prot · G80920 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tackar statsrådet för det utförligaoch positiva svaret. Det behövs i dagens allvarliga flyktingsituation i världenökade insatser inte bara för att det internationella skyddet för flyktingarskall upprätthållas utan också för att skyddet och hjälpen till dem skallförstärkas och förbättras. Det är därför av stort värde att ageraraktivt i denna målsättning inom FN:s och ram. Det svenskaagerandet underlättas naturligtvis av att vi själva kan hänvisa till att vi fullgörvår del av det internationella ansvaret på ett generöst och humant sätt. Attförsämra den svenska flyktingpolitiken på det sätt som företrädare för moderatasamlingspartiet verkar för skulle inte bara få betydande negativa verkningarför skilda flyktinggrupper utan det skulle också försvåra och påverka våramöjligheter att göra verksamma insatser och vara pådrivande i internationellasammanhang på flyktingområdet. Det är därför välgörande att invandrarministern bestämtavvisar attacker mot vår svenska flyktingpolitik, som har enbredare förankring inom vårt folk än vad vissa moderata politiker föreställersig. Det är, som invandrarministern framhåller, anmärkningsvärtoch oroväckande att efter beslut upprepar sinakrav på ett fullständigtavskaffande av 6 § i utlänningslagen som utgör ett mycket viktigt komplementtill 3 § i samma lag. Det behövs verkligen ett rättsligt skydd åt asylsökandesom inte är flyktingar enligt och 3 § men som ändå har tungtvägande skäl av politisk och humanitär art mot att återvända till hemlandet. Enflyktingpolitik som leder till ett avskaffande av 6§ kan inte i traditionellsvensk mening betecknas som generös. talar om att invandrarpolitiska kommitténskulle ha anfört att det behövs återkommande bedömningar av 6 §. Det är i ochför sig riktigt att en uppföljning av den här lagstiftningen är erforderlig.Men det förhåller sig inte så som han tror, nämligen att detta har att göra medden praktiska rättstillämpningen i det enskilda fallet, utan de återkommandebedömningarna kan vara av betydelse för den planering som är erforderlig. Planeringenkan naturligtvis också vara erforderlig när det gäller att ta ställning till omde särskilda skälen kan bli aktuella enligt 6 §. Men det är någonting annat änatt skriva nya motiv i lagstiftningen via en utredning. Det finns anledning attäven på den här punkten hänvisa till regeringens proposition som är godtagen avriksdagen och som ger klart besked i detta avseende. I sin interpellation talar om att vårutlänningslagstiftning är oklar, och i den offentliga debatten har han på sistoneframfört att hela vår utlänningslagstiftning måste omprövas. börhär i kammaren ange vilken eller vilka paragrafer av någon betydelse påflyktingområdet i utlänningslagstiftningen vid sidan av 6 § som han villupphäva eller förändra. har här talat om att det behövs enharmonisering mellan de nordiska länderna. I det sammanhanget kan jag hänvisatill . Där har man infört en bestämmelse i utlänningslagstiftningen somär av samma slag som den vi har i vår6§ i utlänningslagen. I finns det enreglering som, utan att den är angiven i lag, ger motsvarande skydd som finns ivår6§. En harmonisering på den här punkten har alltså skett mellan deskandinaviska länderna. Att inte har någon likartad bestämmelse behövervi kanske inte gå in på här . säger vidare i sin interpellation - och dethar han upprepat i debatten - att vårt u-landsbistånd är ineffektivt ochmissriktat. I detta sammanhang är det av intresse att veta vilka insatser påflyktingområdet inom ramen för u-landsbiståndet som är missriktade ochineffektiva. På den punkten bör kunna ge ett klargörande besked. Invandrarministern anger i sitt interpellationssvar attvid FN:s andra konferens för flyktingar i , , antogs endeklaration och ett handlingsprogram om hur flyktinghjälp ochutvecklingsbistånd skall samordnas. Denna samordning av flyktinghjälp ochutvecklingsbistånd är av stor betydelse inte bara i utan över helafältet. Jag utgår ifrån att den skrivelse om flyktingpolitiken som regeringenskall förelägga vårriksdagen bl. a. kommer att redovisa just denna samordning. I min interpellation har jag efterlyst besked om vårautrednings- och mottagningsresurser på flyktingområdet. Det är myckettillfredsställande att regeringen skall föreslå att invandrarverketfår en tillfällig resursförstärkning med 1 milj. kr. under innevarande budgetårför hand- Det betyder att regeringen helt tillmötesgår det mycketvälgrundade yrkande som statens invandrarverk framställt i sin skrivelse den 10oktober 1984. Invandrarministern aviserar också behövliga ytterligareresursförstärkningar för invandrarverket samt för polisen för utredningsbehovvid förläggningen i . Även om jag uppskattar den redovisning sominvandrarministern gjort beträffande utrednings- och mottagningsresurserna påflyktingområdet vill jag peka på några problem. torde flyktinginvandringen komma attligga högre än , då den uppgick till 3 784 personer.Den 1 oktober 1983 var 7 893 ärenden i balans, därav 1111 specialärenden hosinvandrarverket. Motsvarande siffror var 9 539 och 1 695.Antalet ärenden som är eller äldre har till den1 september stigit från 87 till 147. Den stora ökningen av asylsökande har ännu inte satt några påtagliga spår i statistiken enligtstatens invandrarverk. Det finns sålunda risk för att den tidigare gynnsammabalanssituationen kan komma att ytteriigare försämras. Som invandrarministernframhåller medför alltför långa handläggningstider betydande kostnader förstaten och kommunerna. uppgick socialhjälpskostnaderna för vantarnatill mellan 90 och 100 milj. kr. De aktuella kostnaderna torde vida överstigadetta belopp. Lång väntan är plågsam och ofta skadlig för de asylsökande ochderas familjer. Det finns anledning att - utöver regeringens förslag attlämna 1 milj. kr. till invandrarverket - i fortsättningen noggrant bevaka atttillräckliga resurser finns för att ytterligare minska handläggningstiderna.Ökade balanser i tillståndsärendena kan inte godtas. Inrättandet av särskildautredningsförläggningar kan, som invandrarministern framhåller, bli ettviktigt medel därvidlag. Men vistelsen på utredningsförläggningen bör varahögst . Det kan bli svårt att uppnå detta mål. gör bedömningen att en betydande delav besluten i ärenden om personer på utredningsförläggning kommer att behövafattas på förläggningen av tjänsteman som reser ut från verket. Detta kanåtminstone inledningsvis bli relativt resurskrävande. kan det enligtverket ge radikalt kortare väntetider i ett stort antal ärenden. För statenmedför det därtill en betydande besparing om det är flyktingar med tillståndsom flyttar ut i kommunerna. Om t. ex. 2 000 personer får sina beslut klaraföre utplacering i kommuner medför detta en besparing med ca 9 milj. kr. i formav lägre schahlonersättning, enligt verket. Detta bör givetvis beaktas underdet pågående budgetarbetet då det gäller att motivera ytterligare förstärkningav SIV:s resurser för tillståndsgivning. Det är glädjande att det blivit ett starkt kommunaltgensvar för det nya mottagningssystemet och att beredskapen för att ta emotasylsökande och flyktingar är god. Men förutsättningarna i kommunerna ärvarierande. Många kommuner har lång erfarenhet av flyktingar, andra har mindre. 8 protokoll 1984/85:19-21 Språkresurser och kulturkompetenser behöver byggas upp i åtskilliga kommuner. Frivilligorganisationerna kan spela en betydelsefull rolli flyktingmottagningen. Det är viktigt att statens invandrarverk får sådanaresurser att man kan mobilisera fler frivilligkrafter, för vilket det finnsgoda förutsättningar i organisationerna och kommunerna. Då det gäller att vinnaen fortsatt folklig förankring för flyktingpolitiken är det inte minst viktigtatt de frivilliga organisationerna i ökad utsträckning kommer med i arbetet pådet lokala planet. De spelar också en viktig roll för att ge information om vårflyktingpolitik. Jag uppskattar också att invandrarministern markerar attinsatserna för information om vår flyktingmottagning kommer att