prot · G80911 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag är självfallet medveten om aff frågarör människor som ofta under lång fid har gjort stora tjänster. Densvenska socialförsäkringen är emellerfid av generell natur, och def ärknappast möjligt eller lämpligt atf i den införa regler för vissa yrkes- ellerpersonkafegorier. Sådana frågor bör lösas avfalsvägen. Jag kan upplysa om affdenna pensionsfråga har tagits upp i förhandlingar som pågår mellan statensarbetsgivarverk och berörda personalorganisationer. Eftersom frågan således ärföremål för förhandUngar kan jag inte gå närmare in på den här. Om rätt tid ålderspension för vissa svenska medborgare iutlandet AnL 19 (): Jag tackar socialministern för svaret. Frågangäller som bekant inte bara ambassadörshusfrur utan en hel kategori medborgaresom, fastän de aldrig fått någon lön från , ändå arbetat mycket förSverige, Merparten av dem - det är mest kvinnor - har just på grund av mannensyrke fått lov aft lägga ned en massa fid och arbete på en representation som ären förutsättning för atf mannen skall anses sköta sina uppgifter. De begär infelön för sift arbete - det räknas ju in under begreppet hushållsarbete, ochsådant räknas inte ens in i bruttonationalprodukten - som def arbetesom de utför är nödvändigt och av stort värde för alla svenskar. Då tycker jaginfe def vore mer än rimligt aff vi fillförsäkrade dem samma sociala förmånersom alla andra svenskar får. Om man infe kan bo i landet på grund av sin mans arbetehar man i def här fallet ändå arbetat åt på svensk mark utomlands utanbetalning. Vi kunde tacka för den hjälpen med folkpension. säger - och han förefaller fycka som jag- atf det handlar om människor som har gjort stora tjänster, menhänvisar fill att socialförsäkringen är av generell natur och att det knappastär möjligt eller lämpligt atf införa särskilda regler. Men, herr talman, omsocialförsäkringen är av generell natur borde den gälla lika för alla svenskamedborgare, oavsett var de bor någonstans - det tycker jag är både möjligt ochlämpligt. Jag kan ställa mig bakom aff fråganlöses avfalsvägen i stället, om def är så krångligt atf ändra isocialförsäkringslagen. Och vi kan kanske vara ense om att det är krångligt atfändra i den, för den ligger inte skattelagstiftningen långt efter. Då skullejag gärna vilja veta: År socialministern beredd atf lägga positiva synpunkterpå dessa människors arbete och försöka fala för dem i förhandlingarna? Jag troratf def vore bra. I grunden har jag den uppfattningen aff depersoner som gör tjänster, t, ex, någon som är gift med en ambassadör,skall ha betalt för sina tjänster, Def är det rimligaste. Jag menar allvar närjag säger atf de som på detta sätt gör svenska staten tjänster inte bör varasämre ställda än de som jobbar här i , Även om jag går händelserna i förväg, kan jag talaom att vi snart lägger fram en proposifion som gäller sjukpenning ochföräldrapenning och där dessa båda kategorier jämställs. Jag vill inte nu gånärmare in på den aktuella frågan än vad som är möjligt i ett förhandlingsläge.Min posifiva inställning har jag visat genom def jag nu har sagt, AnL21 (); Jag tackar för def, Def gläder mig särskilt att engranne till honom på regeringsbänken som har hand om löner och anställningarsitter här och lyssnar på debatten. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1984/85:2? AnL 22 Socialminister ; har frågat mig om jag avser aft lägga fram en plan förhur barnfamiljernas standard kan lyftas över existensminimum. Somalla vet har barnfamiljernas standard sjunkit påtagligt, framför allt under denborgerliga regeringsfiden. Reallönerna urholkades då, def familjeekonomiskastödet gröptes ur och den av beslutade planen för barnomsorgensutbyggnad kapsejsade. Statens finanser, som är grundvalen för aff upprätthållade sociala trygghetssystemen, raserades. Barnfamiljernasekonomi är naturligtvis i hög grad beroende av den samhällsekonomiskautvecklingen. Att återskapa ett ekonomiskt starkt samhälle är för regeringendet grundläggande och kanske vikfigaste steget för atf förbättrabarnfamiljernas och övriga utsatta gruppers levnadsstandard. Regeringensekonomiska polifik har lett till en påtaglig återhämtning i den svenskaekonomin. Pådef familjeekonomiska området har regeringen lagt fram förslag om kraftigtförbättrat stöd fill barnfamiljerna. 1, Höjning av barnbidraget med , per barn ochår samt höjning av flerbarnstillägget och studiebidraget, 2, Höjning av garanfinivån i föräldraförsäkringen från37 kr, fill , per dag, 3, Fortsatt bidragsförskott för studerande mellan 18och , 4, Stöd motsvarande bidragsförskott fill ensamståendeadoptivföräldrar, 5, Höjning av de övre hyresgränserna ochinkomstgränserna i bosfadsbi-dragssystemet samt höjning av åldersgränsen förstatligt bostadsbidrag från till för studerande ungdomar. Barnbidrags- och bosfadsbidragshöjningarna ochhöjningen av garantinivån i föräldraförsäkringen är redan beslutade avriksdagen, medan regeringen lägger fram en proposifion med förslagom den närmare lagtekniska utformningen av övriga regler. Därutöver har vid den socialdemokrafiska partikongressen,som åberopar, lagts fast viktiga rikflinjer för denfortsatta familjepoUfiken, Riktlinjernainnebär bl, a, aft barnomsorgen byggs uf så aft alla barn över ett och eft halvt år kan erbjudas platsi barnomsorgen omkring 1990 som föräldraförsäkringen byggs ut oeh aft det ekonomiska familjesfödef också i fortsättningenförbättras enligt principen att resurser överförs från icke-barnfamiljer fillbarnfamiljer och frän perioder i livet då man har hemmavarande barn fillperioder då barnen har blivit vuxna. AnL 23 (); Jag ber aff få tacka socialministern för svaret, Def är inte första gängen vi diskuterar familjepolitik,och denna frägeom-gäng fär väl vara en uppvämningsrunda för detta . Enfortsatt debatt behövs. Den reform som antogs befraktades av alla som ettprovisorium. Det talades mycket om atf det var ett första steg, och min frågaär alltsä avsedd aft vara en fortsättning på den debatten, infe bara enupprepning av vad som då sades. Frågan är alltså vad som kommerefter def provisorium som träder i kraft nästa är. Vid debatten ivåras uppfattade jag socialministern som atf def även från regeringens sidafanns eft intresse av att lägga fram rikflinjer för en fortsatt familjepolitiskreformverksamhet. Mot denna bakgrund var det som kom uf av densocialdemokratiska kongressen en besvikelse. En förlängning av föräldraförsäkringennågon gång i en avlägsen framtid var i stort sett allt. Man frågar sig varfresten fog vägen. Vad vill man göra åt def faktum aff en växande andel avbarnfamiljerna befinner sig under gränsen för skälig levnadsstandard, atf enväxande andel av barnfamiljerna har blivit beroende av regelbunden socialhjälp?Väljer regeringen och socialdemokratin aff blunda för verkUghefen, därför atfdet saknas bra förslag om hur denna verklighet skall förändras? En vanlig, hårtarbetande arbetare eller tjänsteman kan inte försörja en trebarnsfamiljpå sin lön. Det är knappt aff det går om båda makarna förvärvsarbetar.Barnfamiljerna får helt enkelt infe behälla så mycket av sin inkomst affekonomin går ihop. Barnfamiljerna är, kan man säga, överbeskatfade. En lägrebeskattning när de har ansvar för barnens försörjning är rimlig. Det är enteknisk fråga om man väljer atf betala uf barnbidrag eller om man medger avdragpå skaften. Men en rejäl omfördelning över livstiden och mellan grupperna ärnödvändig, Def är djupt oroande att den socialdemokrafiska regeringen intetycks ha någon handlingsberedskap eller någon plan för en fortsatt reformeringav familjesfödef, I den meningen är socialministerns svar oroande. Många barnfamiljer, men långt ifrån alla,befinner sig, som sade, i en mycket brydsam ekonomisksituation, Sifuafio- nenbehöver emellerfid inte beskrivas som värre än den är. Detta är emellerfid justvad gjorde. Angreppet på den socialdemokratiskafamiljepolitiken grundas, enligt , på uppgifter frånkonsumentverket. Enligt dessa uppgifter skulle av barnfamiljerna levaunder existensminimum. Dessa uppgifter är emellerfid felakfiga och förvanskade,och det vet . Uppgifterna kommer infe frän utanfrän moderata samlingsparfiet. har med all önskvärd skärpapåtalat förhållandet i ett brev till . Jag har med mig en kopia avbrevet, och kan få läsa den. Jag trodde upprikfigt sagt affIngemar höll sig för god för aft stödja sin argumentafion på eftfalsifikaf. Infe heller trodde jag aff def skulle bli just somi svarade för den fränaste attacken mot den kommunala barnomsorgen.Vår ambifion aft öka ut barnomsorgen fill full behovsfäckning för alla barnöver ett och ett halvt är fill omkring 1990 kallar ett försökatf tvinga in alla barn i den kommunala barnomsorgen. Den uppfattningen ställerden f, d, socialliberale fill höger om folkparfiledningen, somredan kanat långt fill höger. Enligt folkparfiprogrammef krävs def ju fullbehovsfäckning i barnomsorgen , Däremot är jag infe ett dugg förvånad över aft IngemarEliasson och räknar sä fel i sitt förslag, t, ex, då def gällersocialbidragen. Ni vill ju sänka dem med 1 500 milj, kr, för aff finansiera ertförslag. Ni brukar hafsa och slarva. Det gjorde ni också förra gången. Dåförlorade en ensamstående mor med eft barn och låg inkomst . Och def ärlika illa . AnL 25INGEMAR (): Def var många angrepp och beskyllningar, somnaturligtvis alla tjänar ett oeh samma syfte, nämligen atf dölja aft regeringensjälv är helt tomhänt. har jag ställt en fråga till socialministern, omregeringen har någon plan för aff förbättra barnfamiljernas ekonomi, Def svarvi får här är att regeringen infe har någon sådan plan. Socialministernväljer aff i stället beskylla mig och för ofullkomlighefer i vårpolifik. Jag skall gärna beskriva den utförligt när jag har litet påmig än def fåtal sekunder jag nu har. Min fråga nu tjänar fill aft efterhöra om regeringen harnägon plan - som skall föreläggas - för hur barnfamiljernas ekonomiskall förbättras. Jag har påpekat i min fråga aff av antaletbarnfamiljer lever på en standard som understiger vad konsumentverketanser vara skälig levnadsstandard. Jag har inte påstått aff denna uppgiftkommer från . Jag har infe heller fått den från . Omsocialministern vill veta vilken källan är, kan jag nämna att det är enberäkning som kommer från . Jag blygs infe föraft säga det! Det vore bra om socialministern kunde påvisa aff def infe förhållersig pä def här viset, och det vore ännu bättre om han ville tala om vad hanvill göra för aff se fill aff andelen sjunker. Detråkar vara så aff t. ex. har en socialhjälpsnorm som ihuvudsak överensstämmer med begrepp "skäliglevnadsstandard". Det händer alltså också här att en mycket stor andel avbarnfamiljerna hamnar under denna norm och blir beroende av socialbidrag istället för aft kunna leva på sin inkomst, - Vad vill socialministern ochregeringen göra åt detta faktum? Vad vi gör är aff vi genomför den största barnbidragshöjningennågonsin i detta land. Ni saft i regeringsställning. Under den fidenökade priserna med . Ni lyckades åstadkomma en del som var bra;flerbarnstilläggen och en viss förbättring av föräldraförsäkringen. Menbarnbidragen ökade med , på de sex åren, och 200 000 färre barnfamiljerfick bostadsbidrag. genomför vi en höjning på . Jag skulleha önskat aff vi kunnat höja mer, och det skulle ha gått om inte de borgerligaparfierna hade varit sä hopplöst oeniga. Och def är ni nu också! Det framgår omman läser . Ni profilerar er i familjepoUfiken, men medolika förslag. Nii är rädda för högern. Därför tar ni litet av deras förslag. Nilägger er ovanpå , men ni väljer en finansieringsmetod som ni vetaft ni infe kan få någon uppslutning kring. Det är inte meningen atf det skallbli förbättringar för barnfamiljerna! Jag vill infe gärna fortsätta en debattmed en person som stöder sin argumentation på ett falsifikaf. Jag skall ocksåöverlämna bevis för detta. AnL27 (); Def är ganska frist att socialministern beskyller mig för aff stödjamig på falsifikaf. Jag har infe eft ögonblick påstått att uppgiften om 40 %kommer