prot · G809153 · 1984-12-31 00:00:00 — Det hade varit viktigt att , genom ettförslag till skrivning från trafikufskoffet, hade haft någon uppfattning på denpunkten; gäller det ju speciellt järnvägen. Tyvärr är det inte så, ochjag vet av erfarenhet aft def infe är lönt att yrka bifall gentemot ettenhälligt utskott. Jag har emellerfid rätt aft återkomma fill denna mycketvikfiga fråga om atf, när det nu finns intresse för investeringar ijärnvägstrafiken, verkligen få till stånd denna nödvändiga anknytning mellansvenskt järnvägsnät inom och det norska systemet. Anf.53 (): verkställdes regeringens beslut om nedläggning avpersontrafiken på banan . Det var eft beklagligt beslut, somvisar regeringens bristande vilja och förståelse när det gäller att stärkajärnvägstrafiken på mindre banor. Uppenbarligen ser regeringen järnvägstrafikpå mindre banor som en föråldrad frafikform, medan man tror på landsvägstrafikentrots de många negafiva konsekvenserna och kostnaderna för samhället. Enligtmin uppfattning är det inte järnvägstrafiken som är föråldrad utan regeringenssyn, och socialdemokraterna dokumenterar återigen sitt bristandemiljöintresse. Faktumär att resandeunderlaget på banan ökat genom större behov av resortill arbete, skolor, sjukhus, affärer m, m. Även behovet av atf transporteragods har ökat. Detta ökande transportbehov har lett till en stark ökning avvägtrafiken med bilar, lastbilar och bussar. Detta har i sin tur lett tillstora kostnader för samhället i form av vägunderhåll och kostnader förtrafikolyckor, Def leder också till stora miljöproblem med buller ochluftföroreningar och därav följande försurning, skogsskador och tungmetall-förgiftningar. Detär svårt att få en rättvis jämförelse mellan järnväg och landsväg. Om manskulle göra en jämförelse tror jag inte att den skulle utfalla till landsvägensfördel, utan troligare till järnvägens. Men det är svårt att göra en sådan jämförelsei dag, framför allt beträffande de svagare bandelarna. De jämförelser som görsär ofta orättvisa genom atf man jämför rälsbussar på räls med 1980-talefs bussar på 1970-falets vägar. Dettahar vi framhållit i en motion från representanter från länoch också föreslagit ett försök med en helhjärtad satsning på en s, k, svagbandel för att se om den kan bli en stark och lönsam sträcka i framtiden.Därvid har vi tyckt att Ljusdal-Hudiksvall-banan är ett lämpligt försöksobjekt.Banan är , normalspårig och elektrifierad, Försökssafsningenskulle innebära atf man rustade upp banan till hastigheten , skaffade nya eldrivna motorvagnar, fick en tidtabell som är anpassad tillarbetstider, skoltider, osv, och aft man fick en anpassning av anslutandebusslinjer tidsmässigt och geografiskt till järnvägen. Detbehövs också en förlängning av vissa turer på linjer på befinfligt spår tillindustriområden i och , Ensatsning på godstrafik skulle också vara viktig, eftersom de omfattandevirkestransporterna går på landsväg parallellt med järnvägen. Jagskulle, herr talman, vilja yrka bifall till reservafion 29punkt h, där han har yrkat bifall till vår motion. Om vi inte får gehörför vår mofion, skall vi återkomma i frågan. Jag kan också informera om aft detnyligen bildats en förening. , som avser att organiseraviss trafik på egen hand . Jag vill , herrtalman, med några ord beröra AGEVE i , där Ersättning tid lokal och regional kollektiv persontrafik det äraktuellt att minska styrkan med 100 man, Def skapar självfallet en stor orobland de anställda. Det är vikfigt att staten tar sitt ansvar i det svåraarbetsmarknadspolitiska läge som vi har i . Jag vill uttala denförhoppningen att verksamheten vid AGEVE skall kunna tryggas för framtiden, 54 (); Jag viH bara i all sfHlsamhef notera affkretsen runt när det gäller bandelen minskarår . är hon tvingad att yrka bifall fill en vpk-motion, vilketinnebär atf även centerpartisterna har övergett , Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 24,) Kammaren övergår nu till aft debattera trafikutskottetsbetänkande 24 om anslag tiH Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik. Ersättningtill lokal och regional kollektiv persontrafik 56PER STENMARCK (m): Statsbidragen fill lokal och regionalkollektiv persontrafik har utgått under en lång rad anslagsposter,såsom Linjetrafik, Komplefferingstrafik och Bidrag fill ersättning för nedlagdpersontrafik på järnväg, Inorn såväl detta som flertalet andra områden har vimoderater föreslagit besparingar. Totalt inom trafiksektorn uppgår dessa dryg miljard. Inom de områden som vi behandlar rör det sig om ca 270milj, kr. Den vitala målsättningen för hela detta arbete är att ,åtminstone långsiktigt, återigen skall komma i samhällsekonomisk balans. Detfinns här all anledning att understryka aft kommunsektorn som helhet har en godfinansiell ställning och aft förutsättningarna i varje fall inte är sämre änhos staten. Våra bespanngsförslag innebär inte någon drastiskförändring i landstingens eller kommunernas verksamhet. Hittillsvarandeerfarenheter av minskade eller slopade statsbidrag till kommunsektorn visaratf verksamheten fortgår i stort sätt oförändrad. Den kommunala sektorn har genom sin tyngd en nyckelroll idet arbete som måste inledas i syfte att sanera den svenska ekonomin.Det är mot den bakgrunden som vi moderater har föreslagit en lång rad åtgärder,exempelvis via minskningar av bidragen till kommunerna, för atf långsiktigtkomma fill rätta med våra olika underskoffsproblem. Ungefär en fjärdedel av de sammanlagda kommunalautgifterna täcks av statsbidrag. Detta är en situation som i längden ärorimlig, med tanke på dels det stora budgetunderskottet, dels det faktum affkommuner och landstingunder senare år har byggt upp betydande finansiella resurser. Den kommunalasektorns finansieringskapital uppgick till i 1983 årsbokslut. Mot bakgrund av def av mig tidigare framförda motivet föratt reducera statsbidragsgivningen till kommunsektorn föreslår vi moderateravslag på regeringens förslag till ersättning fill lokal och regional kollektivpersontrafik, utom vad avser bidragen till ersäffningstrafik för nedlagdjärnväg. Allt detta innebär en besparing på ca 270 milj, kr. Jag ber mot bakgrund av detta aft få yrka bifall fill demoderata reservationerna 1 och 4 som är fogade till trafikutskottets betänkande24, Ersättning tid lokal och regional kodektiv persontrafik 57GÖSTA (): Vi som representerar reagerarkraftigt mot regeringens metoder för atf tvinga fram en omfattande nedläggningav vissa delar av järnvägsnätet. Det är beklagligt, tycker vi, att ävenmoderater och folkpartister står bakom denna polifik. Det vi tycker är mest stötande är atf ett ganska generöststatsbidrag ges till de trafikansvariga ute i länen om man ersätterjärnvägstrafiken med buss. Man kan säga att statsmakterna använder skattemedelsom ett slags lockbete för aft få bort järnvägar. Någon kantycka att detta är eft hårt omdöme. Men sanningen är ju den - fårsäga vad de vill - aff i praktiken är def svårt för ekonomiskt hårt pressadelandstings- och kommunalpolitiker aft tacka nej till betydande statsbidrag somges enbart om man ersätter järnvägen med busstrafik, Def talas mycket om valfrihet i , Def låter bra.Men i fråga om att behålla järnvägar i vissa delar av landet gäller sannerligeninte några valfrihetsprinciper, I stället sätter riksdagsmajorifeten in ganskahårda styrmedel för aft tvinga fram en nedläggning av en betydande del av defsvenska järnvägsnätet. Man kan säga atf det är piskan och inte moroten som kommittill användning. ståndpunkt innebär att vi vill ge människorna iolika delar av landet en rejäl chans atf behålla sina järnvägar. Vi menar attdet även för järnvägstrafiken skall ges driftsbidrag beträffande de aktuellabanorna. Mer konkret innebär vår reservafion 7 att de trafikansvariga ute ilänen får ett driftsbidrag på , per fågkilometer. Med vårt förslag skaparvi möjligheteratt välja mellan järnvägs- och busstrafik. Den friheten och detförtroendet borde hela ge åtminstone fill de delar av landet som absolut svagaste kollektivtrafiken, Def är inte enbart persontrafiken på denedläggningsprövade banorna som är hotad. Även den persontrafik på riksnätetsom har lokal och regional karaktär går en osäker framtid fill mötes. Blir detrafikansvariga ute i länen tvingade atf fa över det ekonomiska ansvaret fördenna trafik inträder en ny situation. Den ekonomiska belastningen kan bli såsvår för landsting och kommuner aft man helt enkelt tvingas säga nej till dessanya ekonomiska åtaganden, I så fall kan en ny, omfattande indragning avpersontrafik bli aktuell - och det vore olyckligt. 6 protokoll 1984/85:153-154 Ersättningtid lokal och regional kollektiv persontrafik Enligtcenterns uppfattning är det principiellt felakfigt atf övervältra detekonomiska ansvaret för denna trafik på skattebetalarna ute i kommuner ochlandsfing. På de aktuella banorna förekommer också en betydande persontrafiksom ger underlag till SJ:s fjärrtrafik. Vi menar att det vore fel atf låtalandsting och kommuner mer eller mindre subventionera SJ:s trafik på riksnätet.Redan med den kraftigt utbyggda busstrafiken har man ute ilänen underlättat kollektivresandef på järnväg, Def är väl sannolikt aft SJkunnat dra viss nytta av denna utveckling för sin fjärrtrafik, I varje fallborde SJ ta vara på denna möjlighet. Debattenkring kollekfivtrafiken borde handla mer om de dramafiska olikheter som finns ifråga om tillgång till sådan trafik i olika delar av landet, I de störretätorterna har man på många håll tillgång till kollektivtrafik var femte minutunder . Det är obestridligt en god service, och def är naturligtvis braatt denna höga standard kan upprätthållas, Istora glesbygdsområden i olika delar av landet är verkligheten den raktmotsatta, 1 bästa fall har människorna fillgång fill en busstur per dygn.Förutsättningarna att använda kollekfivtrafiken fill jobbet är begränsade förmånga i dessa områden. Trots denna verklighet går ut med förslag omatt i princip slopa statsbidraget fill kollekfivtrafiken, Vad skulle dåmoderaternas förslag få för konsekvenser? Av sociala skäl kan knappast landstingcch kommuner slopa eller skära ned trafiken i de områden som redan har enmycket svag trafikservice med t, ex, endast en fur per dag. Förlorar manstatsbidraget - som föreslår - återstår i praktiken endastskattehöjningar, Aft höja taxan för en service som redan är dålig kan inte vararimligt. En skattehöjning i kommuner och landsfing svider ju värst för de sämstställda, de med låga inkomster. Men def är möjligt att en sådan skattehöjninginfe bekymrar . Föross i är det orimligt att pruta ned ett statsbidrag, något som iprakfiken går ut över de ekonomiskt svagaste regionerna som har den sämstatrafikservicen. Därför är förslag oacceptabelt. