prot · G80927 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är mycket vikfigt attframhålla detta, för om och hade fått majoritet i vårasför sina förslag, hade vi diskuterat regler för en ganska litenvuxenutbildning. har i en motion föreslagit att kommunen bör fåen generell möjlighet att besluta om avgiftsfinansiering. I reservation nr 1yrkar man bifall fill denna motion. Utskottet ansluter sig till regeringensbedömning att utbildningen i komvux, grundvux och statens skolor för vuxna iprincip skall vara kostnadsfri för deltagarna. tycks bortse från attde vuxenstuderande ofta inte är en ekonomiskt stark grupp. Den sammanlagdaeffekten av kraftigt minskade anslag till vuxenutbildningen och höga avgifterskulle bli att de med låga inkomster och kanske störst behov av utbildningstängs ute. Därför yrkar jag avslag på reservation nr 1. och statlig utbildning för vuxna och statlig utbildning för vuxna I reservation nr 2 yrkar och avslag påförslaget om att skolstyrelsen skall inrätta en . Manvill i stället ha gemensamma intagningsnämnder för gymnasieskolan och komvux.Det kan naturligtvis vara av värde att det blir ett personsamband mellangymnasieskolans och komvux intagningsnämnder när detta är möjligt. Men engemensam intagningsnämnd skulle bara medföra ett antal praktiska problem. Detblir svårt att få med företrädare med erfarenheter av vuxenutbildning ochannat. Därför yrkar jag avslag på reservation nr 2. Som jag tidigare nämnt föreslås att den nuvarandefemgradiga betygsskalan ersätts med betygen godkänd och icke godkänd förgrundskolekurser. Det är en förändring som tillstyrktes i det övervägandeantalet av remissyttrandena över komvuxutredningens förslag, bl. a. från LO,TCO och SAF, I reservation 3 föreslår de borgerliga partierna att dettaförslag skall avvisas. Utskottsmajoriteten ansluter sig till remissinstansernasoch till regeringens bedömning. De femgradiga betygen har egentligen bara enfunkfion, nämligen vid urvalet till grundskoleanknutna studievägar i gymnasieskolan.Det finns ingen anledning att behålla denna betygsskala för grundskolekurserbara med tanke på detta förhållande. De studerande från komvux kan tas in tilldessa utbildningar på den fria kvoten. Därför yrkar jag avslag på reservation3. Utskottet föreslår vidare att studierna inom grundvux iprincip skall bedrivas som deltidsstudier med undantag för det som bedöms varade fem sista månaderna av utbildningen. För detta förslag talar såvälpedagogiska och sociala som ekonomiska skäl. Pedagogiska skäl talar för attstudierna bedrivs på deltid under inledningsskedet, när den studerande ärstudieovan. Det måste också vara riktigt att grundvuxeleven inte årsvis brytsupp från den kontakt och samvaro som vistelsen på arbetsplatsen medför.Undervisningen på deltid innebär vidare att studierna med timersättning kanbedrivas för samma kostnad. Jag yrkar därför avslag påreservationerna 4 och 5 från och .. Enligt betänkandet får varje kommun en särskild delram piåupp till för kurser med lägst fem deltagare. Dessutom gesmöjlighet att genom omfördelning klara kurser med lägst fem deltagarebeträffande speciella kurser för elever med handikapp och vissa"smala" tekniska kurser där eleverna kommer från flera kommuner. I reservation 6 föreslår och attkurser i tekniska ämnen bör få startas om antalet deltagare beräknas varaktigtuppgå till fem. Utskottsmajoriteten menar att antalet kurser med endast femdeltagare bör hållas så lågt som möjligt. Varje kurs som skapas med mycket fådeltagare innebär ju att färre får del av vuxenutbildningen sammantaget. Jagyrkar därför avslag på reservation 6. Med detta, herr talman, har jag yrkat avslag på samtligareservafioner och ber att få yrka bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkande nr 1 i dess helhet. 8GÖRAN ALLMÉR (m) replik: började med att tala om debegränsningar i vuxenutbildningen som moderata samlingspartiet i tidigaremotioner har gjort sig till talesman för. Det är faktiskt så, ,som jag sade i mitt inledningsanförande, att det statsfinansiella läget ärsådant att våra tillgångar måste prioriteras hårt. Från moderatasamlingspartiets sida har vi prioriterat ungdomsutbildningen, och vi anvisaräven, t.o.m. i detta betänkande, möjligheter att komma till rätta med behovendå det gäller vuxenutbildning genom att i ökad utsträckning ordna enavgiftsfinansiering. Det finns motiv för att bibehålla den femgradigabetygsskalan. Det är fullt klart att detta inte är någon bra skala för betygsättning,vilket vi har hävdat i många sammanhang. Men det är inte den diskussionen viskall föra just . Så länge denna betygsskala finns kvar i ochgymnasieskolan anser vi att likvärdiga utbildningar skall bedömas på ettlikvärdigt sätt. Slutligen, herr talman, vill jag komma in pådet som IngvarJohnsson sade om den tekniska utbildningen och möjligheten till dispenser. Dethar visserligen i utskottet, som sade i sitt anförande, gjortsverkliga ansträngningar för att hitta en väg som skulle möjliggöra att dentekniska utbildningen - som vi alla bedömer vara en mycket viktigutbildningsform - trots dessa bestämmelser får leva kvar. Jag menar alldelesbestämt - och det är vad verkligheten onekligen visar - att de försök till anvisningarsom utskottsmajoriteten har fastnat för icke är tillräckliga. Det kommer attresultera i att den tekniska utbildningen inom vuxenutbildningssektorn helteller delvis kommer att raseras på en rad orter. Vi har exempel på detta t. ex.i och i där det visar sig att det går åt etttimantal som betydligt överstiger de högst som den särskildadelramen ger utrymme för. Denna särskilda delram skall även användas för andrautbildningar, som mycket riktigt nämnde, nämligen förhandikappade o.d. Att man genom att samordna olika kommuners särskilda delramarskall kunna lösa detta problem är fullständigt otänkbart. I går detper år åt . Hur många timmar skall omkringliggande kommunerkunna avstå för att man skall täcka detta behov? Jag finner det fullständigtotänkbart att den här frågan skall kunna lösas på det sättet. och stadig utbildning för vuxna 9KERSTIN () replik: Jag skulle vilja be att hanläser vår reservation 2 om gemensamma intagningsnämnder mer noggrant. Vi sägerinte att gemensamma intagningsnämnder alltid skall vara ett absolut krav, utanvi säger att det är naturligt med en gemensam intagningsnämnd förgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen där en sådan är praktisktmöjlig att tillskapa. Som jag sade tidigare är det ganska viktigt att den härmöjligheten finns, vilket man från utskottsmajoritetens sida inte har velat gåmed på. Skall det vara någon mening med de samverkansprojekt som bedrivs ute iskolorna måste detta få våra en naturlig del av det hela. och statlig utbildning för vuxna interiktigt förstå oviljan mot att åtminstone ge kommunerna möjlighet att göra pådet här sättet. När det gäller betygen säger man att elever i denkommunala vuxenutbildningen skall gå någon annanstans. Detta resonemang hållerinte. Vi har två grundutbildningsformer - ungdomsskolan och den kommunalavuxenutbildningen - som är två likvärdiga skolformer. Det allra bästa vore naturligtvisom man hade två hkvärdiga betygssystem. Hur de skall se ut får framtidenutvisa. Det är inte säkert att den femgradiga betygsskalan alltid är den allrabästa. Men i detta läge bör det vara riktigt att man har samma betygsskala närdet gäller likvärdiga utbildningar. Det finns inget skäl angivet vare sig i propositioneneller i betänkandet som är hållbart om man vill avskaffa den femgradigabetygsskalan. Jag kan se ett enda skäl, nämligen att man ytterligare villstrama åt möjligheterna för 18-åringarna att komma in t. ex. i engymnasieutbildning där det finns plats. Jag skulle vilja att något annat skäl som är mer godtagbart. 10LINNEA HÖRLEN (fp) replik: Jag kan fortsätta där när det gäller betygen. Förutom det som redan sagts här för attmotivera vår inställning kan jag säga att det skulle uppstå ett särskiltproblem om utskottsmajoritetens förslag - godkänd och underkänd -genomfördes,nämligen att man skulle vara tvungen att införa särskildakvotgrupper för de elever som önskar läsa vidare. Det är en komplikation manundviker om man behåller det betygssystem som finns i övriga jämförbaraskolformer. Jag skall inte närmare kommentera reservationerna direktutöver det jag redan har sagt, utan jag vill knyta an till det som IngvarJohnsson först talade om, alltså det som han kallade en negativ inställningtill vuxenutbildningen från och sida. Jag vill frånmitt eget partis sida hävda att detta är en fullständigt felaktig uppfattningom vår inställning. , som tillhör regeringspartiet, måste ocksåvara medveten om att vi befinner oss i en ekonomisk situation som kräverbesparingar. Besparingarna har gått ut över alla områden inom samhällslivet. Dehar också gått ut över skolväsendet. I detta sammanhang har naturligtvis ävenvuxenutbildningen fått sin släng av sleven. Men de besparingar som vi frånfolkpartiets sida har gått med på gäller en omprioritering där vi försökerskydda just de grupper som är allra sämst utbildade, de som behöver enkunskapsbas som gör det möjligt för dem att gå vidare och få en säker positioni samhället. Jag vill återge något ur den motion som vi har skrivit omgrundvux i anledning av den proposition som behandlas. Vi skriver, att detär oacceptabelt att en så pass betydande grupp som det dess värre handlar omskall lämna det obligatoriska utbildningsväsendet utan att ha fått adekvatutbildning. Grundvux är också av stor betydelse för de invandrare som kommerhit som analfabeter. Vi har i detta hänseende prioriterat de svagaste grupperna, de grupper som omfattas av det vi brukar låta gå under benämningen grundvux. Vi menar också att själva gymnasieorganisationen inomkomvux är viktig. Den ger människor som fidigare inte har haft möjlighetdärtill en chans att följa studierna vid högskolor. Det är ett sätt att ta tillvara vad man kallar begåvningsreserven, något som vi i detta samhälle inte kanklara oss utan. Det är oerhört viktigt att vi får den utbildningen till stånd. 11 () replik: Jag vill börja med att säga några ord tillGöran Allmér om avgifterna. Det låter oskyldigt när säger attbesparingarna inte behöver slå igenom alltför mycket i form av minskadverksamhet om man inför avgifter. Det låter också på som om detinte skulle behöva vara tal om särskilt höga avgifter. Men 150 milj. kr. ärändå väldigt mycket. Jag måste därför fråga : Menar ni attverksamheten inom komvux skall minskas i mycket stor utsträckning, eller menarni att man skall införa mycket höga avgifter? Det måste vara fråga om ettdera. är upprörd över att jag har sagt attfolkpartiet har en negativ inställning till vuxenutbildningen. Ni har intevisat det i ord och tidigare kanske inte i handling heller, men de ekonomiskakonsekvenser som redovisades visar ändå att det är så! Sedan säger hon att vill prioritera desvagaste, exempelvis eleverna inom grundvux. Jag har inte kunnat finna attfolkpartiet har föreslagit större anslag fill grundvux än vi har gjort. När det gäller betygen är ändå normalsituationen atteleverna på grundskolenivån går vidare till gymnasieskolenivån inomkomvuxsystemet. Jag tycker inte heller att betygens värde med hänsyn till vadkommande arbetsgivare kan anse är något speciellt starkt argument. och gemensamma ståndpunkt är kanske ett stöd förtanken att man inte skall tillmäta det argumentet alltför stort värde. Vad sedan gäller frågan om en särskild intagningsnämndvill jag framhålla att skillnaderna mellan intagningen till komvux ochintagningen till gymnasieskolan är ganska stora. Intagningen till komvux skalländå främst grundas på de sökandes behov av den sökta utbildningen. Därförskiljer sig arbetssätten vid intagningen. Det som utskottet hänvisar till -möjligheterna att ha ett personsamband - kanske kan vara en bra lösning för attfå ett visst mått av samordning. Sedan några ord om de tekniska kurserna. För varje 30-kurssom ersätts med en liten kurs på fem deltagare blir det ändå 25 elever färresom får utbildning! Jag måste då ställa