förstärkas,liksom att personalresurser som verket tillförs med anledning av riksdagensbeslut om riktlinjer för invandrar- och flyktingpolitiken även syftar till attutöka verkets möjligheter att informera om vår utlänningslagstiftning. Jagutgår ifrån att detta även avser informationen utomlands, även om det inteuttryckligen anges i svaret. Informationsverksamheten utomlands är mycketviktig för att motverka att människor reser hit utan utsikter att fåkvarstanna. ' Till slut vill jag återknyta till de internationellaaspekterna. Regeringen ser med rätta med oro på utvecklingen på detinternationella planet. Det är värdefullt att agerar aktivt inom FN:soch ram. Invandrarministern anger i sitt interpellationssvar attinom f. n. övervägs frågan om en utvidgning av det internationellaskyddet för skyddsbehövande som har en motsvarighet i vår 6 § utlänningslagen, samt att där verkar aktivt för en sådan internationell reglering. Idet utskottsbetänkande som låg till grund för riksdagsbeslutet underströksbetydelsen av att i denna fråga skulle vara pådrivande iinternationella sammanhang. Vi avvaktar med intresse resultatet av de överväganden somgörs i denna fråga inom . Men det behövs ytterligare initiativ påregeringsnivå för att förbättra flyktinginsatserna främst från . Jag tycker att den här debatten speglar denförvirring som finns i den allmänna debatten. vill ge sken av attryckighet och inkonsekvens är det man använder i tillämpningen av den svenskaflyktingpolitiken. Det försöker han bevisa genom att påstå att det skulle beropå att det finns skrupelfria människor som tjänar pengar på andra människorsolycka eller därför att det ibland cirkulerar rykten om att det skulle vara friinvandring till . bidrar själv till förvirringen genom attblanda ihop flyktingar och invandrare. Jag vill, fru talman, hävda att vi är konsekventa i vårtillämpning. Den fria invandringens tid är förbi. Det är bara de som behöverett skydd som får tillstånd att stanna i , om vi undantar dem som berörsav bestämmelserna om en fri nordisk arbetsmarknad. fortsätter att plädera för ett avskaffande av 6 § trots att har fattat beslut i frågan. Man brukaracceptera beslut, , och det fanns inte en enda remissinstans avdem som yttrade sig över invandrarpolitiska kommitténs förslag som ville följaförslaget att avskaffa 6 §. har med tre fjärdedels majoritet ställtupp på att det var så vi skulle ha det. Då är det också regeringens sak attfortsätta att tillämpa beslutet på det viset. Jag vill hävda, fru talman, atttrenden i den asylrättsliga diskussionen i är att allt fler ställer upppå att vi skall använda flyktingliknande skäl vid bedömningarna. Jag skullevilja vädja till alla som är politiskt aktiva att vi i det här läget, närflyktingpolitik och invandrarpolitik korsar varandra, hjälps åt att slå vakt omflyktingpolitiken i det internationella perspektivet. Sedan skulle jag också vilja berätta att när det gällerdet nordiska samarbetet rekommenderade regeringarnaatt utreda förutsättningarna för en enhetlig nordisk utlänningslagstiftning föratt på det sättet få en samordnad nordisk utlänningspolitik. Det utredningsarbetetvar färdigt , och efter det vidtog ett intensivt arbete som Nordiska rådetsmöte ansåg avslutat. Då hade fått en ny utlänningslag. I Finlandhade 1981 lagts fram en proposition om detsamma. har också Danmarkfått en ny lag, och arbetar med sitt förslag. Detta betyder alltså attett stort samordningsarbete har skett och att vi i samtliga länder har fått nyalagbestämmelser. diskuteras tillämpningen av vår lagstiftning i detnordiska utlänningsutskottet. De olika myndigheterna på invandrarnivåsamarbetar, och vi har också tagit upp möjligheten att det skullekunna ske sammankomster på ministernivå. Jag vill också säga litet om på vilket sätt vi bistårflyktingar. Här försöker ge sken av att det inte skulle vara demänniskor som behöver stöd som får det. Vi ställer faktiskt upp påflyktingkommissariens rekommendation att vi i första hand skall försöka gemänniskor stöd i de områden där de finns. Det är därför vi satsar så mångamiljoner - just för att människorna skall få stödet i sitt närområde.Det gäller hjälpen till afghaner i , det gäller i södra och iLatinamerika. Ofta kanaliseras den här hjälpen genom Röda korset. Rädda barnenoch Frikyrkan hjälper. Är det detta som menar är ineffektivt? Minerfarenhet är att det är mycket goda insatser som här görs. Till skulle jag vilja säga att jagär helt överens med honom om att internationell solidaritet inte är enarbetsmarknadsfråga. Jag har klart angivit var regeringen står. Samma principerfastställdes av en enig socialdemokratisk partikongress. Oavsett vem somuttalar sig negativt om invandrare, tänker jag inte stå i den här kammaren ochförsvara det - och inte på något annat ställe heller. Jag håller däremot inte med om attdet inte finns entusiasm och gensvar ute i kommunerna. Det var tidigare intemer än 20-25 kommuner som verkligen ställt upp för flyktingar och deltagit iflyktingmottagande. Men vid det här laget, redan innan det nya systemet trätti kraft, har invandrarverket fått gehör hos ett sextiotal kommuner. Jag harsjälv deltagit i många av de konferenser och de utbildningssammanhang där dehär nya Där har jag också mött ett gensvar. Man tycker att det blir etthyggligt system, och man vill vara med och arbeta för att kunna genomföra ettbra mottagande och på det sättet också dra sitt strå till stacken för attförhindra rasistiska inslag och kollisioner mellan grupper av människor. Till skulle jag vilja säga att jag ocksåtycker att det är mycket viktigt att frivilligorganisationerna ochfolkrörelserna ställer upp ute i kommunerna, ute på arbetsplatserna i detlokala samhället. Jag tror nämligen att det är just i vardagen som man kanskapa förståelse, kan ha dialoger mellan människor och på det sättet slå undanbenen för dem som helst skulle vilja att vi inte alls ställde upp förflyktingar men som i generella termer talar om humanitet och allt vad det ärför någonting. Man kommer alltså bara med ord. 64STEN (); Det är bra att säger att hon kantänka sig en fortsatt harmonisering av den nordiska lagstiftningen. Då är honalltså beredd att ändra den svenska lagen, om så skulle behövas. I debatten iDanmark varnar man just nu för att ta in samma bestämmelser som Danmarki sin lagstiftning. Att den danske justitieministern redan nu - efter det attbestämmelserna bara varit i kraft under detta år- vill föreslå ändringar tyderju på att erfarenheterna av den ökade tillströmningen varit sådana att manansett det nödvändigt att göra något åt saken. Ingen av de föregående talarna har ändå bortsett från denmycket kraftiga ökningen av antalet asylsökande . Under åren1981-1983 fick de tjugo största polisdistrikten i genomsnitt ta emot drygt 250asylsökande . Antalet har stadigt ökat: 320 personer ijanuari, 530 , 856 , 1 327 , och siffran för septembervar drygt 2 300. Om vi ser på statistiken från , kan vi notera sammatendens. Antalet utlänningsärenden var 574, varav 334 asylsökande och 240avvisningar. 1978 steg antalet ärenden till 630. 1979 noterades 655, 1980 784,1981 649, 1982 1 456 och 1983 1 608. T. o. m. utgjordeantalet utlänningsärenden sammanlagt 3 230, varav 2 900 gällde asylsökande och330 avvisningar. Trenden är entydig. Om denna utveckling inte snabbt bryts,innebär den att vi står inför den största flyktingströmmen sedan andravärldskriget. Inte att undra på att danskarna är oroliga! Redan nu sägerregeringen i att man vill ändra sin lag. Vi har anledning att räkna med snabbt ökande kostnader förvarje årskvot av flyktingar. Är det möjligt med hänsyn till detstatsfinansiella läget att ekonomiskt klara allt detta? De snabbt stiganderäntekostnaderna för staten intecknarett allt större utrymme. Vi kan intefortsätta att lägga skuldebreven på hög hos kommande generationer. Även de sominvandrar till , både nu och , måste ju vara med och betalaav på den skuldbörda som dagens politiker drar på vårt land. Den viktigasteinvandrarfrågan är enligt min mening att få balans i vår ekonomi, så att vi kanförbättra sysselsättningsläget.Vi har redan en stor arbetslöshet. Regeringen har ju tvingats medge att enstörre grupp av människor än någonsin nu står utanför den reguljäraarbetsmarknaden. Regeringen har ännu inte kunnat redovisa något trovärdigtförslag till hur de problemen skall kunna lösas. Det är uppenbart att industrins efterfrågan på arbetskraftkommer att bli allt mindre, och då det gäller den offentliga sektorn kan detifrågasättas om de finansiella resurserna finns att behålla antalet anställdaens på nuvarande nivå. Och vad händer vid nästa konjunkturnedgång? I den begränsade omfattning vi kan erbjuda ett ständigtökat antal invandrare arbete kommer detta att ske på bekostnad avarbetstillfällen för svenska arbetslösa och således inte resultera i minskadesociala kostnader. När det sedan gäller u-landsbiståndet vill jag påpeka attriksrevisionsverket i två revisionsrapporter framfört synnerligen hård kritikoch avslöjat stor och besvärande kompetensbrist hos vårt biståndsorgan.Exempelvis importstödet, som svarar för av biståndet, rinner ututan att SIDA har helt klart för sig vart pengarna tar vägen.Riksrevisionsverket säger sig vara förvånat över att kunskaperna på SIDA om hurstödet används och vilka effekter det har är så ringa. kom det också fram att mångmiljonbelopp från detsvenska biståndet till ända indirekt hamnat i sydafrikanskafickor. Det är först man har tagit itu med saken och satt stopp för detmesta av upphandlingen med biståndspengar i . Detta visar, menar jag, att svenskaskattepengar här använts till u-landsbistånd på ett sätt som inte ger deneffektivitet vi eftersträvar. Om vi i stället kunde använda pengarna tillflyktinghjälp, som tidigare här efterlyste, skulle desannolikt göra väsentligt större nytta och lösa mycket av problemen iinvandrarnas egna hemländer. Och det är ju ändå där den första försvarslinjengår när det gäller att lösa flyktingproblemen i vår omvärld. 65ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Det är glädjande att invandrarministern sägeratt flyktingpolitiken enligt henne och enligt den socialdemokratiskapartikongressen bör bygga på principen om internationell solidaritet. När visäger att flyktingpolitiken bör utgå från principen om internationellsolidaritet menar vi följande. I stället för att säga att vi i i förhållande tillvår folkmängd och i jämförelse med andra länder i har en relativt braflyktingpolitik, kunde vi säga att vi i i förhållande till vårlevnadsstandard har en inte så generös flyktingpolitik. Man kan vidare säga attvi i i förhållande fill våra demokratiska traditioner har en rätt dåligflyktingpolitik. Man kan också säga att vi i i förhållande tillarbetarrörelsens traditioner och ideologiska principer har en mycket restriktivflyktingpolitik. Även om vi är överens om att flyktingpolitiken skall utgå fråninternationell solidaritet, även om vi är överens om att flyktingpolitiken bör anpassastill våra resurser, lägger vi i vpk en helt annan betydelse i begreppetresurser än vad regeringen tydligen gör. Det är ändå glädjande attinvandrarministern nu garanterar att den härprincipen skall gälla i fortsättningen. Men det återstår för henne att övertygapartikamraterna i Göteboigs kommun om detta. När jag hänvisade till olika kommuners gensvar gentemotregeringens förslag om kommunalt omhändertagande av flyktingar talade jag baraom . Där har socialdemokraterna, som styr kommunen,överenskommit med moderata samlingspartiet och med stöd avKFML(r)-representanten beslutat om en minskning av antalet flyktingar som kommunenskulle ta emot från 450 till 250 eller 300. inställning till flyktingpolitiken har vihört . De ger klara besked. Där finns inget att tvivla på. Och det är ingetatt förundras över. Det partiet vet inte vad internationell solidaritetbetyder, och någon sådan kommer det partiet aldrig att acceptera. Också denandra koalitionsbrodern i , KFML(r), tillstyrker förslaget omminskning med en motivering som jag gärna vill citera ur deras tidning därpartiordföranden säger följande. Känt är också att den turkiska invandringen inneburit attden turkiska knarkmaffian etablerat sig i . Det finns även de somantyder att knarkhandel inte skulle vara helt främmande för pakistanierna. Tainte emot dem. Om de kommer att stanna här lär vi aldrig få se dem iarbetskläder, utan de blir stående i någon gottkiosk eller tobakshandel, ellerockså finner de på att sälja någon inhemsk, kulinarisk läckerhet från ettstånd. Småborgare med hjärnor förmörkade av medeltida ockulta läror är de ut ifingerspetsarna. Så säger alltså företrädare för de krafter av vilka ni fårstöd för att minska flyktinginvandringen till . Vilken motivering hade nu invandrarministernspartikamrater till denna minskning? Jo, man hänvisade till eventuellakravaller. De sade att det skulle komma att bli kravaller på grund avsvårigheterna för att ta emot flyktingar. Jag vill gärna attinvandrarministern något skall kommentera detta påstående. 66HANS (): Jag ställde några mycket konkreta frågor tillSten . Den första frågan gällde vilka bestämmelser iutlänningslagstiftningen som han ville upphäva eller förändra vid sidan om 6 §.Jag har konstaterat att han inte har lämnat något konkret besked om vad det ärhan vill ändra på i utlänningslagstiftningen. Det är ju ganska enkelt att talamed allmänna och svepande formuleringar om att hela vår utlänningslagstiftningskall omprövas men inte närmare precisera sig annat än på en enda punkt,nämligen när det gäller 6§ - och vi visste redan tidigare att ochhans parti ville avskaffa den paragrafen. har för vana att efterlysa konkreta, klara,precisa och exakta besked från alla som han debatterar med. Men har han jutillfälle att precisera sig och tala om vad det är han vill ändra iutlänningslagen när det gäller flyktingområdet. Vilka bestämmelser vill han tabort och vilka vill han förändra? Det är det enda sättet om man skall kunna fåbesked om vad moderat flyktingpolifik innebär. Det är ju enkelt att tala om attpolitiken skall varagenerös men kräva avskaffande av 6 S, vilket skulle leda till att politikenenligt vår mening inte kan vara särskilt generös, eftersom det skulledrabba mellan 1 000 och 2 000 personer som med flyktingliknande skäl önskar fåen här i vårt land. hänvisar till det ekonomiska läget och ärmissnöjd över att regeringen,söker skapa resurser för att fullfölja vårainternationella åtaganden, och han vill spara pengar på det här området. Hanär ungefär lika precis när han talar om detta med att spara pengar som när hanskall ange vilka bestämmelser han vill ändra; han anger varken nivåer ellernågonting om inriktningen av besparingarna. Detta är en politik som det måstevara svårt att godta för den som vill driva en seriös och generösflyktingpolitik i vårt land. Det är bra att alla andra politiska partier iriksdagen har tagit avstånd från den moderata flyktingpolitiken. Och det äringen som, efter de beslut som fattades i , har instämt i den. Denvinner ju inte heller gehör bland alla de humanitära organisationer - Rödakorset, flyktingrådet, Amnesty och andra - som arbetar på detta område. Sedan säger att det svenska u-landsbiståndetär missriktat och ineffektivt, och han hänvisar till . Men min frågagällde inte u-landsbiståndet i allmänhet - det kan vi diskutera i ett annatsammanhang. gällde frågan om kunde precisera vilka insatsersom gör på flyktingområdet i u-landssammanhang som är missriktade ochineffektiva. Är den humanitära hjälp vi ger till Palestinaflyktingarnamissriktad? Är hjälpen till flyktingarna i södra missriktad? Är hjälpentill flyktingarna i missriktad - eller den hjälp som ges tillflyktingarna i ? Här måste ange vad det är som ärmissriktat och vad det är som är fel. Vad är det som han vill ta bort, och vadär han vill göra i stället? Att allmänt angripa politiken på detta sätt kanmöjligtvis leda till att man får anhängare bland dem som har en flentliginställning till en fast och generös flyktingpolitik. Men det kan dessutom ledatill en förvirring i diskussionen, och det hoppas jag verkligen att StenSvensson inte vill uppnå.