prot · G809114 · 1984-12-31 00:00:00 — En sådanmodellanläggning med miljövänlig teknik skulle kunna säljas fill andra länder iEuropa, vars zinkanläggningar, enligt utskottet, är nedslitna och gamla.En landstingskollega i , som sysslar med detta område, uttryckte sigungefär så här när han hade besökt en anläggning i : Den såg ut på ettsådant sätt att vi nog inte skulle vilja ha den i vårt län. Om vi kan skapa ett modernt zinkverk som enmodellanläggning, skulle det vara en fördel inte bara för svenskzinkförsörjning, utan vi skulle också framgångsrikt kunna sälja svensk teknikpå export. AnL 156 (): Jag kan förstå att det för , om han alldeles harfört en debatt om dessa frågor, kan kännas litet avslaget att gå upp italarstolen och framföra samma argument igen. Men för mig är debatten ganskany, och jag tycker att den är mycket viktig ur regionalpolitisk synvinkel. Jagtror att regeringen skulle ha haft nytta av om utskottet hade kunnat bestämmasig. Det verkar finnas en viss beslutsvånda när det gäller lokahseringsortenför borrkärnearkivet. Det måste vara en fömtsättning för det utredningsarbetesom SGU skall göra att man vet till vilken ort lokaliseringen skall ske. OmMala blir lokaliseringsort, undviker vi stora kostnader. Sker lokaliseringentill Lövsta utanför , bhr det helt andra förutsättningar. Detär inte småsummor som det kostar att anlägga ett borrkärnearkiv, utan det krävsstora ekonomiska insatser. Det är således inte bara regionalpolitiska skäl somtalar för att man rätt snart skall bestämma sig för , utan även ekonomiska.Det handlar inte heller bara om ekonomin under ett enstaka år, utan det gällerhär i mycket stor utsträckning en verksamhet för framtiden, som fordrarekonomiska resurser. Därför var det illa att inte näringsutskottet kundetillstyrka min och motion och hemställa att tillregeringen skulle göra ett uttalande om att är en lämplig lokaliseringsortför borrkärnearkivet. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 16 för hemställan i reservation 2 av JörnSvensson, Utskottetsmofivering - som ställdes mot utskottets motivering med den ändring däri somföreslagits i reservation 1 av m, fl. -godkändes med acklamation. Mom. 3 (prospektering m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (plan för gruvnäringen) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 18 för reservation 2 av , Mom.8 (avskaffande av inmutningssystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Mom.10 (samhälleligt ägande och inflytande på gmv- och mineralområdet) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 16 för reservation 5 av , Mom.11 (utländska engagemang i svensk gruvnäring) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 6 av -bifölls med acklamafion. Mom. 12 (ersättning tillmarkägare) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 136 för reservation 7 av . Mom. 20(borrkärnearkiv) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 45 förreservafion 8 av och , 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 21 § Vissa vallagsfrågor Föredrogs betänkande 1984/85:28 omvissa vallagsfrågor (prop, 1984/85:119), AnL 157HANS NYHAGE (m): betänknade nr 28, somvi nu skall behandla, gäller vissa vallagsfrågor, såsom reglerna förtilldelning av valsedlar, ändrade regler för registrering av partibeteckningoch för poströstning i kyrkofullmäktigeval samt förfarandet med brevröstning iFörbundsrepubliken vid årets val i enlighet med vad som gällde vid1982 års val. Om samtliga dessa frågor råder inga skiljaktiga meningar inomutskottet, I betänkandet behandlas emellertid några motioner av vilkatvå har föranlett reservationer. Det gäller dels en motion av . angående ändrade villkor för budröstning vid allmänna val, dels enmotion av i vilken föreslås generell möjlighet tillbrevröstning för röstberättigade som vistas i utlandet. När det gäller frågan om budröstning, så kommer motionärensjälv att tala för den gemensamma borgerliga reservationen. Jag nöjer migdärför med att här helt kort fastslå, att vi moderater helt stöder desynpunkter och krav som framförs i motionen och som också redovisas ireservation nr 2, som jag alltså yrkar bifall till. Frågan om brevröstning har utretts av rösträttskommittéoch finns redovisad i kommitténs huvudbetänkande Rösträtt och medborgarskap(SOU 1984:11). Kommittén konstaterar att det administrativt inte utgör någotstörre problem att hantera brevröstningen. Den skulle öka många människorsmöjlighet att delta i valen, vilket särskilt gäller för dem som har långtavstånd till närmaste röstmotlagningsställe och för dem som är bosatta inomområden där endast ett fåtal utlandssvenskar befinner sig, där en särskildröstmottagning därför skulle bli alltför dyrbar och praktiskt svår attgenomföra. Kommittén uttalar också att brevröstningen även för andraväljargrupper skulle innebära ett enkelt röstningsförfarande. Ur gransknings-och kontrollsynpunkt skulle del givetvis vara enklast, anför man, ombrevröstningen utvidgades till att gälla generellt. Dessa röster skulle vidsammanräkningen kunna hanteras på samma sätt som övriga förtidsröster. Som enda egentliga nackdel med brevröstningen anförkommittén de svårigheter som skulle kunna uppstå i samband med postgången ochsom skulle kunna medföra en betydande andel underkända röster. "Svinn", säger man,skulle uppstå både på grund av förkomna röstkort och på grund av Nr 114förkomna brevröster. Man redovisar också bedömning av den försöksverksamheten med brevröstning i 10ar)rill985 Enligt denna redovisning blev andelen underkan- da röster alltför stor, nämligen . Riksskatteverketanser att en viss Vissa vallassfråsor minskning av antalet underkändaröster bör kunna ske men tror inte att det går att komma ner till sammaandel som vid annan, traditionell förtidsröstning. Trots alt rösträttskommittén således har redovisat en radstarka skäl för en generell brevröstning anser den likväl inte tillräckligaskäl föreligga för ett permanent införande av brevröstningsförfarandet. Det ärfrämst bedömningen att alltför många röster skulle underkännas som ligger bakomdet ställningstagandet. Kommittén var dock inte enig. Den moderate ledamotenPer-Olof reserverade sig mot detta ställningstagande. Majoriteten i delar tyvärrrösträttskommitténs uppfattning och vill således inte medverka lill att svenskamedborgare i utlandet får reella och/eller förbättrade möjligheter att utövasina lagliga rättigheter. Eftersom det är den förmenta risken för ökat antalunderkända röster som ligger bakom utskotlsmajoritetens ställningstagande, kandet vara lämpligt att redovisa några av de skäl som medförde underkännande vid1982 års försöksverksamhet. Sammantaget var det 241 brevröstningsförsändelser somunderkändes, 15 hade använt andra omslag och kuvert än de som föreskrivits avriksskatteverket, 13 kom in , I 58 saknades röstkort, 48 ylterkuvertvar felaktigt eller bristfälligt ifyllda, 22 hade använt mer än ettytterkuvert, 7 försändelser var för tidigt iordningsställda, 28 hade avlämnatröster även i val där rösträtt ej förelåg. Med bästa vilja i världen kan jag inle finna att deredovisade skälen för underkännande verkar särskilt imponerande eller svåra attbemästra, I några av fallen anser jag dem t, o. m, vara tvivelaktiga, t, ex,när det gäller att ha använt fler än ett ytterkuvert och beträffande för tidigtiordningställda försändelser, I samtliga fall är det emellertid endast fråga omatt förbättra informationen och anvisningarna. Det kan ju ändå inte varasärskilt svårt eller omständligt att på ett enkelt och lättfattligt sätt redovisade gällande bestämmelserna. Erfarenheterna visar ju vad det särskiltgäller att informera om. För oss moderater är det en självklarhet att så långtmöjligt är underlätta för utlandssvenskarna att utöva sin rösträtt. Attekonomiska skäl och lidsskäl skulle lägga hinder för någon alt utnyttja sinrösträtt är djupt otillfredsställande. Genom att införa brevröstningenelimineras dessa hinder. Den innebär också ett alternativ iröstningsförfarandel, som med säkerhet är gynnsamt