prot · G80996 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag vill då påminna om att vi från folkparfiets sida inteyrkar på att anslaget fill organisationstidskrifter skall tas bort. Men ingenbidragsgivning bör vara stafisk. Man måste följa utvecklingen och se vilkaförändringar som inträffar. har konsekvensen blivit att de stora tidningarnarimligen klarar sin utgivning utan detta stöd. Jag hälsar därför medfillfredsställelse att säger att frågan bör ses över. Jagfick inget svar på min fråga om annonsskattens betydelse för förstatidningarnaoch deras kostnadssituation när det gäller konkurrensen med andrareklamföretag. Är det verkligen så att den aspekten inte har någon betydelseför dessa fidningar? Av första anförande framgick det klart atthan ansåg att det här var en post som borde kunna ingå i tidningarnas budgetoch som de mycket väl skulle kunna klara. Men är det inte så att de högaskatterna i det här avseendet medför påfrestningar även för mångaförstatidningar? 46 ()replik: Jag hinner inte gå in på en debatt om skatteutskottets betänkande - vikommer kanske in på det . Jag vill emellertid gärna svara jag redan i mitt första anförande påpekade att på ettfördelaktigt sätt skiljer ut sig från när det gällerorganisationstidskriftsstödet, där de bara begär en mindre nedskrivning av anslaget. Jagvill starkt protestera mot den bild ger av den socialdemokratiskapressen, I går gjorde konsfitufionsutskottet studiebesök i , och under ettbesök på uttryckte representant sin respekt för detsätt på vilket man redigerade den fidningen, dvs, att man lät oliktänkandekomma till tals, lämnade utrymme för även andra parfier, osv. Han tyckte attfidningen hade en fantasfiskt bra uppläggning utifrån dessa utgångspunkter.Detta är faktiskt också vad som i allmänhet gäller för socialdemokrafiskatidningar. Jag vill säga detta både fill , för att betona att jagavser även , och till . Och jag vill tillägga: IEskilstuna får jag ofta höra beröm för att Folket så bra täcker ochmoderaternas sammankomster, medan somliga ibland kritiserar den borgerligatidningen på den punkten. Jag vill alltså understryka att det här rör sig ommycket subjektiva bedömningar. O.K.,den socialdemokratiska pressen är ganska svag ekonomiskt. Men kom ihåg att denändå har av dagstidningsupplagan, och detta på en fri marknad!Läsarna har valt en socialdemokratisk tidning framför någon annan tidning pådenna fria marknad. Det övertag som de andra tidningarna har hänför sigtill annonsmarknaden. På "läsarmarknaden" är det en fri tävlan mellantidningarna. Dettrista med förslag är att nedskärningen av bidraget , somkommer att läggas till de kostnadsökningar som skett på grund avpenningvärdesförändringen, innebär att vill få bort de tidningarsom berörs och beröva läsarna deras valfrihet. Sådana verkningar får faktisktförslaget. De som är för ett nej till ett presstöd är alltså också beredda attberöva stora grupper människor deras frihet att på en öppen marknad välja dentidning de helst vill ha. Presstöd,m. 47 (): har tidigare i debatten klart redovisat vår inställningtill ett ökat presstöd. Redan mot den bakgrunden är avstyrkandet av förslagetom en höjd reklamskatt motiverat. Rentprincipiellt borde reklamskatten avskaffas. Den har haft en rad negativaverkningar och naturligtvis också bidragit till pressens besvärliga situationpå grund av minskade annonsintäkter. Även i den här frågan driversocialdemokraterna en politik som innebär höjda skatter och ökade bidrag. Jag yrkar bifall till reservationen i skatteutskottets betänkande nr25. Anf.48 (): I skatteutskottets betänkande 1984/85:25 behandlas ytterligare en avsocialdemokraternas skattehöjningar. Det gäller en höjning av reklamskatten. Centernsäger nej till denna skattehöjning. Vi anser inte att det är lämpligt att ökaskattebelastningen på pressens annonsintäkter. kan då få sämreekonomi, och då blir effekten i stället den att det är fler som kan behövapresstöd. Tidigarehar vi i skatteutskottet varit eniga om att vi inte skall ha specialdestineradeskatter, dvs. skatter till vissa ändamål. Jag anser att det är en viktigprincip som vi inte skall ge avkall på. Det är den samlade bedömningen som äravgörande - inte enbart de olika detaljerna. Ger vi avkall på denna principriskerar vi att få ett ännu besvärligare skattesystem. Fråncentern har vi i vårt budgetalternativ redovisat ett 10 miljarder lägrebudgetunderskott än regeringen. Vi har alltså god täckning för att säga nejtill denna skattehöjning. Vi löser inte problemen genom ständiga skattehöjningar.Därför säger nej till höjningen av reklamskatten. Enhöjning av reklamskatten ökar kostnaderna för näringslivet och späder påinflationen ytterligare. Regeringen har infört prisstopp. Ger ni då dispens förprishöjningar på gmnd av skattehöjningar? Gör man inte det, så är det ju baraså länge prisstoppet varar som priserna kan hållas stabila. När det upphörkommer prishöjningarna att bh så mycket starkare. Jag yrkar bifaU till reservationen i skatteutskottets betänkande. Nr 96 Anf. 49 (): I budgetpropositionen föreslår regeringen en höjning av reklamskatteni syfte att finansiera en höjning av produktionsbidraget inom Presstöd m. m. rnärvarande utgår en skatt på annonser och annan reklam av beskattningsvärdet utomför annonser i allmän nyhetstidning, där skattesatsen är 3 %.Beskattningsvärdet utgörs av vederlaget för reklamen. Den som offentliggörreklamen, t. ex. ett tidningsföretag i fråga om annonser i pressen, ärskattskyldig. Reklamskattutgår också för reklamtrycksaker och för reklam som återges i ljustidningar, påfasfigheter m.m. samt genom visning av film eller återgivning av ljud. Ifråga om annonser i dagspress gäller att någon reklamskatt inte belastar enannonsomsättning på upp fill 9 milj. kr. Motsvarande siffra förpopulärpress och fackpress är 6 milj. kr. betänkande 1984/85:25, som nu behandlar, tillstyrkeren majoritet av utskottet att det ökade presstödet, som ocksåkonstitutionsutskottet har tillstyrkt, finansieras genom en mindre höjning avreklamskatten. Deborgerliga partierna har i en gemensam reservation i princip ställt sigavvisande till en ytterligare ökning av skattetrycket och dessutom ansett detvara olämpligt att öka skattebelastningen på pressens annonsintäkter. Medanledning härav avstyrker de förslaget om en höjning av reklamskatten för attfinansiera det föreslagna presstödet. Enligtutskottsmajoritetens uppfattning är det icke försvarligt att besluta om ökatpresstöd utan att kompensera dessa utgifter för statskassan genom ytterligareintäkter. Dennu föreslagna skattehöjningen om en procentenhet genomgående innebär attskatten för annonser i dagspressen ökar till av beskattningsvärdet och attreklamskatten i övrigt höjs fill av beskattningsvärdet. Genomdetta förslag, om nu anammar det, kommer också några dagstidningarsom nu får betala in reklamskatt att helt bli befriade från skatten och någraandra tidningar att få en sänkt skatt, då frigränsen föreslås höjas från 9 till12 milj. kr. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillskatteutskottets hemställan i dess helhet och avslag på den borgerligareservafionen, som är fogad till nämnda betänkande. 50 (): Jag noterar att Bmno Poromaa inte tog upp min fråga omspecialdesfinerade skatter. I skatteutskottet har vi tidigare varit ense om attinte specialdestinera skatter, eftersom det skulle leda till ett änbesvärligare skattesystem. Om vi skall höja skatten på olika områden, kan viinte göra den samlade bedömning som ju är så nödvändig. Omman höjer en skatt när vi nu har ett prisstopp, innebär det då att företageninte kan kompensera sig för höjningen, eller kommer det att ges dispens?Får de inte höja priserna , blir ju prishöjningen så mycket större Nr 96 Prisstoppet är bara ett sätt att statistiskt klarainflationsmålet. Prisernakommer att drivas upp så mycket mer sedan. 51BRUNO POROMAA (s): Sedan regeringsskiftet har ekonominstadigt förbättrats, och det är nu tredje året i följd som vi redovisar enminskning av budgetunderskottet för det nästkommande budgetåret. Jag tycker attvi bör slå vakt om den positiva utvecklingen och inte öka utgifterna utan attkompensera dessa genom ytterhgare intäkter. Här är det fråga om en ytterst marginell skattehöjning.Huruvida företagen kan höja annonspriserna får bli en fråga för dekontrollorgan som samhället har. Presstöd, m. m. 52INGEMAR HALLENIUS (c): Låt mig då bara påpeka att centernsbudgetalternativ uppvisar ett underskott som är 10 miljarder lägre än iregeringsförslaget. Som jag fidigare sade, har vi mycket väl täckt in våraförslag. 53 (): Det hade ju varit skönt om debudgetalternativen hade varit en realitet då satt iregeringsställning. I sä fall hade inte landets ekonomiska situation varit somden är . 54 (): Vi skall väl inte ta upp någon ekonomiskdebatt , men jag vill framhålla att situationen är en helt annan medden förbättrade konjunktur som vi nu har. Då är det vikfigt att utnyttja denför att minska budgetunderskottet, och det är detta vi har gjort i vårtbudgetalternafiv. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 b (stöd till dagspressen) Först biträddes reservafion 1 a av Hans Nyhage m. fl. med 83 röster mot 15 för reservation 1 b av . 202 ledamöteravstod från att rösta. (vpk) anmälde att hon avsett att avstå från attrösta men av misstag röstat ja. Härefter bifölls utskottetshemställan med 209 röster mot 78 för reservafion 1 a av Hans Nyhage m. fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta. Nr 96 Mom. 3 (lån till dagspressen) Onsdaeen den Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av Hans Nyhage *"' ~ '''ölls med acklamation. Extra avdras m m Mom. 4 (stöd tillorganisationstidskrifter) Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservation 3 a av Hans Nyhage m.fl. dels reservation 3 b av ,bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 140 för reservationen av KnutWachtmeister m. fl, 1984/85:27 Anslag till de kungl, hov- ochslottsstaterna (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:34 Vissa anslag för /86 inomfinansdepartementets verksamhetsområde (prop. 1984/85:100 delvis) Vadutskotten hemställt bifölls. skatteutskottetsbetänkanden /85:37 om extra avdrag m. m., 1984/85:38 om vägtrafikskattenoch 1984/85:39 om skogsvårdsavgiften. Anf.55 TREDJE VICE TALMANNEN: Skatteutskottetsbetänkanden 37, 38 och 39 kommer att debatteras i tur Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsåskatteutskottets betänkande 37 om extra avdrag m. m. Extraavdrag m. m. Anf.56 (): betänkande nr 37 behandlas ett antal mofioner som innehålleryrkanden med anknytning till reglerna om extra 74 avdrag för nedsatt skatteförmåga, bl. a. reglerna för existensminimum.Jag kommer i mitt anförandeatt uppehålla mig just vid dessa regler för existensminimum. Vidföregående års förelåg motionsyrkanden med samma innehåll som åretsyrkanden. Då nådde man enighet i utskottet om att föreslå att geregeringen till känna att en utredning borde ske när det gällerexistensminimireglerna. följde det enhälliga utskottet. Menregeringen har ännu inte filisatt någon utredning. , liksom fidigare , förordat att ensådan översyn skulle ske som den begärde . har det emellertid kommit en rapport till regeringen sominnehåller en antydan om att det kanske vore bäst att avvecklaexistensmini-mistödet helt och hållet. Vimoderater i utskottet har inte velat finna oss i att man med det konstaterandetskulle släppa den här frågan. Vi tycker att det finns minst hka starka skäl nusom att begära att en snabb översyn kommer till stånd. Vi inbillaross inte att man löser barnfamiljernas problem med hjälp avexistensminimireglerna. Det måste till betydligt mera långtgående förenklingari skattesystemet för att en sådan lösning skall kunna åstadkommas, och vi harockså lagt fram en rad skatteförslag som syftar till en förbättring förbarnfamiljerna i det här hänseendet. Men innan sådana förändringar har hunnit skeoch hunnit få någon effekt, anser vi att det är väldigt