prot · G80957 · 1984-12-31 00:00:00 — Om vi nu skall återgå till att analyseranäringsfrihetsombudsmannens inställning och om vi bortser frånförsäkringsmässiga detaljer, måste det centrala ändå vara attnäringsfrihetsombudsmannen säger att den kollektiva försäkringen i många fallinnebär en produktutveckling som är till stor nytta förkonsumenten-försäkringstagaren inom fackföreningsrörelsen. Det har ocksåmajoriteten i näringsutskottet tagit fasta på. 131 () replik; Jag beklagar här attLennart har så svårt att lyssna på vad andra människor säger. I mittinledningsanförande konstaterade jag att jag reste dessa krav påmedlemmarnas-försäkringstagarnas vägnar. Det är först när dessa båda krav blirtillgodosedda-och alla dessa instanser har ansett att de måste tillgodoses -som vi har tillvaratagit fackföreningsmedlemmarnas-försäkringstagarnasintresse i denna fråga. Det är först då de kan veta att de får försäkringartill rätta priser. 132STEN () replik: När fackföreningarna väljer försäkringsbolagför medlemmarna, har man inte det förtroende för de enskilda individerna somLennart talar om. Det är väl bättre att man skapar ökadeförutsättningar för de enskilda medlemmarna att själva välja. Jag vill också påminna om de två frågorjag ställde med anledning av avdelning 43;s affisch om att alla måste närvaravid informafionen om försäkringar hos bolaget och att vid frånvarolöneavdrag skulle ske. svarade inte på frågorna, men han haren repUk kvar, och jag vill därför upprepa frågorna, eftersom han kanske intelyssnade ordentligt. På vilka grunder kan löneavdrag motiveras för den somuteblir från en information om försäkringar hos ett enskilt försäkringsbolag? Ligger det i arbetsgivarens intresse att personalen genomsådana påtryckningar avbryter sitt arbete? 133 () replik; är mycket angelägen om attställa upp på fackföreningsmedlemmarnas sida för att hjälpa dem mot facket i ensådan här situation. Jag tror att först bör ställa sig frågan omhan över huvud taget är säker på att fackföreningsmedlemmarna behöver den typenav hjälp. Jag har nämligen den bestämda uppfattningen att fackföreningsrörelseni detta land och dess medlemmar är tillräckligt mogna för att själva kunnaavgöra dessa frågor. Bara när man kommer till vissa försäkringstekniskaspörsmål, som också är under utredning, kan samhället behöva gå in. Låtfackföreningarnas medlemmar själva avgöra i övrigt när det gäller upphandling,vad försäkringen skall omfatta och i vilken situafion det är bäst medreservationsrätt resp. inte reservafionsrätt. I motsats till många andrainsfitutioner i vårt samhälle är fackföreningsrörelsen en demokratiskt uppbyggdorganisation. Där kan i längden inte existera någonting som inte harmedlemmarnas förtroende. upprepade sina frågor. Jag kan inte kommenteradem med utgångspunkt i vissa utdrag ur en broschyr som påstår sigha. Det är lika bra att vi tar den diskussionen vid ett annat tillfälle. Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligare replik. 134SONJA REMBO (m): Under det senaste dryga decenniet har vi fåtten mycket snabb utveckling av marknaden för kollektiva försäkringar. Trots attvi har omfattande allmänna försäkringar har dessa ansetts behöva utökas med enflora av försäkringar för att öka arbetstagarnas trygghet i olika situationer. Främst bland dessa är arbetsmarknadsförsäkringarna.Arbetsmarknadens parter har i förhandlingar överenskommit om att i ett avparterna bildat försäkringsbolag teckna tilläggsförsäkringar, som omfattarsjukdom, arbetsskada, avgångsbidrag, tilläggspension och gruppliv.Försäkringarna betalas av arbetsgivarna och utgör således en del avanställningsförmånerna. Utöver dessa avtalsbundna försäkringar har de fackligaorganisationerna som en s. k. medlemsförmån tecknat trygghetsförsäkringar motolycksfall på fritid och gruppliv. På LO-området är dessa försäkringarobligatoriska och saknar reservationsrätt för den enskilde medlemmen. InomTCO-området är de med några få undantag fortfarande frivilliga. Vad som har fått debatten om de obligatoriska, kollektivaförsäkringarna att blossa upp är införandet av sakförsäkringar, därElektrikerförbundet var först med sin hemförsäkring i . harMålareförbundet tecknat en hemförsäkring. överväger en sådanförsäkring. Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning En annansakförsäkring som aktualiserats är motorfordonsförsäkring. Jag vill slå fast, , att kollektivaförsäkringar kan erbjuda lämpliga lösningar för människor med ettlikartat försäkringsbehov. De kan vara ett bra sätt att pressa kostnaderna. Denutveckling som äger rum mot en kraftig ökning av obligatoriska, kollektivaförsäkringar för arbetstagare ger emellertid upphov till en rad frågor. Vilka blirkonsekvenserna för försäkringsmarknadens utveckling? Vilka blirkonsekvenserna för arbetstagarna? Vilka blirde samhällsekonomiska konsekvenserna? Redan det förhållandet att de avtalsbundnaarbetsmarknadsförsäkringarna handhas av ett särskilt bolag innebär att de ärundandragna konkurrens. Detta torde emellertid inte ha några negativakonsekvenser, under förutsättning att förvaltningen sker på strikt försäkringsmässigagrunder. För medlemmarna innebär det emellertid att en växande del avlöneutrymmet tas i anspråk för försäkringarna. De försäkringar som ingår som en medlemsförmån förfackliga medlemmar är, troligen till , tecknade i . Det finns skälatt tro att det från de fackliga organisationernas sida finns en medvetensträvan att till samla medlemmarnas totala försäkringsinnehav. Facketambitioner är ingalunda så oskyldiga som hävdar. Det finnsåtskilliga uttalanden från LO:s ledning och andra fackliga representanter i denriktningen. Vi har också i praktiken fått exempel på denna strävan. hemförsäkring tecknades i Folksamutan någon som helst upphandling. , som just nu är aktuellt,fick in anbud från två försäkringsbolag, och . Deaccepterade offert, som - det skall jag säga inom parentes - tecknadesunder förutsättning av myndigheternas tillstånd. När jag studerar de bådaofferterna, kan jag bara konstatera att vilka principer som än vägleddeMålareförbundet i dess val av försäkring, inte var det en strävan attobjektivt värdera alternativens materiella innehåll. Till samma slutsats haruppenbarligen kommit, då han i ett yttrande tillregeringen säger att enligt de upplysningar NO inhämtat synes något egentligtupphandlingsförfarande knappast ha förekommit. Ett regelrätt upphandlingsförfarandeär, enligt NO, en ovillkorlig förutsättning för denna försäkringsform. Jag anser därför, herr talman, att det finns goda skälanta att, för den händelse utvecklingen ostörd får ha sin gång, inom ett antalår större delen av svenska folket kommer att vara hemförsäkrat i . Detär inte svårt att föreställa sig vad detta kommer att betyda förförsäkringsbranschens utveckling och för de möjligheter som återstår förmänniskor som inte är medlemmar i facket att teckna försäkringar på rimligavillkor. Vi bör också fråga oss vilka de ekonomiska konsekvensernablir för såväl individerna som samhället i stort. Alltmer av den enskildes konsumtion intecknas för olikaslag av försäkringar. I arbetsgivaravgiften ingår redan nu somavser allmänna försäkringar. Härtill kommer de avtalsenliga försäkringarna somför LO:s medlemmaruppgår fill av lönesumman samt de förbundsförsäkringar som gällerstörre delen av arbetsmarknaden och som är på väg att utökas kraftigt. Entydlig ambition från fackets sida är att med arbetsgivarna sluta avtal om någonform av produktionsavgift, ur vilken dessa försäkringar skall finansieras. Inteminst finansministern borde vara intresserad av att något begrundakonsekvenserna för lönebildningen. En fråga som inställer sig är hur dessa försäkringarhanteras skattemässigt. I debatten framförs ofta som en fördel attförsäkringarna är skattefria eftersom de ingår som en del av medlemsavgiften.Denna är ju numera till en del avdragsgill vid beskattning. säger reglernaatt försäkringsavgifter skall räknas ifrån medlemsavgiften då avdrag yrkas vidbeskattningen, men i vilken utsträckning detta sker är osäkert. Frågan är synnerligen aktuell med anledning avElektrikerförbundets och hemförsäkringar. De finansierashelteller delvis av medel som avsetts för helt andra ändamål. Elektrikerförbundetfinansierar till en del sin hemförsäkring med räntan från förbundsförsäkringenspremieregleringsfond samt återbäring. tar semesterkassan tillhjälp. framförde redan i april 1983betänkligheter mot hemförsäkring och påpekade särskiltrisken för dubbelförsäkring. Den risken är uppenbar och blir det alltmer omhemförsäkringar blir vanligare. Flera personer i ett och samma hushåll kanvara försäkrade genom olika förbund. En annan fråga är om premierna för framför allthemförsäkringarna är skäliga. Normalt beräknas ju premierna på hushållensstorlek, bohagets beräknade värde, bostadsorten, etc. Den ungkarl som bor iglesbygd betalar således avsevärt mycket mindre än flerbarnsfamiljen istorstad. Den riskutjämning som sker i en kollektiv hemförsäkring som omfattarså stora kollektiv som det här är fråga om och där medlemmarna i kollektivet ärspridda över hela landet och omfattar alla typer av hushåll och boendeformerkan bli klart oskälig. NO framhåller att den enligt försäkringsrörelselagengällande skälighets-principen förutsätter att kollektiven bildas av personermed i stort sett samma risker och samma försäkringsbehov och ifrågasätter om enför samtliga inom kollektivet gemensam premie står i överensstämmelse medskälighetsprinci-pen i försäkringsrörelselagen. NO anser att en försäkring utanutträdesrätt för individen i kollektivet under sådana omständigheter knappast ärgodtagbar. Hemförsäkringen omfattar dessutom endast lösöret. Den somhar ett eget hem måste teckna särskild villaförsäkring. Eftersom flertaletförsäkringsbolag numera fillämpar särskilda rabatter för kunder som har ettvisst antal försäkringar samlade i ett och samma bolag, innebär det att de somär kollektivt hemförsäkrade också måste ha sina övriga försäkringar hos Folksamför att de skall kunna tillgodogöra sig den särskilda rabatten. Till saken hör också att konsumentförsäkringslagen inte ärtillämplig pä försäkringar som är tecknade av fackliga organisationer. framhåller i ett yttrande till regeringen är detklart Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning otillfredsställandeatt en avtalskonstruktion kan sätta en tvingande lagstiftning ur spel,speciellt när avtalskonstruktionen i sin förlängning gäller just ett sådantområde och en sådan personkrets som den tvingande lagen har till huvudmål attskydda. KO framhåller också risken för dubbelförsäkring, liksom detförhållandet att vissa medlemmar kan få en högre försäkringspremie än deannars skulle haft. Medlemskap i en facklig organisation är irealiteten obligatoriskt för mycket stora grupper på arbetsmarknaden inomfrämst LO:s avtalsområde, men också inom stora delar av TCO:s avtalsområde. Deolika förbunden har också i realiteten monopol på sina resp. avtalsområden. Attstå utanför facklig organisation kan också ha allvarliga negativa konsekvenserför den enskildes möjligheter att få arbete. Detta ställer mycket stora krav påorganisationernas sätt att arbeta och på att minoritetsintressen skyddas. Framför allt måste organisationernas verksamhetsområdevara klart avgränsade på ett sådant sätt att det är rimligt att anta att detkan omfattas av alla medlemmar. I fråga om de fackliga organisationerna måstesåledes verksamheten vara begränsad till att tillvarata medlemmarnas intresseni egenskap av anställda. Detta får givetvis inte tolkas så vitt att praktiskttaget alla mänskliga aktiviteter anses beröra organisafionernas medlemmar ijust denna egenskap. En facklig organisations stadgar får således inte vara såallmänna att de kan innefatta vilka slag av verksamheter som helst. hemförsäkring väckte opposition blandförbundets medlemmar. Enda möjligheten för en medlem att slippa försäkringen äratt gå ur sin f ackhga organisation, en