prot · G80998 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad jag ville säga i mittinterpellationssvar var att det inte är åtgärder från regering och riksdag sombehövs i den här akuta situationen, utan det viktiga är det arbete som pågår inomhögskolorna och högskolemyndigheterna och som snabbare kan leda till resultat.Men det allra viktigaste i detta sammanhang tror jag är att vi får en nyanseraddiskussion om tandläkarnas arbetsmarknadssituation framöver. Det är ju på denpunkten som ungdomarna allfid reagerar. Som det nu är söker alltför få filltandläkarutbildningen. Det stora problemet är alltså att rekryteringenär så svag och att således många med ganska svaga förkunskaper kommer in påutbildningen. Anf.25 (): På två punkter håller jag med utbildningsministern. Fördet första är det bra om vi får en nyanserad diskussion om arbetsmarknadssituationenför tandläkare. Jag har försökt att bidra till en sådan nyanserad diskussiongenom debatten här . För det andra är vi överens om problemets allvar. Menvi är uppenbarligen inte överens om hur snabbt åtgärder skall sättas in. Jagtycker att utbildningsministern vid nästa överläggning med UHÄ:s ledning skallta upp detta spörsmål och förutsättningslöst ställa följande frågor: Kan viinte vidta åtgärder snabbare? Kan vi inte hjälpas åt, så att man slipper att iefterhand avsätta oerhört stora resurser för att, t. ex. parallellt medutbildningen i , lära studenterna svenska och engelska? Går det inte attsnabbt få till stånd en förutbildning, och kan man inte vidta åtgärder somnågot ligger vid sidan av de fasta bestämmelser som redan finns? Om utbildningsministern lägger fram ett förslag i denriktningen inför , lovar jag att utbildningsministern kommer att fåfolkpartiets stöd. Om åtgärder för att komma till rätta med teknikerbristen 26 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag kan visst lova att när jag nästa gång träffarUHÄ-ledningen skall jag fråga exakt vad som sker. Då tror jag att jag fårsvaret att diverse åtgärder redan är på gång. För att visa handlingskraft räckrdet nämligen inte för utbildningsministern eller för att bara tryckapå en knapp. Jag tror högskolemyndigheterna om att ha den här frågan underuppsikt - det som går att göra snabbt, det kommer också att ske. 27 (): Jag vet att det inte är så enkelt som att bara trycka påen knapp, men jag vet också att utbildningsministern i kraft av sitt ämbete harutomordentligt goda möjligheter att ta upp den här frågan och ta initiativ ochäven föreslå att det tas beslut i som rättar till en situafion sominte är bra. Den möjligheten tycker jag att utbildningsministern skall användasig av i stället för att säga att några åtgärder inte skall vidtas innan enstatlig utredning lagt fram sina förslag. Det var egentligen detta som var minpoäng. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1984/85:104 om åtgärder för att komma till rätta medteknikerbristen har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att komma till rätta med teknikerbristen. Man måste i detta sammanhang skilja mellan den akutabristsituation som föreligger inom vissa tekniska områden och behovet av teknikerpå något . Den akuta situationen inger anledning till oro. a. problem för de tekniska högskolorna att rekrytera och behållakvalificerade forskarstuderande och lärare. Jag har haft flera kontakter omdetta med de berörda högskoleledningarna, och jag hoppas att dessa skall geunderlag för åtgärder. Om åtgärder för att komma till rätta med teknikerbris ten Jag har också noterat ett positivt intresse frånnäringslivets sida att bidra till att komma till rätta med de akuta problemen.Jag tar fasta på detta intresse och kommer att ta initiativ till fortsattaöverläggningar med näringslivets organisationer. När det gäller det långsiktiga behovet saknas i stort settmera heltäckande prognoser. Regeringen uppdrog åtIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) att kartlägga behovet av åtgärder för attsäkerställa fillgången på kvalificerade tekniker och att utreda om företagensökade personalefterfrågan är ett uttryck för en permanent förändring eller omden är av mer konjunkturbetingad natur. IVA kommer vidare att undersöka vilkakrav och vilka kompetenser som företagen kan förutse liksom behovet avingenjörer och tekniker på olika nivåer. Här kan också nämnas att jag räknarmed att universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i sin nästaanslagsframställning skall redovisa ett mera planmässigt underlag för beslut omdimensioneringen av olika typer av civilingenjörsutbildning. Den ingenjörs- och teknikerbrist vi upplever går -såvitt gäller högskoleutbildad personal - till en del tillbaka på denedskärningar i utbildningskapaciteten som genomfördes för fyra sedan.Därefter har utbildningskapaciteten ökat kraftigt. /82 harsåledes gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje fått ca 1 000 nya platser, enökning , civilingenjörsutbildningen ca 650, en ökning ,matema-tisk-naturvetenskaplig högskoleutbildning ca 300, en ökning ,och lokala högskolelinjer inom den tekniska sektorn närmare 700 nya platser,vilket är mer än en tredubbling. Härtill kommer att driftspersonalutbildning ochyrkesteknisk högskoleutbildning har ökat sin kapacitet med vardera. Nuvarande regering har gjort en kraftig satsning påteknisk utbildning. I årets budgetproposition föreslår jag en ytterligareutbyggnad vad gäller både ingenjörsutbildning och annan teknikerutbildning. Man måste dock hålla i minnet att det tar uppemot fem åratt utbilda en civilingenjör och att utbilda en tekniker av annatslag. Det tar således tid innan en ökad utbildningskapacitet får genomslag påarbetsmarknaden. Det finns självfallet också bara begränsade möjligheter attinom det reguljära prognos- och planeringsarbetets ram förutse såmarkanta ökningar av behovet av utbildade som det vi nu upplever. Det är också ett problem att alltför många avbryter sintekniska utbildning , både i gymnasieskolan och i högskolan. Framförallt är den relativt låga genomströmningen i civilingenjörsutbildningenoroande. Det pågår ett arbete inom UHÄ med åtgärder för attkomma till rätta med detta problem. I det sammanhanget är bådeutbildningsinnehåll, studieuppläggning och tillträdesregler sådana faktorersom måste beaktas. Jag vill här också rikta uppmärksamheten på denoutnyttjade begåvningsreserv som kvinnor utgör. Regeringen har bl. a. startaten kampanj för att rekrytera kvinnor till industrin och till tekniska yrken. framlagda propositionen om kvinnornas villkor på arbetsmarknadenföreslår regeringen åtgärder bl. a. för att öka rekryteringen av kvinnor tilltekniska utbildningar. Slutligenvill jag peka på att fortbildning och vidareutbildning av redan yrkesverksammaär en snabb väg att höja kompetensen i industrin. Jag hoppas också attsatsningar på fortbildning skall underlättas väsentligt genom riksdagensnyligen fattade beslut om förnyelsefonder. Jag räknar med att kunnapresentera en proposition om frågor som gäller hur det offentligautbildningsväsendets resurser skall kunna utnyttjas för uppdragsutbildning förbl. a. industrins behov. 29 (): Jag tackarutbildningsministern för svaret på även denna interpellation. På många sätttycker jag att det var ett bättre svar än svaret på min förra interpellafion,eftersom utbildningsministern tar upp ett antal förslag på ett betydligt meroffensivt sätt. Historiskt sett har industrin i vårt land drabbats av enutdragen teknikerbrist . Det skedde vidseklets inledning, men också . Slutligen har vi denteknikerbrist som har uppmärksammats . Dagensteknikerbrist är på många sätt mycket oroande. Visserligen fattas en deluppgifter som kan ge en ordentlig prognos, men det finns ändå så mycket att tapå att man kan bilda sig det omdöme jag gjorde. gavCivilingenjörsförbundet i uppdrag att undersöka teknikerbehovet iindustrin . 350 företag, med sammanlagt 235 000anställda, fick svara på frågor om vilka tekniker de trodde sig vara i behov avi framtiden. Datateknikerna och elektronikingenjörerna var de klart mestpopulära ingenjörerna bland de 14 olika utbildningsinriktningar som finns i de tekniska högskolorna. 