frågan; Mot vem är detta generöst?Skulle vi få så få timmar inom komvux som föreslår, är dettroligast att kommunerna inte alls har råd att satsa på kurser med fådeltagare. och statlig utbildning för vuxna och statlig utbildning för vuxna 12 () replik: tog åter upp frågan omavgiftsfinansiering och undrade hur vi fick det hela att gå ihop. Det äronekligen på det sättet -vilket har vidimerats av flera talare - attstatsmakterna f. n. inte har obegränsade resurser. Vi är tvungna att spara, ochvi måste spara också inom utbildningsområdet. Och det är vad vi har föreslagit.Vilka effekter detta sparande skall få i kommunernas anordnande avvuxenutbildning skall enligt vår uppfattning avgöras av kommunernas egenprioritering av sin verksamhet. Vi i riksdag skall alltså inte sägaatt det är den eller den utbildningen som inte skall komma till stånd. Med enavgiftsfinansiering, menar vi, ökar man då möjligheten för kommunen att anordnautbildningar som eljest icke skulle kunna komma till stånd. Här har talats om den tekniska utbildningen och det ringaantalet deltagare i kurserna, och det har hävdats att detta med nödvändighetkommer att slå mot andra typer av vuxenutbildning. Det är fullt klartatt det måste bli så. Men vad som är väsentligt i sammanhanget, IngvarJohnsson, är att också bedöma hur viktiga för samhället de olika typerna avutbildning är. Vi har en mycket snabb teknisk utveckling i vårt samhälle. Frånmoderat sida har vi ansett-och det har också framhållit i sinainlägg här-att vi måste se till att samhällets medborgare är rustade att mötadenna snabba tekniska utveckling. Därför är teknisk utbildning så viktig att vimåste ha kvar dispensreglerna för att se till att teknisk utbildning verkligenkan komma till stånd. 13 () replik: Jag skall fatta mig mycket kort. När det gäller betygen måste jag konstatera att svaretfrån bekräftar de farhågor jag hade, nämligen att det här ärett led i strävandena att ytterligare strypa möjligheterna för dem som harfyllt att komma in på en gymnasial utbildning utanför komvux. När det gäller gemensammaintagningsnämnder vidhåller jag att det är märkligt att man ändå inte skullekunna ge kommunerna den möjligheten. Jag vet inte om kännertill det, men i den försöksverksamhet som startade är det framför alltde mindre kommunerna som begärt och fått tillstånd att börja försöksverksamhetmed samverkan mellan komvux och gymnasieskolan. Och för dem vore det naturligtvismycket praktiskt och bra om man kunde ha en gemensam intagningsnämnd. Jagtycker att det är litet stelbent att inte ens ge dem den möjligheten. 14LINNEA HÖRLÉN (fp) replik; Det är riktigt, , att vi intehar begärt större anslag till grundvux än socialdemokraterna gjort. Men fråndet till att säga att vi har en negativ inställning till den här utbildningenär steget mycket långt. Jag vill på det bestämdaste avvisa det påståendet. Ett sätt att visa engagemang för grundvux när det gällerde ekonomiska omprioriteringar vi nödgats göra är ju att man dä inte låterbesparingarna gå ut överjust det området. Det var det jag ville säga när jag talade om att vi harprioriterat den utbildningen. Låt mig bara fill sist för folkparfiets del deklarera attvuxenutbildningen i dess helhet enligt vår uppfattning är en mycket viktig delav vårt skolsystem. 15 () replik: Jag uppfattade inte att jag fick något svarfrån när det gällde besparingarna. talar ändå om attta bort 150 milj. kr. Är det då så att nitänker behålla volymen med hjälp av avgifter, måste det innebära avgifter för en helårsstuderande i komvux. Då kommer väldigt många attslås ut. I annat fall tänker ni minska verksamheten . Det skulleställa väldigt många utanför den här möjligheten. Sedan fill betygen! Det har redovisats en rad nackdelarmed den femgradiga skalan - på den punkten har jag fått ett visst medhåll avmeddebattörerna. Det kan bli ett hinder när det gäller rekryteringen avkursdeltagare ur prioriterade målgrupper, och det kanske försvårar vuxenanpassningenav studierna. Men det viktiga är ju ändå - det har jag tidigare påpekat - attelever som kommer från ungdomsdel och elever som kommer frånkomvux grundskoledel sällan konkurrerar med varandra. Därför är det problemetöverdrivet. Jag vänder mig så än en gång till ochfolkpartiets ledamöter i frågan om kurser med fem deltagare. Majoriteten harföreslagit åtgärder som kommer att lösa de flesta av problemen. Men i de falldär man inte till fullo når en lösning gäller det att göra prioriteringar. Nisäger er vilja ha många fler kurser med fem deltagare i större kommuner. Jagfrågar mig om det är en rimlig prioritering. Med det, herr talman, anser jag att det klart har framgåttatt majoritetsförslaget är det förslag som bäst kommer att stödja de vuxna ien utbildningssituation. och statlig utbildning för vuxna Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 16BERIT (): Jag skall lämna några synpunkter medanledning av och min motion 1983/84:2884. När komvuxverksamheten beslutades angavs som ettviktigt syfte att erbjuda studier enligt studieplanerna för grundskolanshögstadium och det som utgör gymnasieskolan. Ett klart uttalat syfte var attta hand om den begåvningsreserv som kunde behöva en formell kompetens förfortsatta studier på just gymnasium och högskola. Underårens lopp har inriktningen av verksamheten kommit att förändras. Den särskilda läroplanen för vuxenstuderande, som antogsav 1982, och den nu föreliggande proposifionen ger många exempel pådetta. Utvecklingen från sammanhållna grundskole- och gymnasiekurser mot 6 protokoll 1984/85:26-27 och statlig utbildning för vuxna etappkurseri enstaka ämnen och särskilda yrkesinriktade kurser är märkbar. I propositionen, som behandlas, betonas dessutom attverksamheten i högre grad än tidigare bör bedrivas som deltidskurser. Ettytterligare steg mot ökad anpassning till den snabbt föränderligaarbetsmarknaden tas också genom att uppdragsutbildning införs. Man kan alltså konstatera att komvuxverksamheten blirmindre bunden än tidigare, mer flexibel och mer inriktad på kortareutbildningsinsatser. Detta ger anledning att påminna om de diskussioner somförts om gränsdragningen mellan komvux ochfolkbildningsarbetet. tycks problemen ha varit relativtsmå, men har framkommit vissa tecken på att tidigaregränsdragningsproblem återkommer. I en kärv ekonomi där återhållsamhet är nödvändig är detinte onaturligt att vissa motsättningar uppstår. Företrädare för detinstitutionella utbildningsväsendet ser fördelar i komvux. ser man ocksåen situation med vikande ungdomskullar och därav följandesysselsättningsproblem för lärarkåren. Företrädare för folkbildningsarbetet upplever att man ivissa fall kan erbjuda alternativ fill komvuxverksamheten som är bättre, iandra fall minst lika bra, men att man slås ut av ekonomiska skäl. Det gällersärskilt när deltagarna väljer komvux av ekonomiska skäl i stället för enidéburen verksamhet i studieförbundsregi. Deltagaravgifterna för studiecirklarligger ganska högt. Med utgångspunkt i dessa ganska naturliga risker förframtida meningsmotsättningar kan det finnas anledning att nu aktualiseradessa frågor. har i sitt betänkande citeratfolkbildningsutredningens beskrivning av mål, uppgifter och organisation förfolkbildningsarbetet resp. komvux. Det förslag till nya regler för komvux somnu införs kan något ändra kännetecknen för komvuxverksamheten. Det finns därföranledning att peka på några problemområden. Ämnet samhällskunskap, som omfattar endast 45 lektioner ietapp 1 och 3 samt 100 lektioner i etapp 2, kan ses som ett exempel, Komvuxskall självfallet anordna kurser som inslag i sammanhållna kompetensgivandestudier. Kurser när kompetenskrav ej finns bör bedrivas av studieförbunden. Orienteringskurser skall enligt utbildningsutskottet kunnaanordnas för vuxna, som efter allsidig information överväger att påbörjakompetensgivande studier i komvux, och skall ge en realistisk uppfattning omvad studierna innebär. Det sagda betyder en viktig markering, men det hadevarit värdefullt om utskottet också betonat att omfattningen av