klart orimlig lösning. Några av dem hargått till domstol för att slippa ifrån hemförsäkringen i . fastställde atthemförsäkringen ligger vid sidan av traditionella fackligaverksamhet. Därmed öppnades möjligheten att pröva frågan i allmän domstol. Målet har därefter tagits upp i , därhuvudförhandling ägde rum . Dom i målet väntas . Frågan om fackliga organisationer äger rätt att med ettkongressbeslut utvidga organisafionens verksamhetsområde hur långt som helstoch, om inte, var gränsen i så fall går, har blivit central för hela vårtsamhällsskick. Den förmyndarattityd och maktfullkomlighet som präglar defackliga organisafionernas agerande i de här nämnda fallen är uppseendeväckande. Efter att ha fäst regeringens uppmärksamhet på de kollektiva sakförsäkringarna, utfärdade försäkringsinspektionenden ett cirkulärbrev till försäkringsbolagen. Inspekfionenförutsatte att försäkringsbolagen i avvaktan på statsmakternasställningstagande till frågan avstod från att offerera eller träffa avtal omkollektiv sakförsäkring utan reservationsrätt för individen. Som en konsekvens härav förelade inspektionen iår att inte bringa försäkringsavtalet med tillverkställighet. Beslutetöverklagades av hos regeringen. den 26november ut på remiss med en mycket kort remisstid. Svar skulle vara inne redanden . Såväl NO som KO har, som tidigare framgått i debatten, isina remissvar framfört betänkligheter mot den här typen av försäkringar ochanser att det aktuella försäkringsavtalet inte skall verkställas i avvaktan påpågående utredningsarbete och domstols prövning. har vidhållit sitt tidigareställningstagande att försäkringen inte borde tecknas och drog en parallell medregeringens beslut att inte utvidga Försäkringsaktiebolaget koncessionmed hänvisning till att detta skulle kunna leda till en mer omfattandestrukturförändring av marknaden för trafikförsäkring. Regeringenväntas ta ställning till överklagandet . Medan detta prövningsförfarande pågår går Målar-Ettan iStockholm ut med ett cirkulär till medlemmarna: ", äntligen är den här!Kollektiv hemförsäkring utan extra kostnad för Dig." Målar-Ettan meddelarsina medlemmar att försäkringen träder i kraft och uppmanardem att säga upp eventuella hemförsäkringar hos andra bolag. 'Cirkuläretinnehåller inte några reservationer eller garderingar mot att hemförsäkringeninte skall kunna genomföras. Ordföranden i Målar-Ettan anser det fullt klart attförsäkringen blir av. Han säger; "Vi bygger vår informafion tillmedlemmarna från de uppgifter vi får från som har kontakternamed ." Så, herr talman, talar en makthavare. När arbetarrörelsensorganisationer har bestämt sig finns det ingen anledning att avvaktadomstolsutslag. Det finns ingen anledning att fästa något avseende vid vad demyndigheter anser som har att på och regeringens vägnar följaefterlevnaden av gällande lag. Det finns ingen anledning att avvaktaregeringens utslag. En socialdemokrafisk regering förutsätts tillgodoseorganisationernas krav. Varför då vänta? Det skulle vara uppseendeväckande om regeringen fallertill föga för sådana påtryckningar. Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservationen inäringsutskottets betänkande, vilken föranletts av och minmotion nr 1983/84:1949. Det finns all anledning att grundligt penetrera allaaspekter av den här frågan innan den skada som redan har skett hunnitförvärras. Kollektiv sakförsäkring med obligatorisk anslutning Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (kollektiv sakförsäkring med obligatoriskanslutning) Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 145 förreservafionen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Hans Nyhage (m) anmälde att han avsett att rösta nej menmarkerats ha röstat ja. Övriga moment Utskottets hemställanbifölb 12 protokoll 1984/85:56-57 16 § De statliga företagen Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /85:13 om 1984 års redogörelse för de statliga företagen (skr.1984/85:20) m. m. 135 (); En förutsättning för