionen vid . Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga bostadsministern: Vad tänker bostadsministern göraför att koncessionsbeslutet följs och i fårnödvändig råvara? 7 protokoll 1984/85:19-21 1984/85:160 av () till kommunikationsministernom bättre möjligheter att kontrollera räkningar: har dagspressenskrivit om räkningar. Flera företag har protesterat mot att dessaär ospecificerade och ibland felaktiga. tar extra betalt av dekunder som vill ha specificerade fakturor i stället för en klumpsumma påräkningen. ekonomichef uppges ha sagt; "De flestanöjer sig med en klumpsumma och litar på att den är rätt." Medanledning av detta vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet vidta någraåtgärder för att garantera företag och enskilda personer bättre möjligheter attkontrollera sina teleräkningar? 1984/85:161 av () till utrikesministern omberäkningen av anslaget för information om freds- och nedrustningsfrågor; På initiativ av Myrdalsstiftelsenoch med stöd av , Rädda barnen och Röda korset anordnas det s. k.Fredslotteriet. Behållningen, som beräknas till minst 10 milj. kr., skall gåtill fredsarbete i olika former och fördelas av en kommitté tillsatt avutrikesdepartementet. Under förarbetet har det uttryckts farhågor för attlotteriet kan leda till att regeringen anser sig kunna dra in eller minska detnu utgående anslaget för information om freds- och nedrustningsfrågor. För attsådana farhågor inte skall minska intresset för Fredslotteriet, är detangeläget att det från regeringen görs ett klart uttalande. Är utrikesministern mot dennabakgrund beredd att inför uttala att medel som inflyter genomFredslotteriet inte påverkar det nu utgående anslaget för information om freds-och nedrustningsfrågor utan att denna anslagspost i budgetpropositionen för1985/86 får minst samma storlek som under nuvarande budgetår? 1984/85:162av Per Stenmarck (m) till kommunikationsministern om utrikestrafiken påSturups flygplats: Inför förklaradekommunikationsministern att han var positiv till ökadutrikestrafik på svenska flygplatser. Det han framför allt talade om var att"utveckla trafiken på " genom att SAS skulle "undersökamöjligheterna till direktflyg--------------- till och till vissaorter i , bl. a. ". Samma kommunikationsminister visste naturligtvis redan dåatt regeringen beslutat att chockhöja utrikesflygets avgifter från den 1november, dvs. exakt efter kommunikationsministerns uttalande ikammaren. Regeringens smarthetatt höja alla avgifter före december månads utgång Nr 19 1984 äruppenbarligen redan det förlorade året. Något annat skäl kan knappast finnasfill att nu ta ut, i praktiken, avgiftshöjning på en gång. Regeringensbeslut drabbar både utrikesflyget och sådana svenska flygplatser somkonkurrerar med ufländska. Till denna kategori hör . Hur bedömer kommunikafionsministern att regeringensbeslut påverkar möjligheterna att etablera utrikesflyg på ? 1984/85:163a\ i (s) till kommunikationsministern om bemanningen avIdö lotsplats: