prot · G8097 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:7 1 § Justeradesprotokollen för den 2 och 3 innevarande månad. 2 § Upplästesföljande inkomna skrivelser: Härmed anhåller jag om tjänsfledighef fränriksdagsuppdraget t.o.m. höstsessionens slutför fullgörande av FN-uppdrag. Undertecknad anhåller om ledighet från riksdagsarbetefunder fiden - för fullgörande avFN-uppdrag. Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbefet underfiden - för deltagande i . Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbetet fr. o. m. t. o. m. förfullgörande av FN-uppdrag. Kammaren biföll dessa ansökningar. Om försöksverksamheten med "frikommuner" Talmannen anmälde aft följande ersättare skulle tjänstgörai stället för resp. ledamöter, nämligen () för , () för , SverrePalm (s) för och () för Axel . 3 § Svar på fråga 1984/85:28 om försöksverksamheten med"frikommuner" AnL 1 Civilminister : har frågat mig om jag föratf underlätta frikommunernas planeringsarbete avser att presentera en katalogför över vilka frihetsförsök som alltjämt skall vara förbjudna. Den ordning som gäller för försöksverksamheten, vilkenordning en enig riksdag har ställt sig bakom, innebär atf försökskommunernasjälva hos regeringen skall anmäla sina önskemål om förändringar i den statligaregleringen. De begränsningar som gäller för försöksverksamheten harredovisats i regeringens proposition till (prop. 1983/84:152, s. 8).Begränsningarna är avsedda atf skydda vitala samhälls- och medborgarintressen. Def är mot bakgrund av dessa begränsningar som regeringenkommer aft pröva försökskommunernas förslag. Det måste naturligtvis också görasen allmän lämplighefsbedömning av förslagen. Utgångspunkten är dock aff enrelativt långtgående frihet skall accepteras. Någon katalog över försök sominfe bör accepteras är def enligt min mening varken möjligt eller meningsfulltaft utforma. AnL 2 (): Jag tackar civilministern försvaret som faktiskt står i ganska skarp kontrast till vad statsrådet i frågan. Det finns två skäl fill aft jag ställt frågan. Först ochfrämst vill jag, just med anledning av de restrikfiva uttalanden som gjorts, fåveta av vilka begränsningar som de s. k. frizonskommunerna börkänna fill redan när man där diskuterar åtgärder inom försökets ram. Vad finnsdet med andra ord för täckning bakom civilministerns skrivning i propositionen?Jag citerar: "Samfidigtsom jag starkt betonar dessa krav"---------------------- och kraven nämnde civilministernsjälv i svaret, alltså vitala samhällsintressen typ rättssäkerhet och skyddför liv och hälsa----------------------- "vill jag i likhet medberedningen framhålla aft deuppdragna gränserna för verksamheten infe skall uppfatfas så aft de utgörhinder för en djärv och nydanande syn på behovet av och formerna för statligstyrning." Jag är glad att civilministern också nu i svaret betonarjust detta avsnitt i proposifionen. Jag tycker att detta är precis denutgångspunkt regeringen bör ha om försöket verkligen skall bli meningsfullt.Man får ju infe den effekten omregeringstalesmän redan under preliminära och förberedande diskussioner iförsökskommunerna höjer pekfingret och säger: Aja baja, def där kan det infebli tal om, det kan ni glömma på en gång. Just idén aft pröva skolstart tycker jagför min del är intressant även i sak. Från folkpartiefs sida hävdar vi ju atfSverige i likhet med de flesta jämförbara länder borde ha skolstart . ligger inte skolfrågorna på skrivbord, och inte på mittheller, så man kan kanske hitta en lämpligare tidpunkt för den diskussionen. Om i fortsättningen skulle vilja tittanärmare på en tidigare skolstart som ett led i frikommunsförsöket, borde denmöjligheten stå öppen. Men det ansåg alltså inte . Jag tyckerdet är utmärkt aff hans negafiva inställning nu korrigeras av civilministern -jag uppfattar def nämligen så. Också eft försök med skolstart vid älderkan vara ett led i frikommunsförsöket. Skall försöket bli meningsfullt, behövs det en öppenattityd till de förslag som diskuteras. Om försöksverksamheten med "frikommuner" AnL 3 Civilminister : Det är alldeles riktigt att proposifionenpekar på de begränsningar som försöket innebär, men i propositionen anges ocksåmöjligheter, dvs. det som skall prövas. Def står aff man skall kunna användastatsbidragen friare, pröva friare former för den kommunala planeringen, slippaunderställa statliga myndigheter vissa kommunala beslut osv. Låt mig dock sägaatf metodiken är den aff kommunen skall skicka in sina förslag till regeringen,och därefter kommer regeringen atf pröva de olika förslagen vart för sig. Därför vill jag inte gå med på atf man kan tolka in någonpositiv eller negafiv inställning från min sida fill vare sig skolstart eller något annat som kan föras pä fal i någon annan fråga ellerinterpellafion. Varje kommun skall skicka in sina förslag, och sedan blir deten regeringsprövning sak för sak. AnL 4 (): Jag har full förståelse för atfcivilministern inte kan ge något löfte. Vad jag vill komma åt är om statsrådet negativa inställning stämmer överens med texten i proposifionen,där def uttryckligen står aft def kan bli fråga om ändrad lagstiftning. Det ärmot denna bakgrund som jag tycker att man lägger en broms på kommunernasverksamhet om man i fråga efter fråga tidigt går ut och säger: Def här är intetänkbart. Jag förstår aft def måste göras en prövning, men det vikfigaste äratt man infe bromsar det idésprutande som pågår ute i kommunerna. Det ärdärför jag tycker atf det är felaktigt att göra sådana kategoriska, negafivauttalanden. Överläggningen var härmed avslutad. Om bättre skydd för barn i krig 4 § Svar på fråga 1984/85:8 om bättre skydd för barn ikrig AnL 5 Utrikesminister : harfrägat mig vilka åtgärder jagavser vidta för aff FN:s konventioner skall" kunna ge ett bättre skydd åtbarn i krig. 1949 ärs Genévekonvenfioner om skydd för krigets offerinnehåller vissa allmänna bestämmelser om skydd för barn i krig. 11977 årsfilläggsprotokoll fill Genévekonvenfionerna finns mer utförliga skyddsregler.Bl. a. sägs det atf alla tänkbara åtgärder skaU vidtas så aft barn som ej nått15 års ålder inte delfar i fientligheferna. Tyvärr har tilläggsprotokollenratificerats endast av ca 45 stater, en knapp fredjdel av FN:s medlemmar. Under höstens generalförsamling verkar de nordiskaländerna gemensamt för att en resolution med denna inriktning skall antas. Denav oss föreslagna resolufionsfexten pekar på värdet av de internafionellahumanitära skyddsreglerna i krig och uppmanar de stater som inte gjort så attansluta sig fill tilläggsprotokollen. I def samnordiska anförandet i FNhäromdagen nämndes särskilt behovet av skydd för barn i väpnade konflikter. Jag tog i mitt FN-tal själv upp frågan om skydd för barn isärskilt svåra omständigheter, bl. a. i krig, och fäste därvid uppmärksamhetenpå det utkast till konvenfion om barnefs rätfigheter som behandlas ikommissionen för de mänskliga rättigheterna. Def kan här tilläggas att ensärskild arbetsgrupp arbetar med detta utkast. och de övriganordiska länderna tar akfiv del i arbetet. Def ursprungligakonventionsförsla-get, som utgör utgångspunkten för arbetsgruppensöverläggningar, berör infe frågan om skydd för barn i krig. Defta är emellerfiden mycket betydelsefull fråga, och kommer atf verka för atf enbestämmelse i ämnet tas med i konventionen. AnL 6KERSTIN (): Den fid är nu förbi då risken att dö i krigvar större för soldaterna än för civilbefolkningen, inkl. barnen. Jag är därförmycket glad aft jag kan tacka utrikesministern för ett svar som visar en såposifiv inställning till de ansträngningar som görs på sina håll för attge barn en mera skyddad ställning i krig, eller - som den svenskaUNICEF-kommifféns ordförande har uttryckt def - göra barn fill en neutral zon ikrig. Det är tre olika möjligheter som är aktuella i dettasammanhang och som jag gärna skulle vilja få belysta som en komplettering filldet som görs för aff få FN-konvenfionerna bättre. För det första gäller det arbetet med konventionen ombarnens rättigheter, där man släpar benen efter sig, framför allt därför attstormakterna är mycket ovilUga atf göra något. Vad jag skulle vilja veta är omstatsrådet kommer atf ta initiafiv i FN för att arbetsgruppen i skall fåmer tid på sig , så atf det hinner hända något där. Annars får manhålla på till nästa århundrade. För def andra gäller def roll i krig. EnligtGenévekonventionen har Röda korset - def är mycket riktigt - som en givenuppgift att försöka hjälpa krigsfångar och civila i krig. Men Röda korset haringet mandat att särskilt se fill barnens intressen. har däremot bådemandat, intresse och sakkunskap när det gäller aft hjälpa barn. Men detta organkan ju bara arbeta när det kallas in av landets egen regering. har ju en del röster höjts, både inom och utanförUNICEF, om att def skulle vara på fiden aff rucka en liten aning på denprincipen. Skulle inte kunna gå in för att hjälpa barn, även i ensituation där organisationen är ovälkommen för endera av två stridande parter,eller båda? Vi vet ju atf def finns platser på jorden, både i öst och i väst,där varken Internationella röda korset eller släpps in för att hjälpaflyktingar. Skulle inte möjligen kunna få någon sorts mandat att hjälpa,även om organisationen därmed temporärt gör sig till ovän med något landsregering? Jag skulle gärna vilja höra om utrikesministern har funderat på deftaoch har några synpunkter på def. Slutligen för def tredje: Om ungefär en månad hålls iAmman eft internationellt symposium om hur man skall skydda barn i konfliktomräden,på initiafiv av Independent Commission on Internafional Humanitarian ,ledd av förre flyktingkommissarien. Svenska har inbjudits sommedarrangör. Jag påpekar detta bara för att visa vilken hög tanke man på detinternationella planet har för svenska frivilligorganisationer. Jag villfräga: Skulle inte utrikesministern också kunna tänka sig att öka biståndetdels till , dels fill sådana organisationer som - nu när dettydligen är hans parfis, om infe hans regerings, avsikt att komma upp fillenprocentsmålet? Torsdagen den 11 oktober 19.84 Om bättre skydd för barn i krig Def är riktigt som säger, attdet arbete med en konvention om barnefs rättigheter som bedrivs av kommissionenför de mänskliga rättigheterna har gått mycket långsamt. Den huvudsakligaorsaken fill defta är nog den som nämner, nämligen att de tvåsupermakterna har svårt atf enas också i den frågan - de finner därvid allamöjliga fel på motsidans resonemang. Om def kan hjälpa med en förlängning avarbetsperioden från en fill i kommissionen för de mänskligarättigheterna i , då är jag posifiv fill det. Jag vill också nämna aft på norskt initiafiv och medaktivt stöd från kommer vi aft i ett särskilt sammanträde inomEuroparådet diskutera hur vi skall kunna akfivera oss i det här avseendet. Den andra frågan gällde möjligheter aft hjälpa.Jag anser att det är mycket viktigt atf stöd utgår genom frivilligaorganisationer. I första hand Röda korset har här haft en huvuduppgift när detgällt aft medverka i arbetet för aft lindra nöden bland människor som ärutsatta för krigshandlingar- både militära och civila sådana. Jag är posifivtill att ge möjligheter att medverka även för . Vad beträffar symposiet i vill jag säga att jaganser det vara mycket värdefullt. Jag vill också påpeka att den nuvaranderegeringen Om ökad livsmedelshjälp till svältdrabbade länder väsenfligthar ökat stödet till frivilligorganisafionerna. Däribland kan också Röda korsetoch förekomma. AnL 8 (): Jag tackar för detta. Def var särskilt intressant aft höra atf utrikesministernskulle kunna tänka sig atf stödja tankarna på aft ge ett vidgat mandat -det är faktiskt detta det handlar om. Detta skulle vara av mycket storbetydelse. Jag vill infe säga att inte Internafionella röda korset gör sinplikt, men organisafionen är inte på samma sätt kapabel och har infekompetensen aft se fill just barnen. Det händer att barnens intressen liksomhamnar i bakgrunden. Vad beträffar frågan om enprocentsmålet noterade jag aftjag infe fick något svar på den, men jag kan försäkra utrikesministern aft detinte är sista gången den frågan ställs här i kammaren. AnL 9 Utrikesminister : I fråga om fördelningen av arbetsuppgiftermellan Röda korset och är def omöjligt för mig aft här redovisa någotbestämt ställningstagande. Båda organisationerna har vikfiga uppgifter atffylla. Det skulle förvåna mig om Röda korset har en sådan organisation ochsådana uppgifter aft någon människa, vuxen eller barn, lämnas utan hjälp närhon befinner sig i nöd. AnL 10 (): Poängen är aft Internationella röda korsetnaturligtvis hjälper där organisationen har möjlighet aft göra det, men den kanju aldrig gå in i ett område där det är krig eller inbördeskrig utan att förstha förhandlat med landets regering, och def tar en evig tid. Däremot skulleUNICEF kunna tänkas gå in mycket snabbare och på ett mera okonventionellt sätt. Jag förstår att den här frågan kom litet oväntat förutrikesministern, men jag hoppas att vi kan återkomma till den. Def viktiga närdet gäller atf rädda barnen är att det sker snabbt och aft def infe först skallbedrivas årslånga förhandlingar. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på frågorna 1984/85:12 och 36 om ökad livsmedelshjälp till svältdrabbadeländer har frågat mig om jagavser vidta åtgärder i syfte aft överföra delar av det svenskaspannmålsöverskottet som hjälp till svältande människor i kafastrofdrabbadeländer. har frågat mig om jag - mot bakgrund avde larmrapporter vi nu får - är beredd atf föreslå att regeringen omprövar sitt tidigareställningstagande och snabbt ökar den svenska livsmedelshjälpen. Jagbesvarar de båda frågorna i ett sammanhang. Låt mig först säga atf regeringen och SIDA med störstauppmärksamhet följer försörjningssituationen i världen genom de svenskaambassaderna och bisfåndskontoren, frivilligorganisationerna och FN-systemet.Tyvärr ger dessa uppgifter en mörk bild, särskilt i fråga om . Den pågående livsmedelskrisen i har styrktregeringen i dess uppfattning atf def är jordbruk och landsbygdsutveckling sombör prioriteras i utvecklingsansfrängningarna - både för länderna själva ochför oss som bisfåndsparfner. Målet måste vara att främja livsmedelsproduktioneni de nuvarande underskottsländerna. I kafastroflägen behövs dock livsmedelshjälpen. Mer änhälften av det svenska livsmedelsbiståndet på i runda fal vete ochknappt vegetabilisk olja är sådan katastrofhjälp. Def är riktigt somLennart Brunander säger atf FAO vädjat om mer livsmedel. Däremot har han felnär han säger aff regeringen infe hörsammat denna vädjan. Vid fre fillfällenunder har på detta område, Världslivs-medelsprogrammef,fått extra tillskott av både vete och olja. Ytterligare ett extra bidrag avolja förbereds . Vidare har , Mogambique och Efiopienhelt fått direktgåvor av svenskt vete. I det läge som råder räknar jagmed fortsatta ökningar av den svenska livsmedelshjälpen. Om ökad livsmedelshjälp till svältdrabbade länder AnL12 Tredje vice talman (): Bakgrunden fill min fråga är den mycket godaskörd som vi fått i , framför allt i västra . För någonvecka sedan kunde vi se sådana bilder i våra fidningar som den jag nu visar påkammarens bildskärm. Man kunde infe ta emot och förvara skörden på normalfsätt, i siloanläggningar och liknande. Alla ekonomibyggnader var fyllda, och dåfick jordbrukarna utnyttja parkeringsplatser o. d. för aft förvara spannmålen.Bilden visar hur man använder den enda asfalterade planen i bygden,parkeringsplatsen framför kyrkan, för aft få en torr uppläggningsplafs. kallar myndigheterna i samman allahjälporganisationer och framför eft nödrop: Hjälp oss med spannmål, med mat,så aft människor kan överleva! Till svenska hjälporganisationer har kommit ettbrev med bön om hjälp, där man säger aff def råder en fasansfull brist på mat.Man uppmanar alla biståndsnationer och hjälporganisationer aff snabbt faställning fill aff för det första öka tillförseln av mat till innevarandeår och för det andra atf säkersfälla tillräckliga mängder av spannmål tillEfiopien . Man säger atf behovet är beräknat till 650 000 ton.Hundrafals människor dör i dessa länder. Jag tackar för det svar som utrikesministern har gett. Defär alldeles rikfigt som utrikesministern säger och som jag också har antytt,nämligen att de uppgifter vi fått ger en mörk bild, särskilt i . Omökad livsmedelshjälp till svältdrabbade länder ternssynpunkt att man skall försöka hjälpa på lång sikt, men är det viktigt hjälper direkt för att rädda liv, för atf människor skall kunna överleva.Jag tycker därför det är viktigt atf notera att utrikesministern i sitt svarsäger atf livsmedelshjälpen behövs i katastroflägen. I slutet av svaret sägerstatsrådet: "I det läge som råder räknar jag med fortsatta ökningar av densvenska livsmedelshjälpen." Jag har ställt en rak, konkret fråga: Avser statsrådetvidta åtgärder i syfte aft överföra delar av det svenska spannmålsöverskottetsom hjälp till svältande människor i kafastrofdrabbade länder? Fär jag tolkautrikesministerns svar som ett klart ja på denna fråga? AnL 13LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jaguppfattar svaret som i grunden positivt, men jag har ändå en del synpunkter pådet. Bakgrunden fill min fråga var helt enkelt att jag lyssnadepå en intervju i radion med jordbruksnämndens generaldirektör, där han sade atfden svenska livsmedelshjälpen kan öka ytterst obetydligt och att den har ökatytterst obetydligt. Han ställde inte heller i utsikt atf livsmedelshjälpenskulle öka särskilt mycket framöver, detta beroende på att han inte hade detpolitiska mandat som behövdes för aff den skulle kunna göra def. Defta äralltså bakgrunden fill frågan och anledningen till att jag skrivit att vädjanom hjälp inte i fillräcklig grad har hörsammats. Jag har infe skrivit att dennavädjan infe alls har hörsammats. Jag vet att livsmedelshjälpen har utökats. Mendef har enligt min uppfattning infe skett i möjlig utsträckning. Det är precis som sade: aft vi iSverige har möjlighet att producera mer livsmedel än vi konsumerar. Det tyckerjag atf vi skall se som en tillgång. Vidare tycker jag att vi kan använda ossav den fillgången i det här sammanhanget. Jag tror nämligen aft det är svårtför oss här i att ha en föreställning om hur situationen är nere iAfrika. Man har kanske upplevt svält i eft par . Bönderna har visserligensätt sin gröda, och spannmålen har kommit upp. Men sedan har grödan torkatbort. Dessutom har man ju varit tvungen att äta någonting. När def sedan harkommit en skvätt regn har man sått på nytt, men även den grödan har torkatbort. Det innebär att människorna där nere råkar i en mycket besvärligsituation där de behöver akut hjälp. Då hjälper det inte aft vi här har enprincipiell uppfattning om landskapsutveckling och om utökad hjälp tillmänniskorna där nere, så atf de kan klara sina jordbruksproblem bättre. Dethjälper inte människorna i det uppkomna läget. De måste helt enkelt ha mat föratt kunna överleva. Det är nödvändigt för aft de skall kunna få del av vårtbistånd och pä det sättet kunna sköta sin mark bättre. Vidare skulle jag i detta sammanhang vilja kasta ut enliten brandfackla -den kan ses som en varningssignal. Det gäller nämligen ökenutbredningeni världen som är mycket stor. Om vi överför våra brukningsmetodertill länder nere i där def är mycket starkt solsken är risken mycketstor att ökenområdena breder uf sig ännu mera. Vi får således inte bara heltautomafiskt försöka tillämpa våra brukningsmetoder där nere och tro att de fungerarpå samma sätt där. Det finns begränsningar även i def sammanhanget. Vi vet aff 50 miljoner människor i svälter i dag.Vi vet atf 800 miljoner människor i världen är undernärda. I finns detett överskott av livsmedel som vi kunde använda i detta sammanhang, och jagtycker att vi skall göra def. Jag tolkar utrikesministerns svar på def sättetatt det går atf göra detta och att man också är villig aft göra detta. Defborde dock ske i större utsträckning än . Avslutningsvis vill jag komplettera vad som här sagts medföljande fråga: Skall svaret tolkas sä, atf katastrofhjälpen kommer att öka isnabbare takt än som skett - för ökningstakten är infetillfredsställande? Om ökad livsmedelshjälp tid svältdrabbade länder AnL 14 Utrikesminister : Jag har framhållit i mitt svar, och jagupprepar det , att katastrofbiståndet från svensk sida har ökat väsenfligtunder innevarande budgetår. Katastrofbiståndet har använts just till inköp avlivsmedel för att lindra den fruktansvärda svälten. Men jag vill också framhållaatt vad vi sysslar med är aft få fram mat och dricksvatten. Den största delenav denna livsmedelsproduktion måste ske i de drabbade länderna för att fyllaeft långsiktigt behov. Därför kommer, som förut varit fallet, den allra störstadelen av medlen aft användas till att skaffa dricksvatten åt människorna, fillatf skaffa dricksvatten åt boskap och till atf skaffa vatten för att på detsättet skapa en möjlighet aff odla på fält där def kanske infe fallitregnvatten . Jag tänker då på den treåriga torkan. Vi kommer attköpa livsmedel i , och även här i , för transport till desvältande människorna. Men huvudinriktningen kommer ändå aft vara aft låtaproduktionen av livsmedel ske i de svältande människornas egna länder. Vi kommeraft låta människorna få utbildning så att de lär sig de brukningsmetoder som äravpassade för de drabbade områdena. Det är mycket av felakfigjordbrukspolitik som förekommer, av felaktig mark- och maskinanvändning. Vitänker infe låta detta fortsätta, dvs. atf ersätta den uteblivna produktionen idef egna landet genom aff föra över livsmedel från . Livsmedelsbiståndetkommer atf öka därför aff def finns ett behov därav i de aktuella länderna,inte därför aft vi har ett överskott. AnL 15Tredje vice falman (): Vi är helt överens beträffande denlångsiktiga hjälpen. Jag tycker aft det är en bra beskrivning somutrikesministern ger av vårt sätt aft hjälpa på lång sikt. Men min fråga varföranledd av den mer kortsiktiga hjälpen, hjälpen till aft överleva. Jag har på mitt bord ett brev som kommit tillhjälporganisationer i , bl. a. Frikyrkan hjälper, från , därovambofolket svälter på grund av fre missväxtår. Man skriver ordagrant: Mångaav dem äter sin sista måltid och inväntar döden. Det hadevarit värdefullt om utrikesministern litet klarare hade svarat på Om medborgarskapsfrågan för balter i min frågaom han är beredd att söka möjligheter aff genom ökade kafastrofanslag föraöver def överskott som jag har gett exempel på aff vi har. AnL 16 (): Jag är mycket tillfredsställd avutrikesministerns beskrivning av hur vi skall klara av aff lära människorna idessa länder aft bättre bruka sin jord. Jag tror def är en rikfig beskrivningav hur vi skall gå till väga. Men att dra alltför stora växlar på atf allaproblem därmed skulle lösas tror jag inte vi bör göra. Jag är inte rikfigt säker på att jag är helt nöjd medutrikesministerns kompletterande svar beträffande katastrofhjälpen. Def sägsatt den skulle ha ökat i väsentlig grad. Men enligt uppgifter som jag fäft hardenna hjälp ökat med vete. Det är ganska mycket matmen i detta sammanhang ganska litet. Och om siffran sätts i relation till atfvi kanske har eft överskott på en miljon ton ser man aff def finns resurser afföka katastrofhjälpen. Vi har diskuterat u-hjälpen tidigare, och regeringen harinfe funnit att vi har ekonomiska möjligheter atf uppnå enprocentsmålet. Men vihar ganska gott om mat. Vi kan alltså hjälpa till med mat i stället, för att pådet sättet öka vårt bistånd. Jag tycker def är fel aff säga aft det faktum aft vi harmat inte kan föranleda oss aff hjälpa fill i ökad utsträckning. Detta ger ossfaktiskt en möjlighet som vi inte hade haft annars. Def finns alltså anledning aft öka vår livsmedelshjälpbetydligt kraftigare än vad vi gjort hitfills. AnL 17 Utrikesminister :