ett expansivt näringslivsom producerar varor fill lägsta pris är att det finns konkurrens på marknaden.Dels tvingar konkurrensen fram ett kostnadsmedvetande och en kostnadskontroll iproduktionen, dels skapar konkurrens mellan olika producenter en lyhördhet förkonsumenternas önskemål. Därtill, och det är inte minst viktigt, utgörkonkurrensen en garanti för att traditionella produktionsmetoder ständigtutsätts för förändringar och förnyelsens tryck. Men för att konkurrensen skall vara effekfiv krävs att densker på någorlunda likvärdiga villkor. Ett område som måste bli föremål för enutredning på grund av ändrade marknadsförutsättningar är affärsverken. Affärsverken har mer och mer kommit att satsa påaffärsverksamhet på den konkurrensutsatta marknaden, medan den monopoliseradesektorn har kommit att betyda allt mindre. Denna utveckling har dock skett påaffärsverkens egna villkor. Visserligen har ett antal utredningar sysslat medfrågor som gäller affärsverken, men sammanfattningsvis kan om dessa sägas attde gått till överdrift när det gäller verkens samhälleliga funktioner. Den s. k. monopolutredningen, SOU 1978:48, konstateradeatt statsmakterna inte gett uttryck för en samladuppfattning om de statliga företagens och myndigheternas plats i det ekonomiskasystemet och om, i så fall, på vilket sätt marknadsekonomi ochmyndighetsutövning är förenliga. Man kan utan tvivel ställa sig frågan ommyndighetsutövning är förenlig med affärsverksamhet i vinstsyfte i konkurrensmed privat företagsamhet. De privata företagen har inte undgått att känna av destora affärsverkens påtagliga dominans. Många enskilda företag känner av denibland osunda konkurrens som kan bedrivas av de affärsdrivande verken i skyddav deras monopol. Detta har bl. a. resulterat i ett antal NO-anmälningar, avvilka några påvisat uppenbara brister i konkurrensförutsättningar till nackdelför enskilda företag. Ett sådant exempel är postens budbilar - i Uppsalaförresten. Där har dessa budbilar arbetat på att etablera enmarknad. Enligt NO har postens taxor i vissa fall inte ens täckt de rörligakostnaderna. kräver NO nedläggning av verksamheten eller som ett alternativen prishöjning. Andra exempel finns att hämta från , men jag skallvid denna sena timme inte trötta kammarens ledamöter med de exemplen. Oron för att denna konkurrenssnedvridning skall bli ännumer påtaglig har kommit till uttryck i trepartimotionen nr 1890, undertecknadav m. fl. Jag menar att frågorna kring deaffärsdrivande verkens expansion på den konkurrensutsatta sektorn alldeles förlitet har belysts i de utredningarsom har företagits. Jag skall ta ett kort exempel. har bestämt hur det skall gå till näraffärsverken etablerar dotterbolag. Man får inte köpa eller etableradotterbolag utan medgivande av . Om däremot ett dotterbolag i sin turetablerar eller köper ett företag, kan det ske utan regeringens ellerriksdagens godkännande. har i en utredningredogjort för utvecklingen . Av denna framgår attaffärsverken tillsammans har över 250 verksamma dotterbolag och dessutom 117dotterbolag i vilka man har minoritetsintressen. Totalt har över 130dotterbolag tillkommit . Av genomgången framgår att bara två affärsverk,luftfartsverket och FFV, tillkommit efter . Fyra verk är merän . De tre äldsta verken bildades som en följd av snabba tekniskaförändringar på kommunikationsområdet. Det gäller framför allt SJ ochteleverket. Meningen med verken var inte i något fall att de skulle drivaaffärer i konkurrens med det dåtida näringslivet. Det förslag som ställs i reservation nr 2 avrepresentanter för de tre icke-socialistiska partierna om en allmän översyn avde problem jag refererat till är - det vill jag påstå - väl underbyggda.För att mer ingående gå igenom frågorna bör enligt vår uppfattning en särskildutredning tillsättas. är det emellertid av yttersta vikt förkonkurrensen att gör ett uttalande, innebärande att de affärsdrivandeverken inte utnyttjar sin monopolverksamhet för att stödja denkonkurrensutsatta