1983 utexaminerades 353 elektroteknikingenjörer ivårt land. SIFO-undersökningen redovisade att industrin hade ettnyanställningsbehov på 940 elektronikingenjörer . Det var alltså tregånger så många som de som gick ut från de tekniska högskolorna. Ibörjan av det här året presenterade , en skrift som heter finns teknikerna försvensk industri? Där konstaterades, att teknikerbristen har varitkoncentrerad främst till verkstads- och kemiindustrierna, medan bristen inomövriga delar av tillverkningsindustrin ännu ej nått lika uppseendeväckandeproportioner. Bristen var, sade man, eller mera iverkstadsindustrins fem huvudbranscher . Särskiltalarmerande tal - - rapporterades från elektro- och transportmedelsindustrierna.Det förutspås att om konjunkturuppgången också hinner påverka investeringarnaordentligt, så kommer även maskinindustrins teknikerbrist att nå alarmerandetal. Uppgifterfrån prognosinstitut understryker de härslutsatserna. SCB:s arbetskraftsbarometer avslöjar markantaefterfråge-överskott för civihngenjörer inom de teknikområden jag just nämntsamt också brist på gymnasieingenjörer med praktik och maskin- ellerelektrotek-nisk utbildning. tillbakavisar man industrins oro förteknikerbristen och säger att också andra industriländer har samma problem ochpräglas av Omåtgärder för att komma till rätta med teknikerbristen Omåtgärder för att komma till rätta med teknikerbristen Men, dåmåste man, herr talman, komma ihåg att är ett tämligen unikt land i sinindustriella specialisering på kunskapsintensiv och teknikertät industri. Densvenska nettoexporten är omfattande från de särskilt teknikerintensivabranscherna. Detbör också slås fast, att under en lång följd av år måste få till stånden tillräckhg expansion inom de konkurrenskraftiga delarna av industrin. Det ärdå det blir möjligt att varaktigt lösa de externa balansproblemen och börjaåterbetala utlandsskulden. Detta betyder sammantaget att industri harblivit och framför allt framöver kommer att vara internationellt sett mycketkänslig för just teknikertillgången. I rapporten finns teknikerna försvensk industri? konstateras, att en svår och långvarig teknikerbrist kan kommaatt tvinga en rad företag att förlägga sina ingenjörstäta aktiviteterutomlands. Det skulle, säger man, i slutändan kunna försvaga Sverigesförvärvade komparativa fördelar på högteknologisk produktion även om de svenskaföretagen med en sådan utflyttning lyckas spara sin konkurrenskraft. Isvaret till mig framgår det klart att utbildningsministern ser allvarligt påteknikerbristen. Jag vill gärna göra det erkännandet. Hon pekar på någraåtgärder som behöver vidtas. Den låga genomströmningen i civilingenjörsutbildningenär oroande, säger hon, och hänvisar till det arbete som pågår inom UHÄ för skall komma till rätta med det problemet. Jag vill på den punkten frågautbildningsministern när man kan påräkna resultat av det arbete som pågår inomUHÄ. Med andra ord: När kan man få konkreta åtgärder till stånd för attförbättra genomströmningen? hänvisar också till att det kommer en proposifion ifrågor som gäller hur det offenfliga utbildningsväsendets resurser skall kunnautnyttjas för uppdragsutbildning för bl. a. industrins behov. Den proposifionsom åsyftas är, såvitt jag förstår, den om vissa frågor om uppdragsutbildning,som fidigare har anmälts . Nyheten nu är att i den propositionenkommer att behandlas uppdragsutbildning just för industrins behov, som ju hardirekt relevans för den teknikerbrist vi diskuterar . På denna punkt villjag fråga utbildningsministern: man räkna med att proposifionen föreläggsriksdagen , som har aviserats? Jagvill också fråga utbildningsministern om de kontakter som hon har haft med deberörda högskoleledningarna i syfte att rekrytera och behålla kvalificeradeforskarstuderande och lärare. Hon säger i sitt svar att hon hoppas att dessakontakter skall ge underlag för åtgärder. Jagvet inte om utbildningsministern har studerat de konkreta förslag