från . Det vore fint om socialministern kunde ta tillbakaden beskyllningen. Reformeni våras - som kom till stånd efter rent uf sagt provocerande uppträdande frånoppositionen - var ändå ett provisorium, , Min fräga är: Finnsdef förslag till en fortsättning? Finns det en beredskap för aff hjälpabarnfamiljerna ur den brydsamma ekonomiska situation de befinner sig i? Defvar ett första steg som fogs. Kommer regeringen atf fa ett nästa steg, av egenkraft? väljer igen aff skylla på aff detär svårt aff genomföra förbättringar, eftersom oppositionen är splittrad. Mendet räcker aft ni försöker ena er inom regeringen, , Det är detenda jag kräver. Regeringen borde fa initiafivet och lägga fram en plan förförbättrat familjesföd. Vi far ansvar för den politik vi för. Vi har en planför hur barnfamiljerna skall få hjälp aft ta sig ur sin besvärliga ekonomiskasituation. Har regeringen en sådan plan? Svaret efter den här debatten är nej. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 protokoU 1984/85:10-11 Omtidpunkten för avgivande av socialavgiftsutredningens betänkande, m. m. 10 § Svar på fråga1984/85:79 om tidpunkten för avgivande av socialavgiftsutredningens betänkande,m. har frågat mig när socialavgiffsutredningensbetänkande.kommer att framläggas och när en proposition är att vänta. Jaghar inhämtat att socialavgiftsutredningen avser aff lägga fram ett betänkandeunder februari månad 1985. Betänkandetkommer att på sedvanligt sätt remissbehandlas. Först därefter kan regeringen taställning fill när en proposition kan läggas fram. AnL 29 (): Jag ber afffå tacka socialministern för svaret. Detär möjligt aft min fråga kan uppfattas som ett utslag av otålighet, men i såfall delar jag nog den otåligheten med många som tänker försöka etablera sigsom entreprenörer och med många andra som vill anlita entreprenörers tjänster. Den9 november behandlades här i kammaren en motion i vilken jag och tvämedmotionärer krävde en klar gränsdragning mellan begreppen arbetsgivare ocharbetstagare när det gäller verksamhet i skogen. Frågan har förvisso giltighetlångt utanför detta verksamhetsområde. Socialförsäkringsutskottethänvisade vid behandlingen av motionen till socialavgiftsutredningen, varsbetänkande var aft vänta i början av innevarande år. utlovas det i februari1985 - försening alltså. Löftet påminner om def som gavs . Det ärväl bara atf hoppas att def infe blir ytterligare förseningar, Defgår mitt i en högkonjunktur något hundratal skogsarbetare arbetslösa iett skogslän som , Arbetsobjekt finns def. Avverkningarna av bådefimmer och massaved är omfattande. Skogsvården är på mänga håll eftersatt,vilket skulle kunna åtgärdas nu när virkespriserna också är gynnsamma. Den går arbetslös! Orsakenär, som jag fidigare påpekat, fill sfor del aft finna i Vänerskogskonkursen -ingen ny, sfor arbetsgivare har frätt fram och berett de tidigareVänerskogsanställda nya arbeten. har förvisso trätttill, men det räcker inte. Derasverksamhet hindras dessutom just av anvisningar, som ärminst sagt oklara. Kör man med häst eller traktor i jordbruket är man enligtriksförsäkringsverket aff klassa som företagare, men kör man med samma hästeller traktor i skogen är man arbetstagare. Var finns konsekvensen? Defhär innebär en sfor risk atf många skogsägare som inte klarar alla dearbetsuppgifter som åläggs skogsägare får problem. Antingen måste de bliarbetsgivare, och det är många äldre som infe klarar alla de uppgifter sommedföljer det ämbetet, eller också försöker de köpa tjänster och tvingas dåförutom arvodena betala socialförsäkringsavgifter, eftersom vederbörande inte klassassom arbetsgivare. Det leder till för låg verksamhet i skogen; det Jagskulle gärna vilja fråga socialministern; När - litet mer preciserat - kan manhoppas på en proposition i ärendet? Är socialministern beredd aff verka för ensnabb lösning av def här problemet? Jag både förstår och delar otålighet - jag inser behovetav aff skapa klarhet på def här området. Men jag har av de föredragningar jaghar fäft tyckt mig förstå att detta är ytterligf krångligt. Allt jag kan göraför aff påskynda utredningen är jag beredd aff göra - det är naturligtvisväldigt många människor som får bekymmer av den anledningen aff def är så svårtaft klara uf vad det är som gäller. Det löftet avger jag gärna. AnL31 (): Herr falman! Det här var mycket posifivt, tycker jag. Enmålare kan bli stämplad som arbetsgivare mer eller mindre med en pensel ifickan. Men för atf bli arbetsgivare i skogen krävs def nästan utanundantag en skogstrakfor i miljonklassen, Def är skillnad. Jag hoppas aft StenAndersson kan medverka fill eft snabbt resultat i enlighet med det löfte hanjust har avgivit. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1984/85:75 om elleveranser till värmepumpar AnL 32 Statsrådet : har frågat mig vilket syftet är med den föreslagnaändringen av ellagen och om jag kan redogöra för i vilken omfattning detförekommer att elleverantör med stöd av den nu gällande ellagen vägrarelleverans till värmepumpar, har rätt i aff debatten har skapat oro helt i onödan, eftersom denhar givit spridning äten felakfig bild av regeringens förslag och avsikter.Fakta är följande: F,n, är den grundläggande regeln att eldistributören har rätt att vägra leveransav el till värmepumpar inom fjärrvärme- och naturgasomräde genom ett enkeltadministrativt beslut. Eldistributören är ofta densamma somfjärrvärmeleveranfören. Enligtdef förslag regeringen lagt fram blir grundregeln att eldistributören ärskyldig aff leverera el fill värmepumpar även inom fjärrvärme- ochnaturgasområden. Den kan visserligen inskränkas. Men def blir fråga omundantagsfall. Härför krävs ett uffryekligf beslut i kommunfullmäktige. Fråganblir då föremål för offentUg debatt och demokratisk kontroll. Syftetmed förslaget är aff undanröja onödiga hinder för värmepumpar och atf ikommunerna driva fram en planering, som leder till en riktig avvägning mellanhushållning med energi, ny teknik samt användning av fjärrvärme och naturgas.Därigenom blir def också möjligt aff undvika, ofta onödiga, intressekonflikter. Hittillshar ca 80 000 värmepumpar installerats. Eldistributörer har i 25 fill 30 fallvägrat att leverera ström fill värmepumpar. Jag avser då sådana ärenden därfrågan om leveransskyldigheten hänskjufits fill statens energiverk.Ytteriigare fall kan naturligtvis ha förekommit, Def rör sig således om eft isammanhanget försumbart antal fall av leveransvägran. Dessa kan inte anses habromsat utvecklingen. AnL 33 (): Jag tackar energiministern för svaret. Jag ställde mina frågor just medanledning av den senaste tidens debatt om möjligheterna atf vägra leverans avel till värmepumpar inom fjärrvärme- och nafurgasområden. Den debatten harskapat oro och osäkerhet på värmepumpsmarknaden och har bl.a, föranletts avregeringens förslag fill ändring av ellagen. Energiministerns klarläggande avsyftet bakom den föreslagna ändringen är därför mycket välkommet. Debattenhar ibland givit sken av aff regering och riksdag skulle ha en tveksam inställningtill den nu pågående introduktionen av värmepumpar. Förhållandet är ju det raktmotsatta, vilket energiministerns svar också visar. Viljan aft underlättaintrodukfionen av värmepumpar framgår bl, a, av beslut om aft detunder skall utgå ett upp till 15-procentigt stöd för installation avvärmepumpar. Energiministernssvar visar också aff den påstådda konkurrensen mellan enskilda värmepumpar ochfjärrvärme inte alls är av den omfattning som debatten antyder. Ca 80 000installerade värmepumpar och knappt 30 kända fall, där elleverantören harvägrat el fill värmepumpar, talar sift tydliga språk. Fjärrvärmekommunerarbetar emeUertid under oUka förutsättningar, vilket kan innebära aff def ivissa kommuner uppstår konflikter mellan fjärrvärmekollektivefs och enskildafastighetsägares intressen. Jag tänker då främst på fillgången fill spillvärme,avfallsförbränning m. m. Därför anser jag det riktigt att det nu har framlagtsett förslag om hur man utifrån lokala förhållanden skall avgöra