för många. Den enskildesfrihet ökar. Därtill kommer atl brevröstningen också kommer att medföra minskadarbetsbelastning på utlandsmyndigheterna, vilket är ekonomiskt fördelaktigt förstatsverket. Fördelarna och vinsterna, särskilt i rättsligbemärkelse, med en generell brevröstning är helt överlägsna de brister som möjligen kan 141 Nr 114 påtalas i sammanhanget, Alla skältalar således för att beslutar i Onsdagenden enlighet med vad som föreslås ireservafion nr 1, som jag härmed yrkar bifall 10 april1985 till. Vissa vallagsfråsor detta anförande instämdePer-Olof (), AnL 158 (): Vi har från inga invändningar mot deförslag som läggs fram i den nu behandlade propositionen och som tillstyrks avkonstitutionsutskottet. Det är bra att även små partier nu kommer att fåtilldelning av valsedlar på samma villkor som större och att de får sina listorutlagda i anslutning fill vallokalen på samma sätt som andra partier. Vad manmöjligen kan vara bekymrad för är den samtidiga neddragningen av antaletfilldelade valsedlar från fem omgångar fill fyra. Det minskar onekligenpartiernas möjligheter att gå fram med mer än en listtyp i valkretsen. Som vi hörde är enigheten bakom propositionen intetotal. vill vidga möjligheterna till brevröstning, vilket HansNyhage talade för. Utskottsmajoriteten, som vi centerpartister ingår i,avstyrker detta. Det är ju så, som Nyhage redovisade, att brevröstning i ettval har prövats i , som märkligt nog inte tillåter röstning påkonsulat och beskickningar. skall vi enligt propositionens och utskottetsförslag fortsätta med denna brevröstning även i valet . Den viktigaste anledningen till att vi inte nu vill gå medpå en utvidgning till andra länder är att redovisningen val visaratt en mycket hög procent av rösterna blev kasserade. Det var alltså inte enhelt lyckad metod, men vi har ju inte annat att tillgå just när det gällerVästtyskland, Det är ur de röstandes synpunkt mycket säkrare att rösta på devanliga valställena i alla de länder där detta är tillåtet. Jag vill för min del gärna tillägga att detta inte innebäratt tanken på en utvidning av förfarandet definitivt skall avskrivas. Det kanju tänkas att vi på grundval av de erfarenheter som vi får från röstningen iVästtyskland och ytterligare eftertanke kan komma fram till formerför brevröstning som gör att kassationsprocenten går ned kraftigt. Men det äronekligen en mycket viklig.omständighet att själva förfarandet blir sådant attrösterna kan godkännas, I samband med att jag berör utlandsröstningen vill jagnotera att socialdemokraterna dess bättre inte drivit igenom detutredningsförslag man tagit fram om att beröva utlandssvenskar rösträtt.Oppositionen mot detta förslag blev tydligen för stark, I utskottsbetänkandet behandlas också en centermotion därvi kräver en viss uppstramning av den s, k, budröstningen. Även här gäller det säkerheten vid röstningen. Det är inte fråga om någon inskränkning i medborgarnas möjligheter att rösta, utan om förslag som är ägnade att säkerställa att röstavgivningen går till på ett korrekt sätt. Del är missbruk av budröstningen som vi vill komma åt, 142 >v Erfarenheten visar nämligen attbudröstningen kan innebära frestelser för pohtisktaktiva att påverka partivalet i själva valhandlingen. De fall somuppmärksammats har främst gällt intagna på vårdanstalter, men det har ocksåinträffat andra fall. Några uppenbara missbruk har beivrats av domstolar, ochdet har t, o, m. förekommit omval. Det är naturligtvis inte bra att fusk kan förekomma.Valhandlingen är viktig, och det är den röstande själv som skall avgöra på vilketparti rösten skall läggas. När vi upptäcker brister av det här slaget bör viförsöka rätta till dem så gott det går för att förebygga missbruk. En uppenbar brist som vi upptäckt är att det råder storosäkerhet om vad som skall avses med vårdare i vallagens mening. Som bekant kanvårdare enligt vallagen tjänstgöra som röstavlämnare för en eller fleraröstberättigade som själva är förhindrade att ta sig till vallokal. Men