prot · G80945 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi har att behandla skatteutskottetsbetänkande / 85:20 om räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån.Det finns risk för att jag återupprepar vissa fakta, men jag anser ändå att jagmåste ta fram bakgrunden. beslöt 1982 om en skattereform avseendeinkomstskatten. Beslutet innebar att marginalskatterna sänktes och att underskottsavdragensvärde begränsades. För att fastställa den slutliga beskattningsbara inkomstentas det fram ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp. Tilläggsbeloppet utgår förinkomstnivåer där inkomsten överstiger den s.k. brytpunkten. Vid beräkningen avtilläggsbeloppet medtas underskottsavdrag. Vid beräkningen av filläggsbeloppettas också hänsyn till förmånliga lån som den skattskyldige har erhållit av sinarbetsgivare. Det förekommer ju lån där räntan är lägre än den vanliga räntaneller att länet i fråga är helt räntefritt. För att fastställa räntetilläggetberäknas skillnaden till vad den vanliga räntan skulle ha utgjort för lånet ifråga. beslöt om ett fribelopp på , dvs. att det inteblir något räntetillägg när skillnaden uppgår till högst . På förslag av skatteutskottet beslöt också atthos regeringen begära att skulle fä i uppdrag att undersökaeffekterna av räntetillägget och göra en översyn av regelsystemet.Riksskatteverket har som bekant nu kommit med en delrapport som motiveratutskottet att höja det s. k. fribeloppet från . till 2 000 kr.Riksskatteverket konstaterade att det på 149 000 undersökta fall mestadels varfråga om obetydliga lån. konstaterade också att kostnadernaför administration och annat inte motsvarar de inhämtade skatteinkomsterna tillstaten. önskade i första hand att ränteförmånliga lån överhuvud taget inte skulle beaktas i skatte- och avgiftssammanhang och att i annatfall gränsen skulle sättas till . Det bör understrykas att ocksåkonstaterade att beskattningen av naturaförmåner är föremål för en utredningoch att det ur rättvisesynpunkt finns skäl att gå försiktigt till väga.Utskottsmajoriteten anser att det av regeringen föreslagna fribeloppet på 2 000kr. är riktigt - dä försvinner de obetydliga beloppen ur hanteringen. Det kanhär nämnas att av räntetilläggsbeloppen faktiskt ligger mellan 100 kr.och . I reservationen nr 1 föreslår och folkpartietatt förmånen av räntefritt eller lågförräntat lån från arbetsgivare inte allsskall beskattas. föreslår i sin reservation att frigränsen skullevara . Det bör ocksä nämnas aft det i den moderata motionen återfinnsett andrahandsyrkande om ett fribelopp på . Med hänvisning till att fleraremissinstanser, bl. a. brottsförebyggande rådet, har framfört sinafarhågor om förmånssystemets spridning, och vad jag har framfört ombetydelsen av att gå försiktigt till väga i detta ärende, yrkar jag avslag påreservationerna och bifall till utskottets hemställan. Räntetillägg för räntefrdt eller lågförräntat lån 3 protokoll 1984/85:457 Räntetdlägg för räntefritt eller lågförräntat lån 52KNUT (): Jag beklagar naturligtvis att varkenfinansministern eller sedermera den socialdemokratiska majoriteten här velat tasteget fullt ut och avskaffa denna otymplighet. Man har alltså inte pä någotvis följt rekommendation, som i första hand var att manskulle helt avskaffa beskattningen, i andra hand var att man åtminstone skullehöja fribeloppet till . hamnar man i stället på . säger att man skall gå försiktigtfram. Jag vill dä fråga honom om det betyder att alla fått information om i nästa steg kommer att följa och helt slopa den aktuellabestämmelsen? 