dessa ickeläroplansbundna studier skall anpassas till omfattningen av de studier som deskall orientera om och inte får bli en resurs för allmänna, ej läroplansbundnastudier. Utskottet har modifierat propositionens förslag om atthögst 1 000 studiefimmar skulle få användas i alla kommuner för grupper omminst fem deltagare och angivit att högst av totalantalet timmar fårutnyttjas för avsett ändamål. Detta är bra. Även om talet av alla timmarskulle ha kunnatvara än lägre, är förslaget en viktig markering liksom uttalandet attverksamheten bör utvärderas . När det gäller särskilda yrkesinriktade kurser och uppdragsutbildningvill jag framhålla att mycket talar för att denna typ av verksamhet bliralltmer omfattande. Här startas en mängd kurser utan koppling till den tidigareläroplansbundna och kompetensgivande verksamheten. Många av kurserna inom ramenför uppdragsutbildning kan komma att vara av samma slag som studieförbundenskurser, exempelvis i datakunskap. Skillnaden kan tänkas bli den attarbetsgivarna gärna vill samarbeta med komvux för att få en "neutral"och produktionsinriktad kurs, medan arbetstagarna skulle ha önskat att få deltai en studiecirkel, där även datateknikens konsekvenser förproduktionsförhållanden och arbetsmiljö skulle kunna diskuteras och analyseras. I vår motion har vi föreslagit att skall begäraen noggrann uppföljning av den verksamhet som blir en konsekvens avkomvuxproposi-fionen. avstyrker vårt förslag medhänvisning till att det ankommer på SÖ att successivt utvärdera varje reforminom sitt område. Vi utgår givetvis från att SÖ:s ledning följer den nyaverksamheten och tillser att gällande bestämmelser efterlevs i alla avseenden.Den utbildningspolitiska värderingen borde dock få göras i en bredare krets avsamhälleligt valda representanter - detta med tanke på det exempel som jag togupp beträffande datautbildningen. Jag har velat framföra dessa synpunkter medanledning av vår motion, men jag yrkar bifall fill utskottets hemställan i dessbetänkande nr 1. och statlig utbUdning för vuxna 17MARGARETA (): Den proposition och det betänkande somriksdagen nu behandlar berör ett flertal former för vuxenutbildning. Jag skalli mitt anförande begränsa mig till delar som berör grundutbildning för vuxna,grundvux. Grundvux erbjuder möjligheter att täcka brister i fråga omsådana kunskaper som krävs för att man skall kunna delta i studier motsvarandegrundskolans högstadium. Här finns möjligheter för ungdomar som misslyckats iskolan att ta en ny chans och för vuxna som vet att de måste börja från början.Bland deltagarna återfinns också många invandrare. Sedan grundvux infördes har det tillkommit nya grupper avinvandrare, som har stora behov av grundläggande kunskaper för att kunna klarasig i sitt nya hemland. har invandring skett, bl. a. från länderdär det inte är en självklar rättighet att få lära sig läsa, skriva och räkna -en grundläggande rätt som vi finner så självklar. Hit till oss har kommit mångavuxna analfabeter som aldrig har haft en chans att gå i skola. Detta gäller kvinnor i större utsträckning än män. Kanskeåterfinns det största behovet av grundvux just hos dem. Dessa kvinnor har intemöjligheter att själva göra sig hörda. Och ändå; De omfattas också av deinvandrarpo- och statlig utbildning för vuxna litiskamålen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Därför måste vi ge dem möjligheteratt delta bl. a. i grundvux. Uppgifter från lärare i grundvux har varit minanledning att motionera och att nu delta i debatten om grundvux. Vuxenutbildningen skiljer sig från ungdomsskolan bl. a. såtill vida att eleverna kommer till sin skola med vuxnas erfarenheter. Det sägsockså i propositionen på s. 5: "Vuxenutbildningen skall bygga på att denvuxenstuderande har mognad och erfarenhet och ta till vara detta iutbildningssituationen." Det innebär att det behövs specifika åtgärderför att information skall nå fram till dem som behöver den, för att göra enrealistisk studieplan och för att utforma undervisningen så att bl.