viktigt attexistensminimireglerna kan tillämpas, så att människor som vill kunna leva påsin inkomst efter skatt skall slippa gå fill socialhjälpen för att klara av attbetala skatten och klara sitt uppehälle. Denöversyn som vi inriktar oss på bör innehålla förändringar när det gäller attbedöma värdet av boendet i egnahem av normal beskaffenhet. Man bör också tahänsyn fill att existensminimireglerna kan behöva komma till fillämpning i detfall en förälder själv vårdar familjens barn. Nödvändiga barnfillsynskostnaderbör också beaktas. Viföreslår i reservation nr 2 bifall fill en motion som just kräver att denöversyn av existensminimireglerna som beställde av regeringen i vårassnarast kommer till stånd, och jag yrkar, herr talman, bifall fill reservationnr 2. Extraavdrag m. m. Anf.57 (): Jag vill med de motiveringar somframgår av reservation nr 1 yrka bifall fill denna reservation. 58 (): I skatteutskottets betänkande 1984/85:37 behandlas ett antal motionerom extra avdrag vid minskad skatteförmåga av olika skäl, t. ex. sjukdom. Ibetänkandet behandlas också frågan om folkpensionärernas extra avdrag samtreglerna för existensminimum. Samfliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. Närdet gäller mofionerna angående minskad skatteförmåga är utskottet enigt. Extra avdrag m. m. Beträffande folkpensionärernas extra avdrag villfolkpartiet att skattefria livräntor och andra skattefria inkomster inte skallmedräknas i underlaget vid beräkningen av extra avdrag. Det extra avdraget förnedsatt skatteförmåga är, som utskottet framhåller, i princip ett behovsprövatavdrag. Vid behovsprövning tas hänsyn till den skattskyldiges inkomster ochförmögenhet. Om någon förutom folkpension har andra inkomster ellerförmögenhet avtrappas det extra avdraget och skatten på folkpensionen ökar. Detkan i vissa fall ge kraftiga marginaleffekter, t, ex. om det kommunalabostadsfill-lägget påverkas. Utskottet är inte nu berett att föreslå några ändringar ireglerna men "förutsätter att regeringen även i fortsättningen ägnar dennafråga särskild uppmärksamhet" och avstyrker därmed motionen. I flera motioner krävs en översyn avexistensminimireglerna, så att de bättre kan användas för att lösa bl. a. barnfamiljernasekonomiska problem. har tidigare uttalat att reglerna förexistensminimum är föråldrade och borde ses över. har i enrevisionsrapport som överlämnats fill regeringen hävdat att starka skäl talarför att existensminimireglerna avskaffas. I den rapporten harriksrevisionsverket undersökt samspelet mellan de två stödformerna socialbidragoch avdrag för existensminimum och har då kunnat konstatera att socialbidragär den helt dominerande stödformen. Vi har ju även andra stödformer, som inteberörs i den här rapporten, t. ex. den särskilda satsning på barnfamiljerna somvi beslutade om . prövas nu avregeringen, och i awaktan på resultatet av detta bör mofionerna inte nuföranleda någon särskild åtgärd. Utskottet avstyrker motionerna angåendeexistensminimum. Varje gång vi haft att behandla förslag omavdrag i beskattningen på grund av sociala problem har utskottet anfört attsociala problem inte helt kan skattevägen. De problemen kan måhändalösas bättre genom sociala åtgärder. Med hänvisning fill det anförda och till utskottetstydliga genomgång av ärendet yrkar jag bifall till utskottets hemställan ochavslag på reservationerna. 59KARL BJÖRZÉN (m): tog speciellt när det gälldeexistensminimireglerna upp rapporten från och påpekade där funnit att av de två formerna av stöd som finns har socialbidragen denstörsta omfattningen, medan avdrag enligt existensminimireglerna är av underordnadbetydelse. Men är det bra det. parti, socialdemokraterna, går i åretsvalrörelse ut med den käcka rapporten att vi är på rätt väg. Men när det gällerantalet socialhjälpstagare har under de somsocialdemokraterna nu senast haft regeringsmakten antalet socialhjälpstagareökat från storleksordningen 300 000 till storieksordningen 500 000. Genom attha användbara