fill åtgärdersom läggs fram i den rapport jag har uppehållit mig vid. Om intetycker jag hon skall göra det mycket noga. I rapporten föreslås nämligen delssnabbverkande åtgärder för att man skall komma till rätta med teknikerbristen,dels åtgärder med effekt på . Detföreslås i den rapporten att informationen till högstadielärarna omnaturvetenskapliga och tekniska studier skall förbättras och att riktadinformation skall ske, särskilt till flickorna. Det är ett gammaltfolkpartiöns- kemål, som vi har framförti motioner gång på gång och som det finns all anledning att instämma i. Medglädje ser jag att utbildningsministern också i sitt svar tar upp den frågan.Vi har uppenbarligen samma grundsyn på den punkten. Frånfolkpartiets sida har vi också tjatat år om angelägenheten av attinföra ett system med riktade betyg. Vi har varit det enda parti som har gjortdet konsekvent. Den punkten tas också upp i näringslivsrapporten. Inför ettnytt antagningssystem, säger man där, med viktning av betyg i sökta hnjerskaraktärsämnen. Det slås också med kraft fast att man bör underlätta föryrkesverksamma civilingenjörer att forskarstudera. Man pekar på att en lösningkan vara att tillämpa det danska stipendiesystemet"erhvervsforske-ruddannelse", som hanteras av den danskamotsvarigheten fill . Detsom nu nämnts är snabbverkande åtgärder. När det gäller åtgärder med effekt pålängre sikt föreslås att insatserna skall ökas för att nya och redanyrkesverksamma låg- och mellanstadielärare samt syo-konsulenter skall få enbättre egen kompetens inom det naturvetenskapliga och tekniska området. Detföreslås också ett kursrelaterat betygssystem på högstadium ochgymnasieskolan samt väl definierade krav på förkunskaper när det gäller högreutbildning. Jag instämmer också i det förslaget. Även på den punkten gäller detsådant som har tagit upp i sina partimotioner. Eftersomutbildningsministern säger sig ha noterat ett positivt intresse från näringslivetssida vad gäller de här frågorna vill jag nu fråga om hennes inställning fill dekonkreta förslag som förts fram i näringslivsrapporten finns teknikerna försvensk industri? - Några av de förslagen har jag själv kommenterat och ocksåinstämt i. Omåtgärder för att komma till rätta med teknikerbristen 30 HUGOBERGDAHL (fp): Jag kommer frånvårt lands mest genomindustrialiserade län, , och kommer därför attanföra en del synpunkter som har att göra med situationen i just mitt län, ochdå närmast , och i det företag som dominerar sysselsättningen iVästerås. Det gäller ASEA. ASEAbrottas med mycket stora problem när det gäller fillgången påkvalificerade tekniker. Tillgången på välutbildad och kompetent personal är avavgörande betydelse för ett högteknologiskt företag som ASEA. En jämförelsemellan personalsammansättningen inom områden med snabb fillväxt, t. ex. elektronikoch industrirobotar, resp. områden med etablerad teknik och mogna produkter, t.ex. standardmotorer och standardapparatur, visar att andelen högskoleutbildadepersoner inom områden av det förstnämnda slaget kan uppgå fill inemot avtjänstemännen - av tjänstemännen är alltså högskoleutbildade för att kunnaansvara för arbetsuppgifterna på området - medan det i det senare fallet rörsig om . ASEAhar behov av att nyrekrytera flera hundra tekniker, som inte finns atttillgå. Därför har ASEA i och satsat på en Om åtgärder för att komma till rätta med teknikerbristen omfattandeegen högskoleutbildning för gymnasieingenjörer i linje med företagets politikatt erbjuda möjligheter till kvalificerad vidareutbildning för företagetsanställda. Ett annat mofiv till den satsningen är den hårdnande konkurrensen omhögskoleutbildade ingenjörer. För en fortsatt expansion inom högteknologiområdenär det därför nödvändigt att vi i vårt land har ett utbildningsväsende som bådekvantitativt och kvalitativt kan tillgodose industrins och övriga avnämaresbehov. Det här är en livsnerv för svensk industri under en lång följd av årframöver, om vi skall kunna klara oss i konkurrensen med de länder som vinärmast har