prot · G80976 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:76 Om genomförandet avdet nationella mikroelektronikprogrammet Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden . 2 § Arbetsplenum torsdagenden Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Medändring av den preliminära tidsplanen blir det sammanträde, som utsatts , ett arbetsplenum. 3 § Bordlades åter yrkande ommisstroendeförklaring mot utrikesminister . 4 § Föredrogs och hänvisadesFörslag 1984/85:16 fill finansutskottet 5.§ Svar på fråga 1984/85:342 om genomförandet av det nationellamikroelektronikprogrammet har ställt tre frågor fill mig om genomförandet av detnationella mikroeleklronikprogrammet, delprogram 4 (NMP-4). Finns det någon sammanhållande tekniskprojektledning för NMP-4? Är statsrådet beredd alttillsätta en styrgrupp där även företrädare för berörda industrier ingår? Vilka åtgärder i övrigt avser statsrådet initiera för att säkerställa genomförande och utvärderingav NMP-4-programmet? Om genomförandet av det nationella mikroelektronikprogrammet Låt mig inledningsvis framhålla att syftet med detnationella mikroelektronikprogrammet är att lyfta den svenska kompetensen inommikroelektronikområdet ovanför den nivå som skulle ha uppnåtts om ingetprogram hade funnits, genom att säkerställa en svensk konstruktions- ochproduktionsförmåga av mikroelektronikkomponenter. Detta förutsätter ettnoggrant förberedelseförfarande och en noggrann prövning. Propositionen om det nafionella mikroeleklronikprogrammet(prop. 1983/84:8) som behandlade och godkände som sista fråga underhöstriksdagen 1983 innebar därför startskottet för ett omfattande arbete medspecifikation, anbudsinfordran och utvärderingsarbete. Del var således intebara fråga om att anvisa erforderliga tillskott av statliga medel. De medel som anvisades skulle enligt riksdagsbeslutetanvändas lill bl. a. teknikupphandling. För att en teknikupphandling skall varamöjlig att genomföra krävs att del finns en kompetent beställare. Detta harockså varit ett krav från den medverkande industrin. Beställaren utgörs i dagav ett programråd som består av representanter för styrelsen för teknisk utveckling,, och överstyrelsen för ekonomiskt försvar.Programrådet har under sig tillsatt en arbetsgrupp som svarar för densammanhållande tekniska projektledningen på beställarsidan. Både den styrgruppoch den tekniska projektledning som efterlyser finns såledesredan. Att låta industrin delta i programrådets arbete skulle innebära attindustrin var representerad som både leverantör och upphandlare. Detta skullevara olämpligt. Denna uppfattning har också uttalals av industrin. Det harvidare av industrin bedömts som mest ändamålsenligt att industrins medverkansker i den direkta projektledningen. Avslutningsvis vill jag säga alt det än så länge är förtidigt att göra en utvärdering av programmet. Jag följer dock fortlöpandeutvecklingen inom delprogrammet. 3 (): Jag ber först att få tacka för svaret. Det härär dess värre synnerligen tekniska frågor, och det är inte så lätt för en intehelt tekniskt bevandrad att sätta sig in i dem. Jag skulle ändå hasfigt viljaåterge något av bakgrunden lill min fråga. Regeringen anslog alltså i proposition 1983/84:8 medelfill ett femårigt program, benämnt det nationella mikroeleklronikprogrammet.Del kallas i dagligt tal NMP-4. Det har alltså gått dess.Man har tydUgen kommit fram till att ungefär åtta projekt var intressanta, ochdem skulle man försöka driva så att man efter femårsperiodens utgång skullegöra en utvärdering och se var man hade hamnat. Det är litet märkligt attegentligen bara två av dessa projekt har kommit så långt som lill avtal, ochdessa var i princip klara redan när propositionen lades fram. Jag vill gärna referera vad som skrevs i en s. k. inledarei juni månad i tidningen med Aktuell elektronik, nr 1984:11: "STUarbetade fram förslaget till mikroelektronikprogram snabbi och Likaså varindustridepartementet på bettet och lade fram sin proposition . Detgick ju så fort alt man lade fram ett provisoriskt förslag till förraåret. Men i slulrushen startar man en byråkratisk skenprocess, precis som omdet vore en öppen fråga vem som skall ansvara för projekten. OmSTU är den formella inifiativtagaren fill mikroeleklronikprogrammet så ärRifa" - som ingår i Ericssonkoncernen - "den informella. Ericssonkoncernenbehöver tillgång till avancerade komponenter för att kunna konkurrera påvärldsmarknaden med sina produkter. Åtminstone när det gäller GaAs-projektetvore det slöseri med skattemedel att lägga det på något annat svenskt företagän Rifa." Ipraktiken har det bUvit så att Rifa har fått ansvaret förgallinmarsenidof-projektet. Nusäger statsrådet att det inte är lämpligt att industrin finns med iprogramrådet. Del är ju möjligt, men det stod faktiskt i propositionen, på s.28, att ledningen för projekten borde ges lill industrin. Så har dock aldrigskett. 1 stället har det blivit så att även ganska enkla projekt måste gå enmängd irrvägar via programråd och annat. Vadjag var ute fråga var; Finns del något slags nätverksplaneringsom gör att man räknar med att de åtta projekten drivs på ett sådant sätt attde är färdiga och kan utvärderas, innan femårsperioden går ut? Det är ju dettasom är det väsentliga. Jag är helt på det klara med att man inte nu kan göranågon utvärdering, men del är fråga om hur långt man har kommit och vilkenplanering man har när del gäller alt samordna dessa åtta projekt fill ettresultat. Om genomförandet av det nationella mikroelektronikprogrammet Jag tycker inte vi skall bortse från del faktum att det var och är enframgång för och svensk industri att regeringen agerade så snabbt ochlade fram förslag om ett särskilt program för mikroelektroniken. Arbetethittills har gått bra, men det säger sig självt att det tar fid att göraerforderliga upphandlingar och mycket annat för åtta teknikhandlingsprojekt,som beslutades så sent som . Utformningenav det tekniska innehållet i upphandlingen har gjorts i ett mycket närasamarbete med företrädare för industrin. Det är viktigt att komma ihåg attprojekten leds gemensamt av staten och industrin. I de projekt som harbeslutats är det självklart att berörda industrier ingår i ledningen förprojekten, och så är också fallet. Närdet gäller upphandlingen av delprojekt 4, som frågade om, har jagtidigare klargjort alt det vore olämpUgt att ha industrin representerad påbeställarsidan men att industrin är med i utformningen av självateknikupphandUngsprojektet. Jag vill också notera att upphandUngen av detstörsta projektet, det s. k. , just har avslutats. Avtal harundertecknats och kommer att underställas regeringens prövning. Jag konstaterar med hänsynlill de frågor som har ställt att Om genornföran-det av det nationella mikroelektronikprogrammet det intefinns någon anledning till kritik av del sätt på vilket upphandlingen harbedrivits. Del specifikalionsarbele och de anbudsförfrågningar som behövs medefterföljande utvärdering påbörjades mycket snabbi efter riksdagsbeslutet,nämligen . Del första projektet låg sedan klart för regeringensgodkännande , dvs. sex måiiader efter riksdagensbeslut. Sedan godkände regeringen projektet . 5 (); Det är ett vackert drag alt vara förnöjsam,och del är tydligen industriministern. Men industrin är inte Uka förnöjsam -och knappast jag heller. Vi anser inte att det är en särskilt stor prestationatt fram till nu - det är ungefär fattadebeslutet - av åtta projekt ha lyckats få till stånd avtal i två fall och ha etttredje nästan färdigt. När det gäller det tredje projektet - - lärsåvitt jag vet det vara så gott som självklart att det inte finns någon annanän Asea-Hafo, dvs. ASEA:s halvledarforskning, som har kapacitet alt tillsammansmed Ericssonkoncernen bedriva delta projekt. Det borde alltså inte la någonlängre lid att få till stånd ett avtal. Det finns ingen annan som rimligen kanåta sig detta projekt. Det är då förvånande att det skall dröja halvår innanman kommer fram fill beslut. Avtal förde återstående fem projekten är ännu inte framtagna. Jag hoppas att statsrådels förnöjsamhet inte leder tillatt han säger; Detta går alldeles av sig självt. Det är min förhoppning alt detsom står i slutet av svaret - "Jag följer dock fortlöpande utvecklingeninom delprogrammet." -kommer alt innebära alt statsrådet driver på och serlill all vi så snart som möjUgt får avtal om de återstående projekten. Det ärav vikt, om vi skall nå ett slutresultat som är värt de pengar som har satsats. Det har, , gått drygt ett år sedanriksdagens beslut, som fattades . har tvåav åtta projekt beslutats. Ytterligare två ligger klara för avgörande idagarna. Tre kommer att beslutas . Elt av projekten kommer inte attgenomföras som ett självständigt arbete, utan blir elt sista led i ett annatprojekt. Detta har gått programenligl. Det var en nyhet för mig alt industrin inte är nöjd, somRune säger. Varken till mig eller fill industridepartementet harindustrin hört av sig beträffande mikroelektronikprogrammet. Tydligen har herrTorwald ett speciellt kontaktarbete när det gäller industrin. Som politisktansvarig för departementet och mikroelektronikprogrammet vore jag myckettacksam om jag fick veta vUka industriföretag som är missnöjda med hanteringenav programmet. Jag är mycket nyfiken på detta. kanske har listanklar, så att han kan ange vilka företagen är. Om jag får dessa uppgifter, skalljag genast ta kontakt med industrierna för all höra på vilka grunder som de ärmissnöjda och undersöka om vi i så faU kan rätta till det förhållandel. känner som sagt inte fillnågot missnöje. Anf.7 (): Jag vet inte vem som har de bästa kontakterna i denna fråga. Jag harbara noterat att jag har blivit kontaktad. Jag anser mig inte ha fullmakt attlämna ut några namn. Det är tydligen en del som anser att det i anbudsgivningenär litet känsligt att ha varit "besvärlig", så de kanske inte vågarhöra av sig till departementet. Men jag skall naturligtvis underrätta minauppgiftslämnare om att statsrådet är intresserad av att få kontakt med dem. Manhar inom industrin varit irriterad över takten i handläggningen. Man menar attde två första projekten i prakfiken var klara - det var bara att träffa ettavtal - redan innan propositionen lades fram. Så bakom de två projekten liggeringet stort arbete från departementets sida. Delvar för mig en glädjande nyhet att del nu tydligen är på gång en del nya avtal.Mot denna bakgrund får vi hoppas att frågan ändå har lett till att även de inomindustrin som är kritiska denna väg har fått besked om att saker och fingkommer att hända . Jagskall, som sagt, naturligtvis underrätta mina informatörer om att de, i egetintresse, bör kontakta statsrådet. Omgenomförandet av det nationella mikroelektronikprogrammet Det är väl ändå så, , att om en riksdagsman i en frågestundsäger sig som underlag för sin fråga ha sådan information från de företag somär berörda som inte industriministern har, då bör jag som industriminister ochdepartementet få tillgång till denna information. åberopar ju idet här fallet missförhållanden i genomförandet av programmet. Jag känner intetill några sådana missförhållanden. Det gör inte heller generaldirektören förSTU, som jag talade med så sent som i går. Några klagomål från industrin harinte framförts. sitter alltså inne med specialinformation, och detär klart att jag är intresserad av att ta del av den. Då skulle vi möjligenkunna rätta till de problem som finns. Jagser det alltså som mycket posifivt om efter den här debattenskulle vilja ge mig de uppgifter han har. Jag kan förstå och acceptera att herrTorwald inte vill göra någon uppräkning av sina källor här i kammaren, mennaturligtvis är jag nyfiken på att få veta vad som är underlaget för herrTorwalds kritik i den här frågan. 9 (); Jag anser migvara skyldig att informera dem som i förtroende har givit mig materialet, innanjag lämnar det vidare. På annat sätt kan man inte hantera förtroligt material.Men däremot lovar jag statsrådet att jag skall ta kontakt med democh be dem att till statsrådet framföra samma uppfattningar som de som harredovisats till mig och som återfinns i protokollsutdrag och annat. Jag hoppasatt dét skall leda fill en förbättring. Överläggningenvar härmed avslutad. Om arbetsmarknadsproblemen i kommun 6 §Svar på fråga 1984/85:364 om arbetsmarknadsproblemen i kommun i har frågat migvarför inte ingår i det s. k. Uddevallapakeiet och vilka åtgärderregeringen avser åstadkomma för att rätta till detta misstag. Jag måste med anledning av sätt att frågaförst understryka att det inte rör sig om något "misstag". I denprocess som föregår varje beslut om att ange kommuner där regionalpolitisktstöd skall kunna lämnas vägs mycket noggrant argumenten för och emot. Utgångspunktenär att stor restrikfivitet måste iakttas. Detta gäller naturligtvis inte enbarti utan i alla delar av landet. Risken är annars att vi myckelsnabbt får en urholkning av det regionalpolitiska stödets effektivitet. De mycket stora industri- och arbetsmarknadspolitiskainsatser som görs i bör gynna också Färgelandakommun. Arbetsmarknaden i bör därför, sedan nu insatta åtgärder getteffekt, utgöra ett väl så gott stöd för som f. n. Dessutom harlänsstyrelsen i tillgång till medel som kan användas för attstödja industriell utveckling i kommunen. Fördelningen av dessa medel görS avlänsstyrelsen med utgångspunkt i en bedömning av hur de regionala problemenutvecklas i länets ohka delar. 11 i Benglsfors (c): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. Det var som det s. k. Uddevallapakeietpresenterades med buller och bång av fyra statsråd. Självfallet mottogs paketetpositivt i , och , dvs. de kommuner som fick del avpaketet. De övriga kommuner runt som aktivt deltagit i regionensproblem fick snällt stå vid sidan och se på. Regeringen bemödade sig inte ensatt skicka ett pressmeddelande, utan dessa kommuner fick information genom attlyssna på radio och se på TV och genom material som de i efterhand fick frånandra håll. Detta tycker jag var ett mycket nonchalant uppträdande frånregeringens sida mot dessa kommuner. Min fråga gällde kommun, där ca 200 personer ärdirekt eller indirekt beroende av Uddevallavarvet. omfattar totalt över 500 personer. Färgelandaborna pendlaräven fill andra grannkommuner. Nettoutpendlingen omfattar ca 800 personer.Enligt Länsprogram 80 beräknas pendlingen öka ytterligare framöver. Befolkningssiffranvar stigande , men har befolkningskurvan planatut, öch 1984 skedde det en minskning. Trots denna utveckling bedömde regeringenatt uppvisat en stark utveckling som till stor delbaserades på det egna näringslivet. Allt detta står att läsa i promemorian om en ny framtidför . Industriministernsvarar nu att del inte rör sig om något misslag. man med kännedom om denhär bakgrunden ändå inte vill sätta in några speciella åtgärder, då är det ännuallvarligare. Självfallet håller jag med industriministern om att man skallvara restriktiv när det gäller alt fördela de regionalpolitiska stöden, menFärgelanda måste ju uppfylla alla de krav som man kan ställa i det häravseendet. Närnu en omstrukturering av påbörjas, borde självfallet deindustrifattigaste kommunerna ha prioriterats. Att kommun med sinstora utpendling hamnade utanför stödområdet var ett stort misslag, och dennamin uppfattning delas av kommunen och även av många partikamrater tillindustriministern. Jaghar i en motion om utvecklingen i pekat på all måste få sindel av de statliga satsningarna i området. Det är väg 173 mellan Stigen ochFrändefors som behöver byggas om. Regeringen prioriterar emellertid i ställeten motorväg mellan och för bortemot 1/2 miljard. Och ,ett av landels lönsammaste förelag, får 200 miljoner i stöd för sin etablering,men förelag som etablerar sig i kommer inte att få något stöd. Jag noterade i i inlägg , all han intehade elt enda gott ord att säga om regeringens Uddevallasatsning. Det fannsalltså inte ett enda ord om alt denna kraftfulla satsning kommer att innebäramöjligheter för och de berörda kommunerna till ett nyttnäringsliv, utan i stället var utgångspunkt kritik motregeringen i olika avseenden och kritik för att satsningen inte omfattade ännufler kommuner. Jagmåste säga att detta visar på en total blindhet för vad del hela rör sig om. Idet läge som befann och befinner sig i kan ge ett litet erkännande, att regeringens kraftfulla åtgärder kan leda tillnågot positivt i regionen och kanske även för kommun. Det rörde sigbara om att la upp frågan ufifrån en negafiv utgångspunkt, och det beklagarjag. Anf.13 i (c): Industriministern anser all jag skulle ha haft som utgångspunkt attslå här och berömma honom för att han inte satsade på , när hansatsade i i övrigt. Men industriministern måste ju förstå attdet inte går att inta en sådan ståndpunkt! Det är ju vi diskuteraroch inte Uddevallapaketet i stort. Självfalletkommer Uddevallapakeiet att bidra fill förbättringar i . Omdet inte kommit något paket alls, så hade det naturligtvis varit ännu sämre.Men gäller del ju , och med den utpendling och den utveckling iövrigt som haft tycker jag att det varit bättre hade salsal mera pengar närmare problemen och inte bara i . Jag menar inte att manskulle ha satsat mindre i , ulan man skulle Orri arbetsmarknadsproblemen i kommun också hatagit med i paketet, och då i stödområde C givetvis. Jag tycker attindustriministern i den fortsatta handläggningen skall överväga, om inteFärgelanda kan få komma med i stödområde C. Delta skulle vara en fördel förFärgelanda. Det är ju den saken som frågan gäller och inte kommun. Men måste väl ändå medge alt destora problemen finns i . Del är ju där närmare 3 000 personersom är direkt - eller närmast indirekt - berörda, eftersom varvet finns just där.Det var där det stora slaget kom. Den siffra som nämnde, alt 200 personer frånFärgelanda arbetar vid varvet, är alltså inte korrekt. Det är 65 personer somarbetar vid varvet och bor i kommun - det är dessa som pendlarlill . Sedan förekommer pendling till annan del av näringslivetoch till andra jobb, och de personer som ingår i den pendlingen kommer ocksåfrån . Min filosofi i det här sammanhanget är att deförbättringar som gjorts och det hopp om en ny framlid och ett nytt näringslivför som finns också skall leda till positiva effekter förFärgelanda kommun, dvs. alt så många nya arbeten skall kunna skapas i nyaverksamheter att de människor som bor i och arbetar iUddevalla skall kunna fortsätta med det också i framfiden. Del viktigaste förregeringen var all sätta in åtgärderna så att säga där de negativa effekternavar störst, inte bara när del gäller utan också när delgäller angränsande kommuner. Även om hade placerats istödområde, hade helt säkert hänvisat lill någon annan kommun iangränsande område som inte kommit med i slödområdesindelningen och ställt enfråga om den kommunen. 15INGVAR i (c); Nej, del hade jag inte gjort. Självfallet finns det stora problem i ,säger industriministern. Ja, del stämmer. ingår ju iUddevallaregionen. Del är bara det att industriministern har utelämnatFärgelanda i sin bedömning. Som jag sade tidigare slår det i regeringens PM"En ny framtid för " att på senare åruppvisat en stark utveckling, lill stor del baserad på ett egel näringsliv.Delta säger industriministern som han vet alt man i regionen har delsen stor utpendling från kommunen - enligt länsplanen kommer den alt ökaframöver -, dels en befolkningsminskning. Vad som står skrivet är alltså intesant. Jag menar att industriministern och industridepartementet har gjort entotalt felaktig bedömning. För att rätta till detta bör man överväga om inteFärgelanda skall tas med i stödområdet Det är ingen orimlig begäran. Det gällerju 200 personer från kommun som direkt eller indirekt är inblandadei Uddevallavarvel. Jag vill tillägga följande. När jag befann migi och presenterade åtgärderna i fråga hade jag också kontakt ochöverläggning med folk från . Jag och departementet är väl informeradeom situationen i , Det är möjligt att jag inte ser lika pessimistisktpå den som i Benglsfors gör. Jag tror nämligen all del finns såmånga krafter och så många förslag inom kommun att man där självockså kan göra insatser för att skapa ell nytt näringsliv. Jag hänvisade till alt har tillgång lillsärskilda medel, och jag tycker att bör överväga om man skallsatsa en del av de medlen på just . Men det som har betydelse förpendlingen är ju alt vi får ett sådant framtida näringsliv i attmänniskor kan bo i och jobba i . Någonting sådant är juinte möjligt, , om man inte vidtar några åtgärder efter del härmed varvet. Del är ju först när man får ett nytt näringsliv - nya företag sometablerar sig och nya verksamheter - som man kan fortsätta att pendla frånFärgelanda för att jobba i . Det är det sambandet som jag har pekatpå, men har litet svårt att acceptera och inse det. Om deltagande från kvinnoorganisationerna iNGO-konferensen 85 i 17 i (c): Jag har inte svårt för att inse del sambandet,herr industriminister. Det är bara det att jag anser att man inte skall satsapå pendling -speciellt inte när man vet att denna kommer att öka, som manskriver i länsprogrammet. Industriministern säger att han har haft kontakt med folkfrån , och det tror jag säkert. Men jag tycker att departementet hadekunnat ta kontakt med representanter för kommun. Kommunen är ju denofficiella företrädaren för färgelandaborna. Såvitt jag vet har industriministerninte tagit den kontakten, och det tycker jag är anmärkningsvärt. Visst är det en fördel att tillhöra elt stödområde. Varförskulle industriministern annars ge , och denmöjligheten? kan sätta in åtgärder, sägs del. Ja, visst kan dengöra det. Men det vore ännu bättre om finge tillhöra stödområdet. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1984/85:365 om deltagande från kvinnoorganisationerna iNGO-konferensen 85 i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta i syfteatt underlätta för svenska kvinnoorganisationer att delta i den ,Forum 85, som kommer all hållas i i samband med Liksom ianslutning till FN;s två tidigare kvinnokonferenser i Nr 76 och i , kommer även iår i samband med den tredje Tnrsdacrpnden kvinnokonferensen i ett NGO-forum all arrangeras, dvs. 7 februari1985 konferens för icke-stalligaorganisationer. äger rum , NGO-forum den 8-17juli. f\ ju A genom bidrag från organisationer,regeringar, fonder, enskilda m. fl. f ' k ' nnrpn ' naturligtvis viktigt attkvinnoorganisationerna i får tillfälle , attbevaka kvinnokonferensen. xj/-f-f Kfprprtspn vill jaginformera Forum 85 i ° " J på regeringens vägnar harinbjudit riksdagspartiernas kvinnoförbund, eller motsvarande, att nominera varsin representant att ingå i delegationen. När det gäller det svenska deltagandet i NGO-konferensenkommer SIDA att läcka kostnaderna för en person vardera från de elvaorganisafioner som är representerade i . I kvinnorådet ingårföreträdare för . ,, och Samhälle, , , . Svenska kvinnors vänsterförbund.Svenska missionsrådet, och . 1 syfte alt göra det möjligt för de kvinnoorganisationer,som varken är företrädda i regeringsdelegalionen eller genom SIDA:s försorgkommer att representeras vid , att delta ändå, har jag beslutatanslå . att fördelas som resebidrag. Det är min uppfattning att har en myckelviktig funktion att fylla som kontaktforum för världens kvinnor. Jag vill idetta sammanhang informera om att SIDA har beviljat sammanlagt 1 milj. kr. tillförberedelserna för , varav 0,5 milj. kr. via planeringskommitténi och 0,5 milj. kr. via planeringssekretariatet i . 19 (): Det känns skönt alt för en gångs skull kunnasäga ett oförbehållsamt tack till ett statsråd för ett svar. Det vill jag göranu, på mina egna och på kvinnoorganisationernas vägnar. Det känns myckeltillfredsställande att ha fått detta svar. Vid konferensen i , där jag själv hade tillfälleatt leda den svenska delegationen, fick kvinnoorganisationerna ett bidrag somgjorde del möjligt för dem att resa dit och uppehålla sig där under tidenkonferensen pågick. Det var inte så dyrt att resa till som del är attresa fill , vilket kanske skulle göra det helt omöjligt för många allkomma i väg om man inte hade ställt upp med ett bidrag.