existensminimiregler bör man kunna ändra den här utvecklingen mot alltflera mottagare av socialbidrag. Vi anser i moderata Nr 96 samlingspartiet att vi ärpå alldeles fel väg i det här avseendet. Vi anser att det Onsdaeenden gälleratt få ned antalet socialhjälpstagare. Det borde man kunna åstadkom- , omars 1985 ma genom att bl. a. behålla och förbättra reglerna för existensminimiavdrag. Anf.60 (): I sin motion och i sitt första anförande tryckte särskiltpå situationen för barnfamiljerna. Själv omnämnde jag andra åtgärder som harsatts in för att stödja barnfamiljerna, åtgärder som är bättre än att ge demsocialbidrag. Någon annan åsikt har vi inte framfört. Att jag nämnde rapportenvar inte för att särskilt prioritera socialbidragen. Beträffandeövriga socialhjälpstagare, t. ex. dem som är utförsäkrade urarbetslöshetsförsäkringen, har fattat ett beslut som går ut på särskilt skall satsa på de långtidsarbetslösa, dvs. de som är utförsäkrade.Det vore ju bra om de kunde få ett arbete. Därför är en sådan satsning mycketvärdefull. Däremot tror jag inte att man uppnår större rättvisa och snabbare nårdem som behöver hjälp genom olika skatteavdrag, som kan bli orättvisa. ex. vara stor skillnad mellan den preliminära skatt som tas ut och denslutliga skatten. Det finns andra och snabbare sätt att hjälpa dessa människor. Anf.61 (): Det är ju bra att inte vill att vi skall få ett ökatantal socialhjälpsmottagare. För att vara uppriktig hade jag inte heller väntatmig något annat. Beträffandefrågan om existensminimireglerna sitter själv, om jag inte tarfel, i styrelse. har rekommenderat enöversyn av dessa regler, vilket också en enhällig riksdag gjorde . Nufrågar jag om det är den socialdemokrafiska gruppensuppfattning att nu liksom bör begära av regeringen att få enöversyn av dessa regler. Anf.62 (): Såvitt mig är bekant har det inte skett någon ändring på den punkten. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 39.) Anf.63 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande 38 omvägtrafikskatten. Extra avdrag m. m. 64 (): I skatteutskottets betänkande 38 behandlas 16motioner och motionsyrkanden inom trafikskatteområdet. Jag skall uppehålla migvid frågan om fordon som återtagits efter konkurs. Den frågan behandlas också ireservation 2 från och moderata samlingspartiets representanter iutskottet. De regler som gäller på detta område är i grunden att manför att få bruka ett fordon måste ha betalt fordonsskatt eller kilometerskattsom har förfallit fill betalning. infördes regler som gjorde detmöjligt att häva brukandeförbudet vid överlåtelse från konkursbo. Däremotansågs inte skäl föreligga att häva brukandeförbudet för fordon som sålts medförbehåll om återtaganderätt och som vid ett återtagande var belastat medskatteskuld. föreligger en motion i vilken yrkas attbrukandeförbudet skall upphävas även vid återtagande från ett konkursbo. Ireservation 2 tillstyrker vi detta motionsyrkande. Det är alltsåriksskatteverket som har möjlighet att medge att ett visst fordon fårbrukas, även om förfallen skatt inte har erlagts. Denna ordning tillämpas bl.a. när konkursförvaltaren säljer fordon från ett konkursbo eller på offentligauktion. Men den tillämpas inte då ett fordon återtas av säljaren från ettkonkursbo. Vi tycker att det borde vara enkelt att rätta till enkrångelsak som betyder så litet i pengar och som knappast ger statskassan någrainkomster, om man tar hänsyn till administrationskostnaderna. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 2. 65STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande 38 behandlasbl. a. en centermotion av . I denna motion yrkas att riksdagenbeslutar att veterantraktorer skall komma in under samma bestämmelser ivägtrafikskattelagen som bilar, motorcyklar och mopeder. Genom riksdagsbeslutförra våren slopades från vägtrafikskatten för allamotorfordon av äldre modell än 1951. Syftet var att åstadkomma lättnader församlarfor-don som endast används i hobbysammanhang och där den årligakörsträckan vanligen är mycket kort. I den tidigare nämnda motionen av att veterantraktorer skall komma in under samma bestämmelse. Tyvärr harutskottet inte velat tillstyrka motionen. Några verkliga sakargument för dettaställningstagande har inte kunnat åstadkommas. Det enda motiv som framförs äratt traktorskatten endast är . Jag kan bestämt säga att denna skatt iförhållande till körsträckan på väg säkeriigen är betydligt högre än förveteranbilar. Lika väl som det kan vara av värde att bevara äldre bilar kan detfrån jordbmkskulturell synpunkt vara av värde att för framtiden bevara någraäldre traktorer. ledamöter i utskottet har understrukit detta i entill utskottsbetänkandet fogad reservation, till vilken jag yrkar bifall. 66LARS (): Vägtrafikbeskattningen är en komplex del avdet svenska skattesystemet. Den grundar sig i huvudsak på 1979 årstrafikpolitiska beslut, vilket i fråga om skatteuttaget på vägtrafiken innebäratt de rörliga skatterna skall överensstämma med de kortsiktigasamhällsekonomiska marginalkostnaderna. Det innebär enkelt uttryckt attfördelningen av skatteuttaget mellan olika typer av fordon så långt möjligtskall grundas på de kostnader som varje fordonsslag åsamkar samhället. Det är naturligtvis en mycket grannlaga uppgift förriksdag och regering att göra denna fördelning. Därför har man ikommunikationsdepartementet studerat dessa problem. Dettastudium har resulterat i en rapport - Kostnader och avgifter inom trafiksektorn- som just nu bereds i . I denna rapport behandlas flera av defrågeställningar som aktualiserats i motionerna om vägtrafikbeskattningen. Flera av mofionerna ställer krav på ändringar i någon avde olika typerna av vägtrafikskatter. Då skall man komma ihåg att det här somså ofta är fråga om en mycket besvärlig balansgång mellan enkelhet ochfullständig rättvisa i skattesystemet men också t. ex. mellan miljökrav ochekonomiska krav. Jag tycker nog att det nuvarande systemet klarar dennabalansgäng ganska hyggligt. Det finns emellertid en del kvarståendeskönhetsfläckar. Dessa jobbar man numera intensivt med inom diverse utredningaroch departement. Det är här ofta en fråga om avvägningar av mycketkomplicerat slag. Det gäller t. ex. avvägningen mellan fordonsskatt ochkilometerskatt. Det gäller avvägningen mellan fordonsskatt och bensinskatt. Detkan också gälla avvägningen mellan beskattning av olika typer av drivmedel. Detbesvärliga är att en ändring av en av dessa skattetyper kan få konsekvenser somär utomordentligt svåra att förutse och som kan ge helt oönskade effekter. Detvore därför synnerligen olyckUgt, om nu utan vidare skulletillmötesgå motionärernas förslag till ändringar i vägtrafikbeskattningen. Så några ord om de reservationer som är knutna tillskatteutskottets betänkande 38.1 reservation 1 krävs att veterantraktorer iskattehänseende skall behandlas på samma sätt som andra motorfordon avårsmodell och äldre, dvs. befrias från skatt. Emellertid kan sådanatraktorer redan nu få en väsentlig skattebefrielse. Dessutom kommertraktorsbeskattningen att tas upp av en sittande utredning, nämligenvägtrafikskatteutredningen. Det finns således ingen anledning för attnu ta någon ställning fill denna fråga. I reservation 2 kräver moderata samlingspartiet att denskattemässiga behandlingen av dem som övertar ett fordon från en konkursdrabbadägare skall vara likformig vare sig detta övertagande sker genom ett s. k.återtagande eller genom ett köp. Man menar att det i båda fallen skall kunnavara möjligt att bruka fordonet trots att förfallen vägtrafikskatt ej harerlagts. Vi socialdemokrater anser emellertid, att bestämmelsernaom s. k. positivt restvärde i lagen om avbetalningsköp och i konsumentkreditlagenger en säljare möjligheter att kompensera sig för uppkomna skatteskulder, närhan Vidare vill vi peka på möjligheterna för säljaren att göra uppavbetalningskontraktet på ett sådant sätt att han får fullständig täckning förköparens skatteskulder när han återtar fordonet.