53 (); sade här att utskottetsmajoritet har gått försiktigt fram. Jag tycker att ni har gått för försiktigtfram. En höjning av frigränsen till . innebär ju mycket urskatteförenklingssynpunkt, som det icke kommer att beviljas skattebefrielsei de fall där skattelättnadernas storlek kan ifrågasättas ur rättvisesynpunkt, 54 (): Jag tycker att det är en ganska märkligsituation som vi i det här ärendet har hamnat i, har gjort denöversyn som skatteutskottet begärde och som Tammenoksa talar om. Rapporten ärentydig och praktiskt taget förödande. Då refererar Tammenoksa här i ställettill brottsförebyggande rådet. Men nog är det väl ändå så att riksskatteverketförstår dessa frågor bättre än brottsförebyggande rådet. Om man läser rapporten noggrant förstår man några saker.Först och främst förstår man med tanke pä vad det kostar att driva in skattenatt det inte blir några skatteinkomster. Krånglet blir däremot betydande, såvälför skattskyldiga enskilda och företag som för , Riksskatteverketsäger självt i sin rapport att man inte ens hinner med att på ettadministrativt riktigt sätt behandla räntetilläggen. sade skatteutskottets ordförandetill mig i en debatt här att vi inte kan ha skatteregler vars efterlevnad intekan kontrolleras. Det står tydligt och klart i att denu aktuella reglernas efterlevnad inte kan kontrolleras. Det står också att maninte kan kontrollera andra deklarationer, därför att krånglet och byråkratin påden här punkten tar så stor tid i anspråk. Det är, som jag sade inledningsvis,en märklig situation när Tammenoksa står här som en ståndaktig tennsoldat ochförsvarar räntetilläggen. Den socialdemokratiska kampen mot skattekränglet tarsig underliga uttryck. 55ERKKI TAMMENOKSA (s); Vi föreslår höjning av fribeloppet från 100kr. Jag har vidare konstaterat att de flesta av småbeloppen nukommer att bortfalla ur beräkningen. Det är i alla fall något. Riksskatteverketkonstaterar också i slutet av sin delrapport att även rättviseskälen talarsitt språk. Sedan kanju ett verk föreslå en frän verkets synpunkt positiv lösning. Jag vill säga till de borgerliga att visocialdemokrater visst strävar efter att förenkla skattesystemet för denenskilde medborgaren när det gäller deklaration och taxeringsförfarande. Menäven här blir det fråga om en balansgång mellan rättvisa och avbyråkratisering,och denna balansgång är ibland svår. Jag vill emellertid fortfarandeståndaktigt försvara utskottsmajoritetens ställningstagande. 56 (): försvarar ståndaktigtutskottsmajoritetens ståndpunkt, men det föreföll mig nästan som om han tyckteatt han var nödd och tvungen därtill. Inledningsvis sade han ju i sin kommentaratt det här i alla fall är något. Det hedrar honom att han själv tydligen inteär nöjd med propositionen men känner sig tvungen att stödja den. 57 (): Jag tycker faktiskt att kommed en allvarlig anklagelse när han sade att förordar enlösning som passar för verket. Höjs fribeloppet till , får manpraktiskt taget inte in några pengar alls, men krånglet har man kvar.Fortfarande skall de skattskyldiga hantera dessa uppgifter. Det rör sig, ErkkiTammenoksa, inte om några större belopp. Företagens alternativ innebär ju inteatt företagen inte blir skattskyldiga. Skillnaden blir bara den att man i vissafall kan komma undan sociala avgifter. Även om det rör sig om mycket storalånebelopp, blir det inte fråga om några stora pengar. 58 (): Till slut vill jag konstatera att det pågårtvå utredningar, som berör den här frågan. Utredningarna utförs avförmånsbeskattningskommittén och skatteförenklingskommittén, och givetvisavvaktar vi de förslag som kommer att lämnas. Detta räcker förställningstagande . 59 (): Tillät mig till slut att uttryckaförhoppningen att skatteintäkterna skall räcka till arvodet till dem somutreder frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (slopande av räntetillägg för ränteförmånliga lån) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 99 förreservation 1 av förste vice talman m.fl. Räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån Mom. 2(uppräkning av frigränsen till .) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 143 förreservafion 2 av och . Åtgärder mot plågsamma djurförsök vid produktutveckling 15 §Åtgärder mot plågsamma djurförsök vid produktutveckling Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /85:7 om åtgärder mot plågsamma djurförsök vidproduktutveckling. 60 (vpk): Jag har i näringsutskottet reserverat migtill förmån för två centermotioner, i vilka motionärerna ställer krav påinformation och märkning av varor för vilkas framställning man använt plågsammadjurförsök. Behovet av en sådan märkning är tvåfaldigt. Till att börjamed är det fråga om etiska skäl. Det finns en omfattande rörelse, i det svenskasamhället liksom i många andra länder, emot de plågsamma djurförsöken, och detfinns alltså hos stora konsumentgrupper ett naturligt och självklart intresseav att man, när man köper t. ex. kosmetiska produkter skall få veta omplågsamma djurförsök har förekommit i samband med produkternas framställning. Ett annat skäl som man kanske inte så ofta hör nämnas mensom är lika vikfigt är det rena upplysningsskälet. De här djurförsöksmetodernaframstår nämligen mer och mer som ocksä vetenskapligt otillfredsställande. har använt sådana tester är inte på något sätt en garanti för att ämnetinte är skadUgt, irriterande eller på annat sätt olämpligt ur konsumentenssynpunkt. Tvärtom är den här typen av tester så dåliga och deras vetenskapligabakgrund sä svag att det i själva verket är vilseledande för konsumenterna attanvända dem. När djur reagerar på ett visst sätt för dessa plågsamma försök,när en viss procent av djuren dör under svåra plågor, tror man att det kunnatfastställas var skadlighetsgränsen för människor går. Det är en fulltständigtovetenskaplig föreställning, eftersom djur och människor lever under olikaförhållanden och reagerar på olika sätt för olika förhållanden. Man kan därförinte dra sådana grova paralleller mellan djur och människor. Det är såledesockså en trygghetsfråga att man gör testerna på annat sätt än genom den härtypen av djurförsök. Allt detta bildar grundvalen för motionernas yrkanden ochför min reservation. Det är ett väsentligt konsumentintresse att konsumentengenom etiketten på produkten får upplysning om huruvida sådana här tester haranvänts. majoritet är välvilligt inställd tillsyftet men vill, av en rad anledningar som man anför, inte göra någonviljemanifestation . Med all respekt för det goda syftet tycker jag att deanledningarna är något svaga. Man anför t. ex. att det inom en inte sä avlägsen framtidkommer en ny djurskyddslag. Det skulle då vara ett skäl för att man inte nuvill ta tag i frågan om märkning och information. Detta är något missriktat,tycker jag. Det är något av goddag - yxskaft över det; den nya djurskyddslagenavser ju att skydda djuren här i pä ett bättre sätt än . Men härhandlar det ju inte om detta. Det handlar om att på varan informera om attdjurförsök har använts, djurförsök som även efter den nya djurskyddslagen medsäkerhet dess värre kommer att företas. Dessutom har svensk djurskyddslag som bekantingen relevans för produkter som framställs i utlandet. Det är alltså ingetsvar på frågan. Utskottet hänvisar även till att arbetarmed dessa informationsfrågor och att man inte skall föregripa det arbetet.Också det är litet missriktat. Som bekant intar ju i dettaavseende inte någon särskilt progressiv ståndpunkt. Den kanske gör det i mångaandra avseenden. har inte alls varit intresserad av att bekämpaeller inskränka djurförsöken. Tvärtom är den instans som ivissa fall uttryckligen påfordrar sådana försök. T. o, m, den något absurdasituationen har inträffat att ett läkemedelsföretag har förklarat att det intebehöver några djurförsök, eftersom det inte anser dem vetenskapligt relevanta,men måste genomföra dem därför att påfordrar detta. Dä är detnågot lustigt att säga att ingenting behöver göras, eftersom socialstyrelsenarbetar med dessa frågor. har en helt annan infallsvinkel än dehar som kritiserar djurförsöken. agerande just i denna frågahar varit ett hinder för att man skall fä fram bättre information och strängarebestämmelser. Slutligen anför utskottet att det redan i gällandemarknadsföringslag finns möjligheter att föreskriva för producenter ochsaluförare att de skall informera på visst sätt om bakgrunden till en produkt.Men också detta är en något orealistisk förutsättning. Om inte någonauktoritativ instans, t, ex, , förklarar att detta är en typ avinformafion som på något sätt bör införas, händer ingenting, eftersom denofficiellt härskande ideologin på detta område anser att djurförsök är normalaoch harmlösa och att ingenting speciellt skall göras åt dem; det gäller även demånga gånger stötande former som den kritiska opinionen har dragit fram iljuset. Det finns alltså ingen anledning att anta att de som har att övervaka marknadsföringslagensefterlevnad skulle ta några som helst initiafiv till att införa en för dem heltny och annorlunda typ av bestämmelse för marknadsföring och information. Detta leder mig sammanfattningvis till att notera den godaviljan. Med anledning därav tänker jag inte begära någon votering omreservationen. Jag tycker emellertid att den goda viljan i detta fall intebygger på någon realisfisk uppfattning om hur förhållandena är isocialstyrelsen och i andra instanser som har att överväga dessa ting. Därförskulle det ha behövts en markering. Det kunde ha satt fart på det hela ensmula. är risken att ingenting händer genom denna litet obestämda skrivning.Men det går ju att återkomma i saken. Å tgärder mot plågsamma djurförsök vid produktutveckling 61BIRGITTA (): I näringsutskottets betänkande 7 behandlas,som alldeles riktigt sade, två centermotioner, I dessa hemställsom förslag till förbud mot att i marknadsföra nya kosmetika ochhygienpreparat som har utvecklats med hjälp av plågsamma djurförsök. Vidarehemställs om förslag till lagstadgad skyldighet för leverantörer av sädanaprodukter som redan finns på marknaden att på förpackningarna ange om plågsammadjurförsök har förekommit vid produktutvecklingen. Åtgärder mot plågsamma djurförsök vid produktutveckling Liknande motioner har behandlats under vårriksdagen i ettbetänkande från jordbruksutskottet. Jag har tolkat detta så att bådejordbruksutskottet och näringsutskottet ser allvarligt på dessa frågor och harstor förståelse för den etiska argumentationen i motionerna. Mot den bakgrundenhar vi i utskottsbetänkandet redovisat det arbete som pågår för att komma tillrätta med denna typ av problem. En ny djurskyddslag är på gång - en proposition tillriksdagen väntas - och det är en motivering till att utskottetavstyrker motionerna. Det är kanske också värt att notera att en konvention omdjurförsök f. n. utarbetas inom . Det är alltså inte en isoleradsvensk företeelse att djurförsöken uppmärksammas, utan man försöker på mångasätt att angripa problemet. har också tagit upp de här frågorna, ochen proposition pä grundval av kommissionens förslag väntas . Vidare har den konsumentpolitiska kommittén i uppdrag attgöra en översyn av konsumentpolitiken, och i det uppdraget ingår att övervägafrågor om konsumentinformation. Kommittén förväntas lägga fram sitt förslagunder . De här åtgärderna sammantagna gör att utskottsmajoritetenhar en förhoppning om att frågorna får en lösning som kan vara godtagbar föross alla. Med detyrkar jag bifall fill utskottets hemställan. 62 (vpk) replik; Jag noterar med tacksamhet den allmäntpositiva grundinställning som är gemensam för oss alla i utskottet. Den skallvi ta vara på. Men jag vill varna litet grand för att fästaså stora förhoppningar vid att hänvisa till att olika organ skall befatta sigdirekt eller indirekt med frågan att man tar för givet att de dä skall intasamma restriktiva och kritiska hållning som vi gör. nämnde t.ex. kemikommissionen. Vi vet,genom att vpk har en representant i kommissionen, att det faktiskt finnskrafter som arbetar för att utvidga dj urförsöken, därför att de tror att detskall leda fill ett bättre skydd för människan, en åsikt som jag var kritiskemot redan i mitt tidigare inlägg. Man fär liksom inte lämna fråganifrån sig, utan man får verkligen följa att de instanser som man hoppas påockså har den inriktning som utskottet har, för det kan man ha skäl för atthysa tvivel om. 63PAR (): När djur utsätts för plåga, är det alltidbeklagligt. När man avsiktligt och systematiskt plågar djur, dä är det mycketvärre naturligtvis. Om det görs enbart för att tillgodose kommersiellaintressen och mänsklig fåfänga, är det oförsvarbart. Det ligger mycket lidande för djur bakom mänga av de nyaparfymerna, dagkrämerna, nattkrämerna, sminkerna osv. som säljs i vårakosmetikaaffä- Mangenomför hudirritationstester, som går till så att man rakar av pälsen pådjuren och gnider in den blottlagda huden med det preparat som skall provas, isådan omfattning att det uppstår sår och varbildningar på djuren. Man genomför ögonirritationstester, vilket innebär att mansprutar in preparatet i ögonen på djuren, i den omfattningen att man kan sevilka skador som uppstår på hornhinnan och pä regnbågshinnan. Man genomför s. k. LD50-tester, vilket innebär att man harett stort antal djur och tillför dem det preparat man vill testa, i denomfattning som krävs för att hälften av djuren skall dö. Resten av djuren fårnaturligtvis stora skador. I motion 1983/84:420 har vi, några centerpartister,föreslagit att man skall förbjuda saluförandet i av nya kosmefika ochhygienpreparat som är framtagna med djurförsök, för att på det sättet fååtminstone för svenskt vidkommande stopp på djurförsöken i varje fall när detgäller den här typen av preparat. Vi har dessutom föreslagit att man skall angepä förpackningen om det använts plågsamma djurförsök vid testning avpreparatet. I motion 1888 har , som ju ocksä ärcenterpartist, föreslagit att det skulle föreligga plikt att ange pä förpackningenom ett kosmetiskt preparat är framtaget med djurförsök. Detta är ju ganska rimliga krav. Det finns alternativ. Detfinns både kosmetika och hygienpreparat att köpa som är framtagna utanplågsamma djurförsök. Det finns sä mänga preparat att det i varje fall inteskulle finnas anledning att genomföra djurförsök för att ta fram nya parfymer,dagkrämer, nattkrämer osv. Behovet bör i stort sett redan vara tillfredsställt. Det borde vara en självklarhet i varje fall attkonsumenten skulle ha möjlighet att välja att avstå från att köpa sådanapreparat som är framtagna med djurförsök. Den möjligheten har man inte i dag.Det går inte att fä reda på vilka försök som gjorts. Därför borde i synnerhet yrkandet om informafion päpaketen vara självklar och lätt att genomföra. Vårt förstahandsyrkande omförbud mot nya preparat borde också vara genomförbart. Utskottet har en positiv grundställning till dessa tankar- jag har uppfattat utskottets betänkande pä det sättet. Man uttalar enförhoppning om att det skall bli bättring pä detta område. saknasdock en ordentlig viljeyttring i utskottets betänkande. Man redovisar en massaaktiviteter som är på gäng och som kan leda till att motionernas önskemål kantillgodoses, men man säger inte ifrån ordentligt att det är utskottets, ochförhoppningsvis , mening att önskemålen skall tillgodoses. Enligt min upfattning tillgodoser reservationen på ettklarare sätt behovet av en ordentlig viljeyttring. Jag vill uttala mitt stödför reservationen. har reservanten sagt att han inte tänker begäravotering, och då tänker inte jag göra det heller. Men jag vill pä detta vismarkera att jag anser att reservanten pä ett mera tydligt sätt ger denviljeyttring till känna som hade varit önskvärd för att regeringen i sinhantering av dessa frågor skulle veta var Åtgärder mot plågsamma djurförsök vid produktutveckling riksdagenstår och vad vill. Med detta anförande, vari , och (alla c) instämde, var överläggningen avslutad. 16§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 6december 1984/85:283 av BertdMåbrink (vpk) till utrikesministern om internationell granskning av demultinationella läkemedels- och kemiföretagens verksamhet i tredje världen; Gasexplosionen vid den amerikanska i i betraktas som den "värsta ivärldshistorien". Hundratusentals människor berördes, och många hardödats, av dem ett stort antal barn. Olyckanaktualiserar, liksom en rad tidigare giftkatastrofer, frågan om demultinationella läkemedels- och kemiföretagens verksamhet i tredje världen. flesta fallen, typ gasexplosionen i , är kemijättar inblandade, ochoftast handlar det om tillverkning eller annan hantering av bekämpningsmedel.99 % av dödsfallen i akut förgiftning på grund av bekämpningsmedel sker iu-länder - en grov uppskattning anger 200 000 döda . KemikoncernenCiba-Geigys testmetoder i , där barn utnyttjades och skadades av ettinsektsmedel, är ett exempel på de multinationella företagens cynism. Exportenav förbjudna bekämpningsmedel från industriländer till tredje världen är ettannat. Är regeringen beredd att ta initiativ till att eninternationell tillsätts med uppgift att granska demultinationella läkemedels- och kemiföretagens verksamhet i tredje världen? 1984/85:284av i (vpk) till finansministern om principerna förstatlig upphandling; Talboks- och , TPB, köpertjänster när det gäller produktion av tal- och punktskrift. Upphandlingen skergenom anbudsförfarande. Enligt uppgift kommer fr, o. m, den fidigarehuvudproducenten och att kraftigt tvingas skära ner sin verksamhet,vilket innebär att 14 tjänster, däribland 5-6 synskadade ljudtekniker och ettfemtiotal inläsarjobb, försvinner, SRF-Tal och har konkurrerats ut avtvå andra företag, vilka drivs under tvivelaktiga former. klarardessa inte en vanlig soliditetskontroll. De har inte lämnatårsredovisning till patent- och registreringsverket. Jag vill mot dennabakgrund ställa följande fråga: Avser regeringen att se över principerna för statligupphandling? 1984/85:285 av i (vpk) tillstatsrådet om vapenexporten till : har svenskaansträngningar gjorts för att öka exporten av olika varor till , somtrots utbredd fattigdom, tortyr mot oppositionella, dödspatruller ochavrättningar anses vara en framtidsmarknad för svenska företag. Den svenska staten har, efter fotombyte i frågan om det avIndonesien ockuperade och plägade , inträtt som observatör i for - ett slags internationellstödorganisation som ger den indonesiska regimen ett bättre anseende därför attden genom organisationen är i "gott sällskap". Den svenska vapenexporten har ökat starkt sedan denborgerliga regeringen startade export av vapen till , Avtalen harfullföljts av socialdemokraterna trots oppositionstidens härda krifik avvapenexporten. Den senaste fasen i utvecklingen är att olika statsråd gäri spetsen för exportsatsningar och "röjer väg" för de olikaföretagens marknadssatsningar. Enligt uppgift avser attexportera visst slag av krigsfartyg, bl, a, minsvepare, till ,Företaget satsar nu hårt på marknadsföring, och det gör man enligt egen uppgiftinte "utan klartecken frän regeringen". Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga; Avser regeringen att förhindraeller godkänna fortsatt vapenexport till ? 1984/85:286 av () tillkommunikationsministern om verksamheten vid SJ;s verkstad i : lokaliserade SJ en verkstadtill , Lokaliseringen av dessa verkstadsplatser är av mycket storbetydelse för ett län som är ett av de minst industrialiserade i landet, och def, n, 260 berörda arbetstillfällena är ovärderliga. Enligt vad jag erfarit lärSJ planera att lägga ner verkstaden. Eftersom ett sådant beslut inte förefaller överensstämmamed regeringens regionalpolitik vill jag fråga kommunikationsministern om interegeringens regionalpolitiska riktlinjer även bör gälla SJ, 1984/85:287av () till utbildningsministern om ökat antal intagningsplatseri gymnasieskolan; har det kommit alltfler larmrapporter från olika delar av landet som pekar på det otillräckligaantalet intagningsplatser i gymnasiesko- lan /86, Även den mer samlade bedömning som gjortvisar pä samma förhällande. Med vetskap om att ett otillräckligt antal gymnasieplatserofelbart leder till ökade anspråk på kommunernas uppföljningsansvar och påolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder ber jag att få ställa följande frågatill utbildningsministern: Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att öka antalet intagningsplatser i gymnasieskolan inför den nuförestående intagningen till /86? 1984/85:288 av (vpk) tillutrikesministern om svältkatastrofen i : Den pågående svältkatastrofen iEtiopien har medfört påståenden om att den etiopiska regeringen avsiktligt förhindrarhjälpinsatserna till vissa områden.