att tävla med på det här området. Löser vi inteteknikerproblematiken på området kommer vi utan tvivel efter i konkurrensen. Efter interna genomgångar av hur profilen på högskoleutbildadeingenjörer bör se ut för att passa olika typer av arbetsuppgifter har ASEAbeslutat satsa på flera olika interna utbildningar som ligger på högskolenivåutan att det är fråga om en komplett högskoleexamen. Ett exempel på ASEA:skortare högskoleutbildning är den s.k. elektronikutmaningen. anställdeASEA ett tjugofemtal gymnasieingenjörer, som genomgår en utbildningmotsvarande ca 35 högskolepoäng. Utbildningen innehåller avsnitt somintroduktion i elektronik, datorteknik, tillämpad elektronik,programmeringsspråk, programmeringsteknik och datorer i processdatorsystem.Utbildningen bedrivs under den första terminen på heltid, alltså under betaldarbetstid - en kostnad som företaget står för - och under en andra termin pådelad arbetstid och fritid. Det är självfallet för tidigt att säga hur det härgreppet kommer att lyckas, eftersom eleverna först , i och medtermin 2, har börjat sitt egentliga arbete. Klart är emellertid att ASEA harkunnat rekrytera en grupp mycket studiemotiverade ingenjörer och attstudieresultaten har varit utomordentligt bra. Men ASEA:selektronikutmaning är ett sätt att konkret försöka göra något åt bristen påkvalificerade tekniker inom det överhettade området elektronik och datateknik. Självfallet löses inte problemet medteknikerbristen enbart med insatser av de enskilda företagen. Samhället har ochskall ha det yttersta ansvaret på det här området, och regeringen är deninstans i vårt samhälle som vi kan avkräva en planering och ett ansvarstagandeför tillgodoseende av behovet av en utbildning även på teknikerområdet. Jag skulle avslutningsvis vilja frågautbildningsministern: det en fillfredsställande lösning att utbildningen påett så viktigt område som det här gäller delvis åvilar de enskilda företagen?Jag skulle vilja få ett principuttalande från utbildningsministern i frågan omsamhället inte måste eftersträva att - motsvarande vad som sker inom andradelar av utbildningssektorn -kunna tillgodose det behov som finns också vadgäller utbildning av tekniker. 31Utbildningsminister : Herr talman! Jag uppskattar mycket attvi kan föra den här ganska svåra debatten i ett resonerande tonläge. Jag trorinte att den på något sätt tjänar på att man försöker kasta skulden på den enaeller den andra, särskilt som det som vi sersom problem är sådant som man borde ha tagit sig anoch försökt rätta fill. Vi är alldeles överens om att är utornordentligtberoende av kvalificerade tekniker och yrkesarbetare och attutbildningsfrågorna därmed är av mycket stor betydelse för utvecklingen av vårtland som en framgångsrik industrination. Jag har mycket nära beröring meddessa frågor, inte minst i mitt hemlän, , eftersom detta är detmest industrialiserade länet. I en situation där industrin kommer i gungninguppstår mycket stora problem för länet i dess helhet, inkl. alla dess orter. Vi har en situation där tillgången på tekniker ochäven vad gäller en del yrkesarbetargrupper inte är tillräcklig. Det gäller dåatt vidta en mängd kortsiktiga åtgärder, och det är i det sammanhanget som jagnämner de kontakter som vi har. Vi upprätthåller fortlöpande kontakter medhögskoleledningarna och på många olika sätt med näringslivet, bl. a. med decentrala näringslivsorganisationerna och direkt med företag. I dediskussionerna kommer det naturligtvis upp en mängd frågor, ibland ganskaokonventionella lösningar, och vi prövar dessa lösningar så skyndsamt som vikan. Den näringslivsrapport som lämnades för sedan ochsom är ett ganska genomarbetat dokument innehåller många förslag som det finnsanledning att ta fasta på, och det har jag också gjort klart för dem som hararbetat fram denna rapport. Men även där finns frågor både på lång och på kortsikt. Som ett exempel på frågor på lång sikt kan jag nämna det som JörgenUllenhag sade om att det gäller att redan hos de mycket unga, hosgrundskoleeleverna, skapa