prot · G80932 · 1984-12-31 00:00:00 — När det gäller frågan om rätten till avdrag för förhöjdalevnadskostnader är rn m det kanske också en ekonomisk fråga att vi har måst begränsa denna rätt till just gruppen byggnads- och anläggningsarbetare. Vi som tillhör majoriteten vet att detta är en mycket drabbad grupp, 47 (): Låt mig bara konstatera att litade på folk men att hon nu har ändrat sig och mera litar pådet taxeringsfolk som hon talat med, förmodligen ute i bygderna. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (sfipendier) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 143 förreservation 1 av m, fl. Mom. 3 (avdrag för ökade levnadskostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, 1984/85:2Övervakning vid skyddstillsyn m, m, 1984/85:5Ändring i brottsskadelagen (prop, 1984/85:13) 1984/85:5Handläggningen av mål rörande barn 1984/85:6Vissa frågor rörande konkursförvaltare Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. En ny nordisk företagsform, m. m. 10 § En ny nordisk företagsform, m.m. Föredrogs lagutskottets betänkande1984/85:8 om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m,m. 1983/84:184delvis). 48 (): Man ville så gärna tro att hela denna riksdagstod samlad bakom strävandet att åstadkomma en nordisk marknad i många olikahänseenden, att vi stod enade bakom strävandet att göra starkt. Detfinns många exempel på politiska och enskilda initiafiv med denna målsättning,och jag skall tillåta mig att påminna om en del som jag tycker är väsenfiga närvi nu skall överlägga om den här frågan. Det första är naturligtvis Fälldinregeringens avtal medden norska regeringen om industriellt samarbete mellan de båda nationerna. Detandra jag vill peka på är den socialdemokratiska regeringens företrädaresöverläggningar med de nordiska brödraregeringarna om ettutvecklat nordiskt samarbete. Det tredje jag vill erinra om är de uttalandensom gjordes av utrikeshandelsminister i den utrikeshandelspolitiskadebatt som fördes här , där han ställde sig varmt entusiastisk till enutvidgad nordisk samverkan på näringslivsområdet och det industriella området. och har förespråkat och jaghar i motionerat om en utredning i syfte att stödja utvecklingen aven nordisk aktiemarknad. I det sammanhanget har näringsutskottbehandlat frågor om industriellt samarbete och näringslivssamarbete mellan denordiska länderna på ett mycket positivt sätt. Jag vill gärna här hänvisa tillnäringsutskottets betänkande 1983/84:14, som är ett mycket omfattande ochgrundligt betänkande där frågor om nordisk samverkan behandlas. Jag vill ocksåsärskilt peka på den ståndpunkt som socialdemokratiska företrädare intog idessa frågor i den debatt som fördes här i kammaren; den kom till uttryck iklart positiva uttalanden om tanken på att utveckla en gemensam företagsmarknadi . nödgades enligt sin bedömning vid dettatillfälle stanna inför konstaterandet att det då, med utgångspunkt i den motionsom jag hade väckt, inte fanns utrymme för att bedriva en utredning omutveckling av ett nordiskt aktiebolag. Man kanske skall fråga sig; Varför är den fråga som vi härberör, nämligen frågan om nordiskt samarbete, så viktig? Det liggernaturligtvis en kulturell självklarhet i att de nordiska folken skall arbetanära samman med varandra, men det finns också i själva industri- ochnäringslivsstrukturen i de nordiska länderna en mycket stark motivering för ennära industriell och näringslivs-mässig samverkan, nämligen betydelsen avhemmamarknaden - hemmamarknaden såvitt gäller de producerande industriernasutveckling och hemmamarknaden såvitt gäller den industriella tyngd som Nordenskulle få som en samlad industriell enhet i . Dennagemensamma bedömning om värdet av som en hemma- marknad för industri hoppas jag att vi alla stårbakom, inte minst därför att det pågår en tydlig utveckling i mot ettnytt och större samt mera livaktigt och sammanhållet , sammanhållet ikänslan av ekonomisk gemenskap, industriell gemenskap ochutvecklingsgenienskap, I den utvecklingen skulle ett sammanhållet kunnaspela en betydelsefull roll och skulle få större kraft i förhandlingarna omett närmande till , ett närmande som i varje fall jag betraktar som ennödvändighet. Det är en omständighet som är under utveckling. Långt borta i det nordiska samarbetet skymtarmöjligheterna till en gemensam kapitalmarknad, och kanske allra längst bort, enmonetär union, i varje fall mellan och , Vad är det som harhindrat att de många ansträngningarna i denna angelägna fråga inte har lyckats?Först och främst är det våra åtaganden inom ramen för , Inom har detantagits en stadga om valutarörelser som kallas för liberaliseringsstadgan ochsom ålägger nationerna att lika behandla alla medlemsstater inom , Det äremellertid att notera att liberaliseringstadgans ordalydelse inte innebär entvingande internationell regel. Det engelska ordet endeavour används omåtaganden som görs, Endeavour betyder att man åtar sig att göra sitt ytterstaför att nå ett visst mål, men man åtar sig inte en absolut plikt. Helaliberaliseringsstadgan inrymmer tydliga markeringar av att det i vissasammanhang kan vara nödvändigt med undantag av nationella hänsynstaganden. Man kan då tänka sig tre handlingsvägar, såvitt jagförstår, när det gäller OECD-reglerna, Man kan endera tänka sig att sätta sigöver dem med hänsyn bl, a, till innehållet i begreppet endeavour, men framförallt med hänsyn till att OECD-stadgan inte innehåller några sanktioner mot denstat som anser det vara nödvändigt att gå sin egen väg. På den punkten vill jaginta en starkt kritisk hållning till finansminister passiva attitydefter de senaste förhandlingarna om möjligheten att i etablera engemensam aktiemarknad. Finansminister förklarade, synbarligen enligt hansuppfattning slutgiltigt, att OECD-stadgan här utgjorde ett hinder. Det fårnaturiigtvis inte accepteras att det är på det viset. Den nordiska gemenskapenfår inte offras på OECD-stadgan, utan i stället hade man naturligtvis velat seatt finansministern hade uttalat att han var beredd att gå vidare inom detnordiska samarbetets ram för att ändra OECD-stadgan, så att det nordiskasamarbetet kan fortsätta att utvecklas. Han skulle alltså, menar jag, ha ställtkrav på både de nordiska brödrafolken och de avtalsslutande parterna inom ramenför att medge en utveckling av OECD-samarbetet som gör utvecklingen avnordismen möjlig. Den sista lösning som står till buds och som faktiskt ärförutsedd i OECD-stadgan är att man inom ramen för dessa regler etablerarinstitutioner som gör det möjligt att företa sådana kapitalrörelser som manönskar, trots att man inte företar dem gentemot alla de fördragsslutandeländerna inom . Det är här företagsformerna av transnationell natur har såstor betydelse. Vi har ett framgångsrikt exempel i Nordiska investeringsbanken,som emellertid har valt att bilda en juridisk person i varje land och sedan En nv nordisk företagsform, m. m. En ny nordisk företagsform, m.m. samarbetadessa tre juridiska personer emellan. Denlösningen svarar inte på alla de problem som är förenade med transnationellaffärsverksamhet. Det är nödvändigt för framgångsrik transnationellaffärsverksamhet att myndigheter, arbetstagare och andra känner att manarbetar inom en och samma förmögenhetsmässiga enhet och att samma regler ärtillämpliga på denna enhet i alla de länder där transnationell affärsverksamhetbedrivs. Inom har företagits många, långvariga ochdjupgående ansträngningar att nå det mål vi eftersträvar, att finna en form somgör det möjligt att utveckla nordiskt samarbete trots förekomsten avOECD-stadgan. Man har misslyckats. Kanske bör man nu fråga sig varför det harmisslyckats. Svaret måste nog bli att de nuvarande ordningarna för juridiskapersoner i de nordiska länderna inte medger att en nordisk aktiebolagsformetableras. De nuvarande lagreglerna inom ramen för valutareglering, arbetsrättoch skatterätt kan inte medge att man etablerar transnationell verksamhet inomde nuvarande företagsformerna. Det är därför jag har motionerat om en nyföretagsform, som jag har kallat konsortieform. Det skulle vara ett slagslegaliserad kopia på erfarenheterna från SAS, . Den här idén har varit föremål för remiss. Jag ärangelägen att påpeka för kammaren att förslaget i den remissbehandling somlagutskottet föranstaltade om och som var mycket omfattande från samtligaremissorgan har bemötts mycket positivt. handelskammare och Stockholmshandelskammare tillstyrker motionen. vill inte motsätta sigatt frågan utreds vidare. menar att det finns goda skäl attbifalla motionärens hemställan om en utredning. tillstyrkeratt frågan om en juridisk form för "konsortialföretag" närmareutreds. tillstyrker motionärens yrkande. LO tillstyrkerunder förutsättning att det finns en balans mellan arbetsrätt m. m. och sådana reformersom motionären eftersträvar. Jag har redan markerat att jag är absolut inställdpå att arbetsrätten är en viktig del av den utredning som jag förespråkar.Sist, fru talman, men inte minst-kanske mest-är jag angelägen att återgeNordiska investeringsbankens remissutlåtande; "Sammanfattningsvis framhåller Nordiskainvesteringsbanken att en utredning om utveckling av en juridisk form för'konsortialföretag- lägg märke till vadjag nu läser - "för en eventuell vidare utredning av frågan i samnordiskregi." Samtliga remissorgan ser alltså mycket positivt på detta.Men vad händer i lagutskottets behandling? Jo, lagutskottets socialdemokratertillsammans med vpk:s representant, alltså majoriteten, bestämmer sig för attavfärda tanken på en utredning. De söker efter argument men finner inget bättreän att det inte går att driva en utredning enbart i - det leder intetill någonting. En utredning i dessa frågor måste genomföras inom regi, menar de. Man har inte bara vetskap om att sådana utredningar harmisslyckats, utan man åsidosätter även Nordiska investeringsbankens entydigauttalände, som säger att man just genom att påbörja en nationell utredningkan få en plattform för att gå vidare i en samnordisk utredning för Nr 32 En ny nordisk företagsform, m. m. att kommatill det mål som alla eftersträvar. Det är beklagligt att den socialdemokratiska majoritetentillsammans med vpk har valt att avfärda denna viktiga fråga pådet sätt somskett. Det skall bli intressant att se hur näringsutskottets socialdemokrateroch från vpk, som så positivt deltog i handläggningen av dennafråga , skall rösta - skall de frånträda sin positiva syn i dennafråga i lojalitetens namn, eller skall de verkligen våga markera att dennasamnordiska fråga är för viktig för att falla i något slags partipolitisktstrategispel? Jag yrkar bifall till reservationen. Anf.49 (): I detta betänkande från lagutskottet behandlas dels ett iprop, 1983/84:184 framlagt förslag till ändring i 8 kap, 4 § aktiebolagslagen,dels två motioner, en motion väckt med anledning av propositionen och enfristående motion om en företagsform för konsortier. Utskottet tillstyrker propositionens förslag beträffandeundantag från kravet på medborgarskap och bosättning i när det gällernordiska medborgare, I fråga om möjligheten för regeringen att bestämma om denya reglernas tillämpning förordar ett enigt utskott att bestämmelsen om dettautgår ur aktiebolagslagen och att erforderliga regler i stället tas in i lagenom kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m,m. Utskottetsställningstagande motiveras av att det finns ett behov för regeringen attkontrollera nordiska styrelseledamöters och andras medborgarskap och bosättningbara när det gäller krigsmaterielindustrin. Genom utskottets förslag tillgodoses i betydandeutsträckning syftet med den med anledning av propositionen väckta motionen. Förslaget i den fristående motionen om en företagsform förnordiska konsortier, som här har talat om, avstyrks av utskottet.Jag kommer här närmast att behandla denna fråga, eftersom det på denna punktockså finns en reservation från och . Motionären vill utveckla en juridisk form för vad somskulle kunna kallas konsortialföretag, dvs, samverkan mellan nordiskanationellt etablerade företag. Genom tillskapandet av en juridisk form förkonsortialföretag skulle de nordiska länderna, med gemensam lagstiftning ochbilaterala eller multilaterala avtal, kunna etablera en nordisk företagsform.Med utnyttjande av ett konsortialföretag skulle, anser motionären, en nordiskinstitutionaliserad aktiemarknad kunna etableras för sådan företag ellerföretagsdelar som skulle kunna dra nytta av som hemmamarknad för sinegen produktion. Motionären yrkar att hos regeringen hemställeratt frågan om utveckling av en juridisk form för s. k. konsortialföretagutreds. Utskottet framhåller inledningsvis i sitt betänkande attnågra särskilda regler om internationell samverkan mellan nationella företaginte finns i de nordiska ländernas lagstiftning. Företag som vill samverka kanvälja att En ny nordisk företagsform, m.m. inrätta en eller flera särskilda juridiska personer, t.ex. aktiebolag, i enlighet med den nationella lagstiftningen i något av deberörda länderna. I betydande utsträckning förekommer det redan att företagsamverkar under mindre institutionaliserade former på grundval av ett avtalföretagen emellan. Ett exempel på sådana avtal är konsortialavtal. När det gäller aktiebolagslagstiftningen kan det nämnasatt frågan om en särskild nordisk aktiebolagsform har behandlats i enexpertrapport som 1981 förelades . En slutsats i rapporten är inte i första hand bör överväga att införa en särskild aktiebolagsform,eftersom många företag troligen skulle tveka inför att bilda bolag enligt enoprövad lagstiftning. I stället förordas att man utgår från den kändanationella lagstiftningen och utifrån denna försöker finna metoder för atttillmötesgå önskemålen om att företagen lättare skall kunna verka övergränserna. Med anledning av expertrapporten övervägde för industripolitik om man inom ramen för nuvarandeetableringslagstiftning kunde ge nordiska företag en icke-diskriminerandebehandling i etableringshänseende genom att generellt undanta sådana företagfrån lagstiftningens tillståndskrav. Kommittén fann dock att man inte kundeförorda en sådan lösning av frågan. Också har behandlatexpertrapporten. I sitt betänkande om det nordiska samarbetet erinradeministerrådet om att aktiebolagslagstiftningen i de nordiska länderna redan istor utsträckning är harmoniserad. Vi har här naturligtvis ett särskilt problemmed , som är bundet av sina EG-förpliktelser. Det gäller bl. a.direktiven på bolagsrättens område. antar att det f. n. inte tjänar någotändamål att sätta i gång en utredning om en särskild nordisk aktiebolagsform,utan att man hellre bör försöka genomföra reformer på de olika rättsområdenavart för sig. Som exempel på sådana reformer nämner rådet slopande av formellakvalifikationskrav för styrelseledamöter, mer enhetliga regler förminoritetsskydd och underlättande av fusioner över gränserna och flyttning avett bolags säte från ett nordiskt land fill ett annat. Vid 1983/behandlade näringsutskottet tremotionsyrkanden om en gemensam nordisk aktiemarknad, en nordiskaktiebolagsform och vidgade möjligheter till direktinvesteringar i andranordiska länder. erinrade om det utredningsarbete som pågått och pekade bl. a. på att när det gäller valutaregleringen hardet dels ansetts att bestämmelserna i kapitalliberaliseringsstadga utgörhinder för att liberaliseringsåtgärderna skulle kunna begränsas till att avsebara nordiska länder, dels att valutaregleringen är relativtlikartad i de nordiska länderna - framför allt i och - och attnågra onödiga hinder för exempelvis direktinvesteringar inom inteföreligger. underströk att förekomsten av olika problem gördet svårt eller omöjligt att inom ramen för nuvarande nordiska samarbetsformer begränsaeventuella liberaliseringsåtgärder till de nordiska länderna. Näringsutskottetpekade i sitt betänkande, som låg till grund för beslut, på att OECD-reglerna inte torde utgöra hinder mot att man inomramen för en vidare integration i utvecklar institutionella möjligheterför kapitalöverföringar inom , så som har skett inom ramen för Nordiskainvesteringsbanken. En strävan borde vara att finna sådana möjligheter.Utskottet ansåg också att det arbete som pågick bl. a. inom ochNordiska ministerrådet borde fortsätta och om möjligt intensifieras. I linje med vad näringsutskottet anförtframhåller lagutskottet i sitt betänkande att det är angeläget att man på olikasätt försöker underlätta samverkan mellan nordiska företag och därmed deninternordiska handeln. Enligt utskottets uppfattning måste emellertidinförandet av en sådan företagsform som förespråkas av motionären ske isamarbete med andra nordiska länder. Det är inte meningsfullt att Sverigeensidigt börjar utreda frågan. Utskottet framhåller också att det är viktigtatt regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet även i fortsättningenaktivt verkar för en vidgad internordisk handel. Med hänvisning till vad jag här sagt yrkar jagavslag på motion 1983/84:1529 och bifall till utskottets hemställan i desshelhet. En ny nordisk företagsform, m.m. 50 () replik; Efter att ha lyssnat på måste jag ställa mig frågan om lagutskottets socialdemokrater riktigthar förstått tanken bakom ett konsortialavtal. Det är känt att det i varje nationalstat finns en särskiltstark känsla för det egna landets näringsliv. Man bygger, om än inte synliga,så fullt märkbara nationalgränser kring det egna näringslivet och missgynnarsåledes främmande nationers företagare i det egna landet. Det är naturligt,och det kanske skall accepteras. Tanken bakom ett konsortialbolag, till skillnad från vadsom sagts i de utredningar om lindringar i valutalagstiftning och annat somStig hänvisade till, var just att bolaget skulle få sin hemvist ialla de länder där bolaget etablerades. Jag är angelägen att framhålla attdetta inte är någon unik idé, som bara gäller oss i . Inom EG arbetar manintensivt på att åstadkomma en lösning på det här problemet, och man ärförmodligen på väg. Det är då enligt min mening angeläget att de nordiskaländerna genom att belysa frågan i en utredning förbereder sig för det närmandetill som måste komma. Jag skulle vilja ställa en direkt fråga till StigGustafsson som företrädare för majoriteten i lagutskottet: Menar ni att man nuskall avbryta ansträngningarna för att i åstadkomma ett industrielltnärmande, eller väntar ni er att någon annan skall ta initiativ som för fråganvidare? Slutligen; Vad är det för fel i att ta initiativ frånSveriges sida för att åstadkomma en lösning i dessa frågor? 51 () replik: Vårt ställningstagande till dikteras sannerligen inte av något slags avoghet mot en utvidgad nordisksamverkan. En ny nordisk företagsform, m. m. vilket han tycks tro. Vi socialdemokrater har alltidansett att nordiskt samarbete är viktigt, för att inte säga nödvändigt för ossalla här i , Vi arbetar också på många sätt för att förbättra det nordiskasamarbetet. Men det är inte alltid lätt att lösa problem övergränserna, oavsett om det gäller eller , Olikheter i lagstiftning,olika traditioner osv. är stenar på vägen som måste rullas undan. Att som NicGrönvall tro att man bara genom att i genomföra en viss lagstiftningkan få de övriga nordiska länderna med sig är litet för optimistiskt. Om viskall kunna lösa sådana problem som tas upp i motionen, får detta lov att skeinom ramen för det nordiska samarbetet. Detta har utskottsmajoritetenunderstrukit i betänkandet. Vi har också sagt att regeringen bör intensifieradetta samarbete. Det är den vägen vi får gå. Vi löser inte problemen genom attinföra en ny nationell lagstiftning. Jag vill tillägga att jag inte kan finna att ett avslag påNic motion skulle medföra något avgörande hinder för industrielltsamarbete i eller i . 52 () replik: Men, , det är ju inte enbolagsform eller en ny lagstiftning som jag begär. Jag har begärt att vi skallutreda om det är möjligt att finna en lösning på problemet. Det är sannerligeninte särskilt högt syftande planer jag har. Jag försöker bara åstadkomma litetbättre kunskaper i frågan. Likafullt tycker socialdemokraterna att man skall blockerautvecklingen, och det måste väl då vara ganska naturligt att man uppfattardenna vilja till blockering av utredning som utslag av en negativ syn påutvecklingen av det nordiska samarbetet. Det får och även deandra socialdemokraterna finna sig i, 53 () replik: Vi blockerar inte alls någon utveckling. Man kan fråga sig i vilket syfte ensådan här utredning skall tillsättas, om den inte skall resultera i enlagstiftning. Att utreda för utredandets egen skull kan väl inte ens NicGrönvall anse att vi bör hålla på med. 54ALLAN (); betänkande behandlar två ämnen:Dels frågan om nordisk företagsform för konsortier - det är den frågan som deföregående talarna diskuterat - dels frågan om utseende av ledamöter i svenskaaktiebolags styrelser. Den sista frågan är föranledd av propositionen 1983/84:184med förslag till ändring i aktiebolagslagen och en motion av mig som väckts medanledning av propositionen. Min motion kan synas gälla ett trivialt ämne och hardärför säkert inte tilldragit sig någon större uppmärksamhet. Den rymmer likvälett intressant konstitutionellt spörsmål som angår lagstiftningsmakten. ensam somstiftar lag, det är en självklarhet. Men har rätt att överlämna,delegera, denna sin normgivningskompetens åt regeringen utan någon som helstbegränsning? Det är det spörsmålet som ställts på sin spets i detta ärende. Ochdet är inte så ofta som så sker. Ämnet är ju inte så upphetsande. I den aktuella propositionen föreslås att nuvarande kravpå svenskt medborgarskap för att vara styrelseledamot, verkställande direktörm. m. i svenska aktiebolag skall slopas i förhållande till medborgare i deövriga nordiska länderna. Denna huvudregel, som tar sig uttryck i ändringar i 8kap. 4 § aktiebolagslagen, är helt invändningsfri. Regeringen vill emellertid tillägga sig den befogenhetenatt kunna undantaga vissa bolag från de nya reglerna. Man vill med andra ordkunna utestänga andra nordbor i särskilda, i lagtexten dock ej närmare angivnafall. Denna kompetens föreslås i propositionen lagfäst genom ett särskiltstycke i nämnda lagrum i aktiebolagslagen. skulle annorlunda uttrycktöverlämna sin bestämmanderätt till regeringen i motsvarande mån. I motionen ifrågasatte jag huruvida hade sådandelegationsrätt, därför att ämnet kunde angå en civilrättslig fråga av det slagvarom stadgas i 8 kap 2 § regeringsformen. Och det är då oviWkorVigen förbjudetför att avhända sig sin lagstiftningsmakt. Det åberopade stadgandet iregeringsformen, som närmast tar sikte på allmän civillag, utstakar gränsenför det obligatoriska lagområdet, en beteckning som valts just för att markeraatt delegationsrätt är förbjuden. Om man så vill kan man säga att stadgandethindrar den företeelse som går under benämningen ramlagstiftning och som eljestär en sedvanlig form av lagstiftningsteknik. Min motion hänsköts till , somenhälligt gav mig rätt. är enligt utskottet förhindrad att överlåtapå regeringen att utfärda föreskrifter i ämnet, Regringen fick således bakläxa.Som en följd av KU:s ståndpunkt har det föreslagna stycket i aktiebolagslagenstrukits och ersatts av en materiell bestämmelse i en annan lag. Utgången av lagstiftningsärendet i är en nyttigerinran till regeringen att inte trampa in på domäner. Att jag ärtillfredsställd över utgången säger sig självt. Det är inte var dag som det ärmöjligt att få ett enhälligt konstitutionsutskott på sin sida i en sådan härfråga. Jag vet inte när det hände senast, om det hänt. En anledning kan varaatt det ju ofta är så att den politiska frågan tar överhanden över den rentjuridiska och intellektuella bedömningen. Jag hade, fru talman, tänkt avsluta mitt inlägg med atthänvisa till när han på Virta bro höll den anstormande fiendenstången. Men jag bestämde mig för att avstå sedan jag erinrat mig hur bataljenslutade och hur hjälten karakteriserades. Jag yrkar därför avslutningsvis bifall till utskottetshemställan, såvitt här är i fråga. En ny nordisk företagsform, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls.