prot · G80939 · 1984-12-31 00:00:00 — Trots detta är såexploaterad att den inte kan fylla de krav som kan ställas på en nationalpark.Enligt uppfattning bör de delar av parken som inte är exploateradeöverföras till angränsande nationalparker. anser att nya nationalparker bör inrättas inomSjaunjaområdet och Taavavuomaområdet. Båda områdena har ett mycket stortskyddsvärde från naturvårdssynpunkt och tillhör den våtmarkstyp som det ärsärskilt angeläget att bevara. är f. n. endast klassat somfägelskyddsområde, vilket inte ger tillräckligt skydd mot skogsavverkningar.Vägbyggen som väckt mycket stor uppmärksamhet har dessutom genomförts ianslutning till området. När det gäller Taavavuoma är det förutom fågellivetockså angeläget att slå vakt om betydande botaniska värden. Rogenområdet längre söder ut i fjällkedjan saknar motsvarigheti , bortsett från angränsande områden i . Det finns där glesabarrskogar och blockmarker. I området finns också hotade djurarter.Rogenområdet är visserligen naturreservat, men eftersom det tillhör det mestunika och storslagna som finns i landet, bör det ges högsta skyddsvärde ochavsättas till nationalpark. Det finns fragment av urskog eller s. k. gammelskog kvar ilandet. Arealen är intestor, endast ca 2 %ciavden totala skogsarealen ellertotalt ca 45 000 ha. En del av arealen finns på skyddade områden, exempelvisGotska Sandön och Tandövala. Hotet mot kvarstående skogar är betydande, ochurskogsinventeringen bör resultera i ett bevarandeprogram. Kostnaderna börtäckas genom markbyten och även genom anslag från skogsvärdsmedel. Gammelskogenhar betydelse för skogsbruket, inte minst som skydd för fröbildningen förurgamla svenska växter. Genomförandet av det s. k. 5;3-projektet kan medföraallvarliga risker för naturen. Det gäller utrotningshotade växter och djur. Jaghar i en interpellationsdebatt med jordbruksministern diskuterat dessa frågor.Det kan konstateras att kanske hälften av alla lövskogar är i farozonen, och dåavses också arealer som inte omfattas av ädellövskogslagen. Det gäller skogarmed huvudbestånd av björk, asp och andra lövträd som inte räknas till de ädlalövträden. bör göra ett uttalande om en uppföljning och kartläggningav hur naturvårdsintressena påverkas av projektet med 5:3-skogarna. I reservationerna 8 och 9 redovisas behov av hänsyn tillnaturvården och behov av översyn av naturvårdslagen. Skogsvårdslagen germöjligheter till betydande naturvårdshänsyn. Bristen på pengar har gjort attnaturreservat inte har kunnat bildas i tillräcklig omfattning. Det behövs därfören utvärdering av reglerna om naturvårdshänsyn. bör dessutom utan att gå via vederbörandelänsstyrelse ha möjlighet att initiera skyddsområden för värdefullanaturområden. En stor del av den omfattande debatten kring de fjällnära skogarnahade kanske kunnat undvikas om kunnat agera som likaberättigadpart. I särskilt yttrande har vi från aktualiseratdet angelägna i att våtmarksinventeringen fullföljs och att resurser ställstill förfogande. det övervägs i . Från folkparfiets sidakommer vi att bevaka frågans fortsatta handläggning. Betänkandet innehåller mängaställningstaganden som vi kan yrka bifall till. Inom flera områden anser vidock inte att naturvårdens intressen tillgodosetts i tillräcklig omfattning,och jag yrkar därför bifall till reservationerna 2, 3, 7, 8 och 9. Jag vill avslutningsvis också kommentera HugoBergdahls och tredje vice talmannen motion omallemansrätten. Utskottets betänkande innehåller en intressant beskrivning avallemansrättens utformning i de nordiska länderna. Med hänsyn till dennaomsorgsfulla redovisning, allemansrättens stora värde och hänvisningen till attproblem av denna art diskuteras i har jag anslutit mig tillutskottets förslag att överlämna samrådsfrägor av denna art till . Naturvården, m. m. 125JOHN (vpk); I det här betänkandet frånjordbruksutskottet, som handlar om naturvården, har vårt parti trereservationer, vilka jag här helt kort skall beröra. Den första reservationengäller frågan om ett grundlagsskydd för våra nationalparker. När det gäller naturvården anser vi det nödvändigt atthelt skydda delar av naturen från exploatering och i övrigt göra naturvård självklar del i vårt utnyttjande av naturens resurser och vår produktionsverksamhet.Att skydda vissa delar av vår natur mot all exploatering är nödvändigt både förden vetenskapliga forskningen och för människornas rekreation samt för attframtida generationer skall få tillgäng fill olika naturtyper som är orörda. Vivill starkt ifrågasätta om den nuvarande naturvårdslagstiftningen verkligen gerett tillräckligt skydd för dessa intressen. Som grund för detta tvivel liggerde erfarenheter som vunnits genom den påverkan som vissa av våra nationalparkerhar utsatts för. Här behöver inte upprepas vad som t.ex. har hänt i StoraSjöfallets nationalpark. Det är väl känt, eftersom den misshandeln står i enklass för sig. När man beslöt att avsätta detta område till nationalpark kundeväl inte andemeningen bakom beslutet vara att det som inträffat inationalparken skulle ske. finns det inga garantier för att vad som skettmed inte kommer att hända andra sådana områden . Vianser därför att ett grundlagsskydd bör övervägas. Det finns åtskilliga s. k. domänreservat och privatareservat, som avsatts av markägaren på eget initiativ. De utgör en urnaturvårdssynpunkt mycket värdefull tillgång. Nackdelen med dessa reservat äratt de inte har lagligt skydd, och därför saknas en garanti för att de skallkvarstå orörda. Av denna anledning är det viktigt att vi på ett eller annatsätt kan uppnå en sådan garanti. En möjlighet kan vara att upprätta kontraktmed markägaren om att inga ingrepp får göras i området. En annan kan vara attbilda naturreservat av dem. Då det gäller domänreservaten måste det ses som högstangeläget att så många som möjligt av dessa överförs till naturreservat - i endel fall kanske Naturvården, m. m. Ett förslagspaket om en sådanöverföring har i stort sett legat stilla hos regeringen , vilketmåste betraktas som synnerligen otillfredsställande. Vi har vid tidigare behandling av frågan om överföring avdomänmark anslutit oss till principen att domänverket, i likhet med andramarkägare, skall erhålla ersättning för mark som avsätts till skyddat område.När vi nu konstaterar att i stort sett inget har hänt i fråga omdessa domänreservat, bör man överväga om en del särskilt skyddsvärda reservatskall överföras till naturreservat utan ersättning. Slutligen skall jag beröra avvecklingen av des.k. Av och till kommer alarmerande rapporter om att det vidavvecklingen av dessa skogar inte i full utsträckning tas hänsyn tillnaturvårdsintressena. Det är främst naturskyddsföreningarna som pekar på attdet finns motsättningar mellan natur- och kulturhistoriska värden och deåtgärder som vidtas. Men även naturvärdsverket har funnit anledning attreagera. I en skrivelse till har verket pekat på det angelägna iatt underlaget för planering av åtgärder inom 5;3-skogarna förbättras. Av detskälet föreslår vi en uppföljning och kartläggning av hur avvecklandet av de s.k. 5:3-skogarna sker i förhållande till naturvårdsintressena och att - om detär påkallat - åtgärder vidtas. Sammanfattningsvis innebär detta, herr talman, att jagyrkar bifall till reservationerna 1, 4 och 7, 126JAN (): Detta naturvårdsbetänkande frånjordbruksutskottet behandlar ett tiotal motioner med förslag om alltifråninrättande av nya nationalparker till landskapsvårdande åtgärder i Malmöhuslän. Även andra former av skyddsåtgärder enligt naturvårdslagen tas upp, och iett par motioner behandlas samspelet mellan skogsbruk och naturvård. Antalet reservationer - nio stycken och två särskildayttranden - ger kanske ett intryck av att det skulle föreligga storaåsiktsskillnader mellan utskottsmajoriteten och reservanterna. Så är knappastfallet. Utskottet har en positiv inställning till åtskilliga av de synpunktersom framförs i motionerna. Motiven för avslag är i flertalet fall att de flestaproblem som aktualiseras redan är föremål för åtgärder eller uppmärksamhet iolika sammanhang. har också behandlat en del avde motionsyrkanden som ligger till grund för reservationer. Sä är fallet närdet gäller de första reservationerna - dels kravet i reservation 1 från vpk omgrundlagsskydd för nationalparker, dels förslaget om inrättande av nyanafionalparker, som framförs i reservation 2, Utskottet har således vid flerafillfällen tidigare behandlat de frågor som och talat om. När det gäller skyddet av våra nationalparker menar vi attdet är som under alla förhållanden ytterst avgör på vilket sättstaten som markägare fär utnyttja mark och vatten inom nationalparker.Riksdagen har således enligt vår mening full kontroll över de åtgärder som kanaktualiseras inom fastslog också på utskottetsförslag vissa principer när det gäller hanteringen av frågor som kan gälla ingreppi nationalparker, innebärande att den allra största restriktivitet måsteiakttas när sådana ingrepp aktualiseras. Motionen om grundlagsskydd förnationalparker bör avslås. Utskottets motivering vilar på det i det närmastesjälvklara förhållandet att respekterar sina egna beslut. När det gäller frågan om inrättande av nya nationalparker,som tas upp i reservation 2, hänvisar utskottet till pågåendefjällutredning. Den beräknas slutföras . I är man klarmed en översiktlig naturvårdsplan, och där föreslås också att en nynationalpark skall inrättas i det s.k. Rogenområdet. Det arbete som såledespågår inom naturvärdsverket skall tillsammansmed andra tillgängliga fakta sammanvägas till en naturvårdsplan,som täcker hela fjällregionen från i väster till odlingsgränsen iöster, från i söder till i norr. Det är den här planensom sedan kommer att ligga i botten för fortsatta arbete med fjällenoch också användas av regeringen för beslut om bl. a. vilka skyddsåtgärder someventuellt måste vidtas i fjällområdena. Reservationerna 3 och 4 från resp. vpk tar uppfrågor som rör skyddet för urskogar och vissa reservat. Reservanterna anser attnaturvärdsverket har alltför begränsade resurser till dels att bedrivainventeringsarbetet snabbt nog, dels att fullfölja arbetet med skyddet av dessaområden. Resursbehoven i samband med inventeringar tas upp iverkets anslagsframställning för nästa budgetår, och utskottet hänvisar ocksåtill det pågående budgetarbetet. Det finns ju möjligheter för reservanterna attdå återkomma när vi får se innehållet i budgetförslaget. I denna fråga sade att det tidigare fannsmera pengar och att den nuvarande regeringen skurit ned anslaget.Anständigheten kräver att förklarar det påståendet. Om intemitt minne sviker mig, klarade sig ett oförändrat anslag för inlösen av områdenför naturreservatsbildning igenom fyra borgerliga regeringar utan ändringartill högre belopp. Anslaget har sålunda inte sänkts. Jag kan hålla med om attdet varit ett oförändrat anslag, och frågan prövas nusjälvfallet i samband med budgetarbetet. I reservation 5 har och enats omen avvikande mening. Detta sker inte helt oväntat, eftersom intresset från dethållet för frågor om ersättning till markägare ofta överflyglar miljöintresset.Alltsedan vi fick den moderna naturvårdslagstiftningen i mitten av 1960-talethar anspråken på säkerställande av nya naturvårdsobjekt alltid överstigit deekonomiska ramar som anvisats. Vi lär fä leva med det förhållandet inomöverskådlig tid. Detta innebär att det måste göras en mycket noggrannprioritering av naturreservaten, så att dessa ryms inom tillgängliga ekonomiskaramar. I detta avseende är vi överens med reservanterna. Utskottet utgår frånatt en sådan prioritering sker i samband med budgetberedningen i regering ochriksdag och finner ingen anledning att ge ett särskilt tillkännagivande tillregeringen om detta utan avstyrker reservationen. Naturvården, m. m. Naturvården, m. m. Reservation 6 innehåller, somJan-Eric Virgin var inne på, en gammal bekant framstöt från om attförsämra strandskyddet. Det är tillfredsställande att en bred majoritet iutskottet även avvisar förslaget från moderat håll, har vinu haft en ordning där vi har ett generellt skydd av våra stränder. Dispenserkan sedan prövas av eller i vissa fall av kommunen om denna rättdelegeras av . Reservanterna vill ha en återgång till den tidigareordningen, som innebar att länsstyrelserna förordnade om strandskydd i vissaområden. Utskottet finner inte att utvecklingen gett något som helst stöd förreservanternas uppfattning att en återgång fill tidigare gällande system ärmotiverad. Två reservationer - nr 7 och 8 - tar upp skogsbruketshänsyn till naturvården. Bestämmelser om skogsbrukets hänsyn till naturvårdenoch andra allmänna intressen infördes i skogsvårdslagen . Engrundprincip i dessa liksom i andra liknande sammanhang är att hänsynsreglernainte är så långtgående att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Ireservationerna framförs krav på kompletterande och skärpta bestämmelser. Mensä vitt jag kan förstå yrkar ingendera av reservanterna på att dengrundläggande principen skall rubbas, nämligen att, som det sades förut,reglerna inte får vara så långtgående att pågående markanvändning avsevärtförsväras. Om jag har missförstått reservanterna på denna principiellt mycketviktiga punkt, kan detta kanske klarläggas i debatten. De nuvarandebestämmelserna i skogsvårdslagen är utomordentligt konkreta och klara. Men dettar naturligtvis tid, innan dylika bestämmelser får ett ordentligt genomslaghos alla som är verksamma inom skogsbruket. Utskottet har redogjort för deinsatser som har gjort och gör för information och rådgivning omnaturvårdshänsyn till såväl de enskilda skogsägarna som till andra myndigheteroch organisationer. Just nu görs en stor utbildningsinsats inomskogsarbetarkären. Tusentals skogsarbetare skolas för att fä kunskaper omflora och fauna och de möjligheter som nuvarande bestämmelser ger när detgäller att ta hänsyn till dessa i den pågående skogsbruksverksamheten. Jagtycker för min del att överdriver och ger en alltför mörk bild.Den stämmer inte med verkligheten i detta avseende. Det är inte så illa somJohn säger. Men det är självfallet viktigt att hänsynsreglernafungerar i praktiken och att de fär en tillämpning som svarar mot deintentioner som fanns bakom det skogspolitiska beslutet, och utskottet är inteheller avvisande till att man följer upp denna fråga. I den sista reservationen, nr 9, av krävs enöversyn av naturvärdslagen. Bakom det kravet kan spåras ett missnöje med hur deregionala naturvårdsmyndigheterna har agerat, dvs. länsstyrelserna och i vissmån kommunerna. Reservanterna vill ge den centrala naturvårdsmyndigheten meramakt och myndighet att direkt gå in i arbetet om inte de regionala instansernasköter sig och tar initiativ. Utskottet ställer sig inte bakom ett sådantförslag. Utskottet finner i varje fall att detta inte skulle utgöra något skälför en översyn av naturvårdslagen. har redan nu möjligheter att besvärsvägenfå till stånd en prövning av ett visst naturvärdsomrädes skyddsvärde. sektorer och områden i vårt samhälle strävar man nu efteratt delegera ansvaret, vilket innebär att man för besluten närmare människorna.Det är väl närmast självklart att man även på naturvårdsområdet bör ha ettförtroende för att även regionala myndigheter och kommuner är kompetenta att tainitiafiv i dessa frågor. Med det anförda yrkar jag avslag på samtligareservationer och yrkar bifall till jordbruksutskottets hemställan i dessbetänkande nr 11. Naturvården, rn. 127 () replik; När det gäller strandskyddet tycker vi, somjag sagt, att logiken kräver att man icke har ett generellt förbud,menar att strandskyddet då skulle försämras, och att därmed ocksåallemansrätten skulle försämras. Men det är inte vår avsikt. Vår tanke är attvi skulle ha ett förenklat system på så sätt att dessa förbud icke skulle görasgenerella. De skulle inte avse eller i hela landet. Som jag tidigare nämnt kan detta gälla de tätbefolkade kustområdena, där det finnsfog för att ha ett sådant här skydd. Det finns ju länder - till dem höralls icke - där det.verkligen skulle finnas fog för en sådan härbestämmelse, länder i där människorna behöver komma tillbadplatser och kustområden och där de inte har någon möjlighet till det. Isådana fall kan jag förstå att man behöver ha ett skydd. I vårt land där detfinns så många områden som är obebyggda och fria tycker jag inte att man skallanvända sig av det generella förbudet. 128LENNART BRUNANDER (c) replik: ställde en fråga till mig om detanslag som jag sade hade minskat. Jag har inte direkt kontrollerat hur detförhåller sig, men jag har ett minne av att beloppet var högre tidigare. Jag äremellertid inte helt säker på det just , vi får väl kontrollera det. Däremot är mitt påstående riktigt så till vida att man harminskat resurserna på det här området genom att ta bort den möjlighet som fannstidigare att föra över mark till ett värde av 10 milj. kr. från domänfondentill naturvårdsfonden. Det gör att möjligheten att åta sig reservatbildningarinom andra områden minskar. Trots det har man åtagit sig att inrätta ett antalreservat. Det innebär ju att väntetiderna blir mycket länga, . Dettahar man visat i motionen av m.fl. om förhållandena vid Tandövala.Det är nästan på det sättet att man konfiskerar privat mark i detta sammanhang,men det kan inte vara meningen. Det är det som kritiken gäller. Det måstefinnas en överensstämmelse mellan ambitionsnivån och de resurser man ställertill förfogande. Annars kommer enskilda människor att bli lidande till följd avde beslut som fattas av samhället. 129 () replik: Även jag vill något kommentera här om de ekonomiska resurserna. Jag blev mycket förvånad över detsom han yttrade i detta sammanhang. Naturvården, m. m. På folkpartiregeringens tidfördubblades ju naturvårdsanslaget - det är möjligt att kontrollera denuppgiften. Men sedan har anslaget minskats. Dessutom skedde en överföring på 10milj. från domänfonden till naturvårdsfonden, som uppgick till 20 milj. kr.Det är sagt att överföringssumman nu skall inräknas i anslaget om de 20miljoner kronorna. Således kan man gott och väl utgå från attnaturvårdsanslaget - med hänsyn tagen till inflationen - har halverats sedansocialdemokraterna tog över regeringsansvaret. Det är för den skull som vifrån ibland säger att har varit förlorade årför naturvärdens vidkommande. berörde också frågan om nationalparkerna.Hans intresse för den frågan föreföll inte vara särskilt stort. Han hänvisadebara till pågående utredningar. Men det skulle vara intressant att fä höra omJan anser att t. ex. Sjaunjaområdet är hotat. Bilvägar har ju dragitsmycket nära det naturområdet. Finns det inte tillräckligt många utredningar idet avseendet? Borde det inte vara möjligt att avsätta de av oss preciseradeområdena till nationalparker? Vidare berörde våra reservationer som gällerskogsbrukets hänsyn till naturvården. Jag håller med honom när han säger attdet pågår en omfattande utbildning av personalen just när det gällernaturvårdshänsynen i skogsvårdslagen och att det finns starka skrivningar i detavseendet. Men eftersom det inte hänt särskilt mycket på det här området,behövs det en översyn. Jag vill upprepa vad jag sade i mitt huvudanförande närdet gäller naturvärdsverket och dess möjligheter att påverka de här frågorna.Vi hade kanske inte fått en sådan här omfattande diskussion om de fjällnäraskogarna, om naturvärdsverket hade gått in som likaberättigad part i Norrbottennär de första besluten fattades i de här frågorna. 130JOHN (vpk) replik: sade att man i det här betänkandetger uttryck för en positiv inställning till naturvården. Sä långt kan jag hållamed honom. Jag vill i varje fall inte påstå motsatsen. Jag vill dock framhållaatt meningarna går isär i vissa frågor. Det framgår om man läser dereservationer som är fogade till betänkandet. Beträffande den första reservationen, vilken handlar omgrundlagsskyddet för våra nationalparker, säger att harfull kontroll i det här avseendet. I vår motion påtalar vi dock att tillfälligamajoriteter kan åstadkomma ändringar vad gäller nationalparkerna. Såvitt jagkan förstå har det skett vid de tillfällen då beslut fattats om exploateringoch vissa andra ingrepp. Vi anser att om man avsatt ett område tillnationalpark - och således ansett att bevarandevärdet av ett visst naturområdeär stort - bör man också se till att det finns ett så starkt skydd att inte t.ex. en tillfällig majoritet kan besluta om ingrepp i området i fråga. Sedan det här med skogsbrukets hänsyn till naturvården.Jan tycker att jag överdriver och att jag ger en mörk bild avhändelseutvecklingen. Det är möjligt att det är sä. Det är därför som vi begär att manskall göra en uppföljning och en kartläggning beträffande hur naturvårdsintressenahar påverkats av detta program. Det kommer ju larmrapporter frånfrämst naturskyddsorganisationerna, och jag vet med bestämdhet att det finnsmycket stora kunskaper inom dessa organisationer när det gäller naturvården.Jag har mycket svårt att tro att man alltid överdriver och kommer med lögnerfrån det hållet. Naturvården, m. m. 131 () replik: Till vill jag beträffandeanslag till naturvården säga: Det är ganska fräckt att utan att veta vad mantalar om påstå att vi har minskat anslagen. Till vill jag säga: Jag har inte talat ombokföringstransaktionerna mellan domänfonden och naturvårdsfonden - det är intedetta som det handlar om. Och fick vi också bekräftat att de anslagenminskade under de borgerliga åren. skall absolut inte prata omförlorade år för naturvården. När den socialdemokratiska regeringen trädde tillpå kunde vi verkligen tala - inte bara förnaturvården i det här landet, utan för hela landet på alla områden. När man prövar dessa ekonomiska anslag kanman inte bortse från att vårt land var på väg mot en katastrof ekonomiskt ochpå annat saft. säger att jag inte är intresserad avnationalparker. Jag vet inte vad han stöder det påståendet på -1, ex. om detenbart är grundat på att jag inte förlänger debatten här. Jag kan säga att jaginte är särskilt intresserad av till intet förpliktande uttalanden. Jag harfullt förtroende för den socialdemokratiska regeringens arbete när det gällerfullföljandet av den fysiska riksplaneringen och när det gäller våra värdefullafjällområden. Jag är övertygad om att både och jag så småningomkommer att finna att vi numera har en regering som inte bara pratar utan ocksågår till handling. Till vill jag säga: Eftersom jag hadeförmånen att komma in i före kan jag intygaatt några kuppartade försök att göra inträng i våra nationalparker definitivtinte har skett under de fem som jag kunnat delta i utskottsarbete somrör nationalparkerna. Sedan: Jo, , detfinns säkert brister att peka på beträffande naturvårdshänsynen och hurtillämpningen sker i skogsbruket. Men jag har själv sett och har egnaerfarenheter av att man ändå har kommit ganska långt jämfört med . Och f.ö. gör en utvärdering. 132LENNART BRUNANDER (c) replik: Åter till pengarna för bildande avnationalparker och naturreservat och pengarna för att vårda dem: Det ärriktigt, som sade, att dessa 20 milj. kr. legat kvar ett antalår-jaghar kollat det med utskottskansliet. Däremot har resurserna på områdetminskat genom att Naturvården, m. m. man tagit bort möjligheten att överföra mark fråndomänfonden till naturvårdsfonden. Här rör det sig om en summa istorleksordningen 10 milj. kr., så det är inte betydelselöst i sammanhanget. Det var olyckligt att jag sade att det fasta beloppet ipengar hade minskat -det har jag tydligen inte stöd för. Däremot har resursernaminskat, och det är allvarligt nog. Det är fråga om en ganska stor andel av detillgängliga resurserna som på detta sätt har dragits undan. 133 () replik: ville ha en allmänpolitiskdebatt med mig, men jag skall inte ta upp någon sådan. Vi har haft en storfinansdebatt , och sysslar vi med naturvärdsfrågor. Jag ärinte alls rädd. för den typen av debatt med . Det är mängaekonomiska problem som skjuts pä framtiden, och det finns inga tecken pä attsocialdemokraterna pä något sätt har kommit till rätta med dem. Jag lämnar detämnet , eftersom vi talar om naturvårdsproblem.