en förståelse för behovet av teknik och naturvetenskap.I det sammanhanget är lärarutbildningen av mycket stor betydelse. Jag lade förett par veckor sedan fram en lärarutbildningsproposition, där vi föreslår enförstärkning av lärarutbildningen i teknik och naturvetenskap för dessa viktigaår som motsvarar dagens låg- och mellanstadium. På mer direkta fråga om tidpunkter villjag svara att när det gäller det arbete som pågår inom UHÄ i syfte att få framstuderande till examina - den s. k. genomströmningen - beräknar vi att detarbetet med alla dess övriga komponenter skall kunna redovisas ianslagsframställningen i augusfi och alltså ingå i budgetarbetet . Det äralldeles självklart att teknikutbildningen är en fråga som kommer att blienormt väsenflig i höstens budgetarbete. Propositionen om uppdragsutbildning kommer att läggas frami mars, såsom utlovats. Den är ju strategiskt viktig, eftersom det handlar ombehovet av fortbildning och vidareutbildning. Jag vill här gärna ta upp denprincipfråga som berörde: Vad skall samhället svara för, och vadskall näringslivet svara för? Vi kommer att försöka klargöra det i dennaproposition. En allmän tumregel är att samhället skall svara för grundutbildningenupp till en viss yrkeskompetens. Sedan kan man också tänka sig att samhälletskall stå för en viss påbyggnadsutbildning av mer allmänt slag. Däremot kommerdet alltid att finnas ett stort behov av fortbildning och vidareutbildning inomföretagen, alltså en företagsintern personalutbildning. Jag tycker att ävensådan utbildning skulle kunna förläggas till Om åtgärder för att komma till rätta med teknikerbristen Omåtgärder för att komma till rätta med teknikerbristen Det är därför som jag vill lägga fram en propositionsärskilt om uppdragsutbildning. Sådan utbildning skall alltså kunna förläggastill dessa institutioner, men företagen skall då betala för den. Jag tycker attdet går att leva efter den principen. Det är så tydligt att samhället - i formav utbildningsmyndigheterna - och näringslivet behöver gå hand i hand för attordna den bästa utbildningssituationen så att vi skall få teknikergrundutbildade och sedan vidareutbildade och fortbildade. Jag tror att vidärvid kan se fram mot ett gott samarbete. 32 JÖRGENULLENHAG (fp): Jag instämmermed utbildningsministern i att det är bra att vi för denna debatt i ettresonerande tonläge. Det här är inga lätta saker. I många stycken har vi ocksåfrån de politiska partierna här i varit överens både om riktigabedömningar och om felbedömningar. Det har rått stor enighet om dedimensioneringsbeslut som har fattats här i i fråga omteknikerutbildningen. Vikan väl också säga att man på näringslivshåll inte alltid har sett de härfrågorna . Där liksom hos de poltiska pariterna har kunnat noteras en vissyrvakenhet inför de väldiga behov som finns . Det är alltså mycket svårtatt göra korrekta prognoser. Närdet gäller lärarutbildningspropositionen kommer utbildningsministern att fåfolkpartiets stöd för den förstärkning som föreslås beträffande kvaliteten förlåg- och mellanstadielärarna. Däremot är vi kritiska till förslaget omhögstadielärarutbildningen. Det kommer strax att uppehålla något mer i samband med den debatt som kommer att äga rum om kvaliteten påelevernas kunskaper i matematik. Jagtror att det är oerhört viktigt, herr talman, att vi alla, oavsettpartipolitisk hemvist, försöker tänka i litet nya banor och kanske också tafasta på litet udda förslag som läggs fram. Det har i debatten föreslagits skulle satsa ganska mycket på någon form av återkommandeutbildning för tekniker och ingenjörer. Man har från industrins sida sagt attför många av de ingenjörer som anställs blir baskunskaperna snabbt föråldradenär det gäller matemafik, fysik, kemi och andra ämnen. Utvecklingen går såoerhört snabbt. Det gör att man bör överväga att kanske också i högskolans regisatsa på en ny form av utbildning, som innebär att de studerande kan komma in iutbildningen under en termin eller kanske efter det att de harvarit ute i yrkeslivet under .