eventuellakonflikter, Defta förslag skall ju behandlas av , varförjag nu avstår från vidare kommentarer. Värmepumpsteknikenär ju den nya teknik som snabbast funnit sin plats i def svenskaenergisystemet. Synen på värmepumpar har förändrats sä aft de i dagbetraktas som en enkel och trygg installafionsåtgärd för att reduceraenergiförbrukningen. Den snabba och välkomna introduktion som värmepumparnafått har dock medfört en del nackdelar för den enskilde konsumenten. Värmepumpsmarknadenhar blivit litet av en djungel, Defär svårt för den enskilde atf välja meUan olika värmepumpar oeh olika tekniskalösningar. Detta har gjort aff def utan tvivel uppträder ett antal oseriösaleverantörer på marknaden. Med anledning av def och med anledning av aftstaten ju satsar stora Nr 11 pengar pä introduktion av värmepumparskulle det vara intressant atf höra Torsdaeen den hur energiministern serpå förhållandena på dagens värmepumpsmarknad, AnL 34 Statsrådet : Först vill jag understryka att regeringen ser på värmepumpar som en braoch effekfiv och energisnål teknik som vi behöver pä både kort och lång sikt,både före och efter kärnkraftsawecklingen. Det är också därför som vi har stöttintrodukfionen av denna teknik med en rad åtgärder, däribland detinvesteringsbidrag som ges. Vi har också arbetat aktivt för att främjaintroduktionen genom informafion och utökat konsumentskydd. Jagkan meddela att regeringens energiupphandlingsdelegafion har, på regeringensuppdrag, arbetat för att få fram en överenskommelse 'med värmepumpsbranschen omett konsumentskydd och att det träffats en sådan frivilligöverenskommelse mellan energiupphandlingsdelegationen. ochkonsumentverket om en funkfionsgaranti som skall stärka konsumentskyddet förden enskilde konsumenten och se till aft man får rätt användning av värmepumparna.Vi hoppas att defta skall kunna kompletteras med eft försäkringssystem. Deseriösa och bra värmepumpstillverkarna kommer aff gynnas av den häröverenskommelsen förutom konsumenterna, och det kommer då att bidra till densanering av marknaden som efterlyste, Energiupphandlingsdelegationenhar ocksä på regeringens uppdrag utarbetat en informationsskrift till samtligahushåll i landet som kommer att delas ut och som kommer attytterligare förbättra informationen och konsumentstödet på det här området. Omåtgärder för ati förhindra lagbrott av kommunalpolitiker Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1984/85:55 om åtgärder för att förhindra lagbrott av kommunalpolitiker AnL 35 Civilminister : har frågat om justitieministern avser att vidta någonåtgärd som hindrar kommunalpolitiker att bryta mot lagarna. Frågan har ställtsmot bakgrund av vissa uppgifter i pressen med anledning av kommunsaktieaffärer i . Frågan har överlämnats till mig. Jaghar besvarat två frågor i samma ämne. Jag sade då att jagnaturligtvis inte kan ställa mig bakom ett förfarande som innebär attkommunerna åsidosätter de regler om den kommunala verksamheten som harbeslutats av . Jag framhöll att kommunerna lojalt brukarfölja dessa regler och alltså väl sköter sina uppgifter som samhällsorgan inomramen för den kommunala självstyrelsen. Jag avslutade med att säga att jag intevar beredd att vidta några åtgärder. Om åtgärder för att förhindra lagbrott av kommunalpolitiker Liksom i mitt tidigare svar vill jag inte uttala mig omdef enskilda fallet. Enligt vad jag har erfarit är def föremål förpolisutredning och undersökning av JO, Min allmänna inställning till saken ärgivetvis alltjämt atf det är oacceptabelt aff kommunala organ ellerförtroendevalda sätter sig över givna regler för den kommunala verksamheteneller trotsar domstolarnas avgöranden i kommunalbesvärsmål, I första hand har beslutsfattarna atf ta sitt politiskaansvar inför väljarna. Låt mig fillägga aft de förtroendevalda i kommuner ochlandstingskommuner ocksä har ett ansvar för den kommunala självstyrelsen somsådan. Den långtgående frihet som kommunerna häri svenskt samhällsskickförutsätter atf man från sida följer de lagar som harstiftat.