sektorn. , , hävdar i sin skrivelsetill regeringen , att det är angeläget att frågan om en separatredovisning av konkurrensutsatt verksamhet i postverket, eventuellt i vissafall genom bildandet av särskilt bolag, tas upp till närmare prövning. NO menar alltså, att det även vid särredovisning elleröverföring i bolagsform kan vara osäkert om en viss verksamhet får bära sinaegna kostnader. Jag hävdar att det är utomordentligt betydelsefullt att enallmän utredning kommer till stånd angående affärsverkens expansion till nyaområden. För företag som skall konkurrera med affärsverken måste garantier skapas,så att konkurrensen kan bedrivas på likvärdiga villkor. För enskilda företag ärdet omöjligt att konkurrera med företag som baserar sin prissättning påmonopolfördelar eller stora skattesubventioner. skall inte beviljas konkurrensfördelarav statsmakterna. Bara detta är skäl nog för att yrka bifall till reservation 2i näringsutskottets betänkande 1984/85:13, vilket jag härmed ber att få göra. 136PER-OLA (): Kvällen är sen och sessionen lider mot sittslut. Jag skall därför fatta mig kort. I detta betänkande tas alltså de statliga företagen upp.Jag vill inledningsvis betona att de privata och kooperativa företagen spelaren viktig roU för sysselsättningen, men det gör även de statliga företagen.Genom statUg' verksamhet har i många fall arbetstillfällen kunnat skapasi situationer där privat kapital inte har ställt upp. Jag tror att det ärviktigt att komma ihåg detta när vi nu behandlar redogörelsen för de statligaföretagen. Det får inte vara så att de statligaföretagen ges något fribrev att handla hur de vill. De stafliga företagen fårinte ges - och skall inte ha - en favoriserad ställning i näringslivet. Ejheller får statliga monopol utnyttjas på ett sådant sätt att stafligaaffärsdrivande verk vinner fördelar på den konkurrensutsatta sektorn. I en trepartimotion med som första namntas därför frågan upp om de affärsdrivande verkens roll. Motionärerna kräverett riksdagsuttalande om att affärsdrivande verk inte får utnyttja sinmonopolställning i syfte att vinna fördelar på de konkurrensutsatta delarna avaffärsverkens verksamhet. Affärsverken har ju delvis en monopolställning samtidigtsom en del av deras verksamhet bedrivs på den allmänna marknaden i konkurrensmed enskilda företag. De s.k. kommunikationsverken - posten, , SJ ochäven luftfartsverket - arbetar som vi vet huvudsakligen på monopolmarknader. Nusker inte detta utan konflikt. Det har vi många belägg för. Det har kunnatkonstateras i många sammanhang, och t. ex. -NO - harframhållit det. NO har fått ägna ganska storuppmärksamhet åt frågor om vissa affärsverks prissättning inom denkonkurrensutsatta delen av verksamheten. I motionen och i reservationen från , folkpartietoch har vi pekat på debatten kring och dess prissättningpå produkterna. Och att många är irriterade över affärsverkens prissättninginom ramen för monopolet framgår av alla anmälningar som inkommer till NO.Enbart mot har det inkommit omkring 35 ärenden sedan 1970-taletsbörjan. Dessa ärenden har handlagts av NO, och en del av dem har redovisats iutskottsbetänkandet. framhåller i ett uttalande fråni somras att har ålagts att särredovisa sina konkurrensutsattaprodukter men att även med de nuvarande kopplingarna mellan monopol- ochkonkurrenssektor kan monopolet missbrukas. Vi vet också att det inom andraaffärsdrivande verk finns motsvarande situafion. Det är mot denna bakgrund som vi reservanter- med anledning av mofionen från m.fl.- har krävt en allmänöversyn av problemet. En sådan översyn av affärsverkens monopol bör ske genomen särskilt tillkallad utredning. Därför borde också ställa sig bakomdet kravet. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservation 2. 137HUGO (); I anslutning till redogörelse för destatliga företagen har näringsutskottet behandlat bl. a. mofion 1983/84:1890 -det är en motion som är väckt av ett antal ledamöter från , moderatasamlingsparfiet