vem som skall anses vara och av röstmottagarenaccepteras som vårdare är inte närmare angivet. I princip kan vem som helst uppge sig vara vårdare förandra röstberättigade och därmed bli godtagen som bud. Valförättarnasmöjligheter att göra någon kontroll är i det närmaste obefintlig, och vidöverklagande är det nästintill omöjligt atl kunna fastlägga vad som verkligenhar förekommit. Det är detta som vi med vår motion vill ändra på. Vi villatt det i vallagen skall införas en definition av begreppet vårdare, på detsätt som anges i vårt lagförslag. Vi vill att det på valsedelsförsändelsenskall anges i vilket vårdnadsförhållande vårdaren står till väljaren. Det är bara att konstatera att det tyvärr inte har gåttatt nå enighet om detta förslag i utskottet. och stödervårt förslag men inte den socialistiska majoriteten. Jag yrkar således, herrtalman, bifall till reservation nr 2. AnL 159YNGVE (): Till betänkande1984/85:28 om vallagsfrågor är, som redan påpekats, fogade två reservationer,och jag skall anföra några få synpunkter på dem. svarar ensamma för reservation 1 ombrevröstning. Reservationen går ut på, som vi har hört, att villinföra brevröstning som en generell möjlighet för utlandssvenskar. Utskottsmajoriteten delar emellertid den uppfattning somtillkommit efter utvärdering av rösträttskommitté, som finner att intetillräckliga skäl föreligger för att föreslå att brevröstning skall införaspermanent. Utskottets majorietet anser vidare atl förfarandet med brevröstningbör användas endast i de fall då röstning vid svenska utlandsmyndigheter intekan genomföras i något land. Det senare var fallet i FörbundsrepublikenTyskland vid val, och del föranledde en särskild ordning medbrevröstning för de röstberättigade som vistades där. Jag yrkar avslag påreservation 1. Reservation 2 är gemensam för de borgerliga partierna, somi anslutning till bestämmelserna om budröstning vill ha, som vi har hört, ettslags precisering av begreppet vårdare, som förekommer i vallagen när detgäller budröstning.Reservanterna vill bl, a. atl vårdare skall ange i vilket vårdnadsförhållandehan eller hon står till väljaren. Majoriteten har avvisat liknande förslag fidigare, senasti anslutning till betänkande 1984/85:10, och görfortfarande samma bedömmning. Jag yrkar avslag även på reservation 2, samtidigtsom jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet. AnL 160 (): Det var en mycket kortfattad motivering förmajoritetens ståndpunkt från sida. Jag utgår från att YngveNyquist, lika väl som vi andra, vill att det skall gå korrekt till vid valen.Nu har vi erfarenheter som visar att det inte alltid gör det. Vi har ocksåerfarenheter som visar att just användningen av vårdare som bud ger problem. Jag vill fråga : Vad är det för fel på deförslag som har framlagts i reservationen och som syftar till att rätta tillvälkända brister i den nuvarande ordningen? AnL 161 (): Reservanterna pekar på de rena missbruksfallen, men dessahar, , blivit beivrade genom beslut av domstol. Utskottet harunderstrukit vikten av att partiernas värvning och budröstning skall hållasklart isär. De nämnda rättsfallen kommer säkert att bidra till att det blir så,och valarbetarna blir med all säkerhet orienterade om de här sakerna. AnL 162 (): Det är klart att det är mycket bra attmissbruk - åtminstone i vissa fall - blir beivrat. Fattas bara annat, ommissbruket blir känt. Men risken är att det försiggår mycket som aldrig blirkänt och som heller aldrig blir beivrat. Enligt min bestämda mening är det bättre atl förebyggamissbruk genom vettiga regler än att i efterhand försöka beivra det missbruksom uppkommer på grund av att reglerna inte är tillfredsställande, AnL 163 (): Som jag nämnde har frågan behandlats så sent som ihöstas. Från vårt parti anförde vi då synpunkter på den, och jag kan inte seatt situationen på något vis har ändrat sig . Jag anser att vi böravvakta till det val vi skall ha . Sedan får vi se om det verkligen finnsskäl att gå så långt som reservanterna önskar. Jag tror att det inte skulle vara så särskilt enkelt fören valförrättare att klara ut vad reservanterna menar med den lagtext som deföreslår. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2(brevröstning) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 76 förreservation 1 av m. fl. Mom. 4 (villkoren förbudröstning) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 136 för reservation 2 av Onsdaeen den Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Realisationsvinstbeskattningen, m. m. 22§ Realisationsvinstbeskattningen, m. m. betänkande 1984/85:45 om realisationsvinstbeskattningen, m.m. AnL 164 BO (): Reahsationsvinstbeskattningen av bostäder bör utformas likadant oavsettboendeform. Samma principer som gäller egnahem och andra fastigheter bör alltsåprägla också realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter och av deägarlägenheter som kommer att kunna bli verklighet efter en borgerlig valsegeri höst. Beskattningen skall utformas så, att nominella vinster inte kan drabbasav beskattning. Det är ju bara luftvinster. Föratt förbättra rörligheten och skapa rättvisa bör också uppskovsreglernautformas så, att uppskov kan ges vid flyttning mellan olika upplåtelseformer iboendet. De nya regler som antagit för realisationsvinstbeskattningenav bostadsrätter motsvarar inte dessa, mycket tungt vägande, principiella krav.De bör därför snabbt ses över och ändras, vilket också begärs i reservationtill skatteutskottets betänkande. År1980 begränsades indexuppräkningen vid realisationsvinstbeskattningen avfastigheter, så att någon indexuppräkning inte medges för de första fyra årenav fastighetsinnehavet. Reglerna infördes därför att man menade att det därmedinte behövdes någon diskussion om en begränsning i rätten att göra ränteavdrag.Som kammarens ledamöter torde ha klart för sig har sedermera enavdragsbegränsning införts. Den är självfallet principiellt helt felaktig.Därmed borde åtminstone indexuppräkningen återställas till den tidigare formen.Det förtjänar också nämnas att de regler som har införts har lett till stortkrångel och besvärligheter i taxeringsarbetet. Detär mycket angeläget att på ohka sätt främja företagens möjligheter att anskaffariskkapital. Därför är ett brett intresse för aktiesparande mycket positivt församhället i sin helhet. Det bör uppmuntras. Trots detta har den nuvaranderegeringen genomfört en rad försämringar av villkoren för aktiesparande.Skattereduktionen för utdelningar på mindre aktieinnehav har slopats,realisationsvinstbeskattningen för aktier har skärpts, och en omsättningsskattpå aktier har införts. Det skedde i all hast, trots stark kritik från berördaparter och från alla icke-socialistiska partier. Man genomfördeomsättningsskatten utan sedvanlig remissbehandling och granskning av lagrådet,dvs. utan den beredning som faktiskt förutsätts i vår grundlag. Man har skärptförmögenhetsskatten och arvsskatten samt infört vinstdelnings- 10 Riksdagensprotokoll 1984/85:113-114 Realisationsvinstbeskattningen,m. skattför att finansiera de kollektiva löntagarfonderna. Man har också ersattskattefondssparandet med ett allemanssparande. Dessaåtgärder har lett till att sparande i aktier har missgynnats kraftigt i förhållandefill andra, mindre produktiva kapitahnvesteringar. Det har i sin tur lett tillatt hushållens andel av aktieinnehavet har minskat, I stället harinstitutionernas andel ökat kraftigt. Det motverkar intresset av att spridaägandet av aktier och därmed ägandet av det svenska näringslivet blandmänniskorna i detta land. Denangivna utvecklingen måste brytas. Mot den bakgrunden är det rimligt attomsättningsskatten på aktier slopas, att de genomförda skatteskärpningarna pårealisationsvinster på äldre aktier upphävs och att skattereduktionen påmindre aktieutdelningar återinförs. Dessutom bör realisationsvinstbeskattningenför aktier över huvud taget ses över, inte bara i syfte att förenkla reglernautan också för att bringa dem i bättre överensstämmelse med vad som gäller iandra länder. Närriksdagen beslöt att avskaffa rätten att göra avdrag för egendomslivräntor,som utgick i samband med fastighetsförsäljningar, tog man inte hänsyn till allade konsekvenser som skulle uppstå från tidigare etableradelivränteförhållanden. Dethar lett till att det skapas inlåsningseffekter, som gör att exempelvisrörelser av olika slag i realiteten inte kommer att kunna överlåtas. Detta ärhelt orimliga, icke förutsedda effekter av lagstiftningen. Det är mot den bakgmndensom vi från moderata samlingspartiet i reservation 2 vill att hosregeringen skall begära förslag till förtydligande av lagstiftningen. Med vad jag nu har anfört ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 7 vid skatteutskottets betänkande 45, AnL 165 (): I skatteutskottets betänkande 1984/85:45 behandlas reavinst-ochförmögenhetsbeskattning av bostadsrätter och aktier samt kravet omåterinförande av skattereduktion för aktieutdelning. Centernanser att reahsationsvinstbeskattningen av bostadsrätter skall vara lika medden som gäller för småhus. Den nya realisationsvinstbeskattningen avbostadsrätter grundades inte på några bostadspolitiska överväganden.Realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter kan inte avskiljas från deskatteregler som gäller i övrigt på bostadsmarknaden. Småhusägandeoch bostadsrätt har många likheter. Man satsar eget kapital i boendet. Sparandeti egen bostad är värdefullt ur samhällets synpunkt. Då bör ocksåbeskattningsreglerna vara hkartade. Såär inte fallet. Realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter skiljer sig påavgörande punkter från vad som gäller för ägda småhus. Framför allt saknasregler om indexiippräkning och uppskov med beskattningen. Dethär kan leda till stora svårigheter för den barnfamilj som behöver en störrebostad eller för den som av arbetsmarknadsskäl måste byta bostadsort. I defallen slår de nuvarande reglerna hårt och orättvist. som bor ibostadsrättslägenheter. Detta måste vara fel. Skattereglerna bör varalikformade. Därföryrkar vi i reservation nr 3 att hos regeringen begär ett förslag sominnebär att reglerna om realisationsvinster på bostadsrätter skall utformas såatt villkoren bhr desamma som för småhus. Icentermotionen 1486 tas flera viktiga frågor upp om beskattningen avbostadsrättsföreningar och deras delägare. Eftersom bostadskommitténsslutbetänkande avlämnas , avstår vi nu från att ställanågot yrkande i dessa frågor. Ireservation nr 6 yrkar vi att den särskilda skattereduktionen för mindreaktieutdelningar som infördes återinförs. Den infördes för att lindradubbelbeskattningen av aktieutdelningar, stimulera aktiesparandet och därmed geökade möjligheter för näringslivet att anskaffa riskvilligt kapital. 1982avskaffade den socialdemokratiska regeringen dessa regler. Det var en av flera åtgärderför att missgynna det enskilda aktiesparandet. Mot den bakgrunden är detnaturligt att hushållens andel av aktieinnehaven minskar. Dennautveckling bör brytas. Återinförandet av skattereduktionen föraktieutdelningar är en stimulans som direkt riktar,sig till hushållens sparandei aktier. Jag yrkarbifall till reservation nr 6. Hushållssparandetär en viktig del i vår samhällsekonomi, och det är nödvändigt att det ökar.Statens stora lånebehov för att täcka budgetunderskottet ställer stora krav påkapitalmarknaden. Det är också viktigt att näringslivets behov av riskvilligtkapital kan tillgodoses. Det innebär att det produktiva sparandet måstestimuleras. Utveckhngen har väl i stället visat ett ökatintresse för improduktiva investeringar, i diamanter, konst, antikviteter ochandra samlarobjekt. Dessa är ju fria från beskattning. Dennautveckling är naturlig med tanke på de försämringar i beskattningen somregeringen gjort . Detta gäller inte minstaktiebeskattningen. Aktiesparandetär till nytta både för den enskilde och för samhället. Den enskilde kan genomaktiesparandet förbättra sin ekonomi. För samhällsekonomin är det en nödvändigdel för att säkerställa näringslivets behov av kapital.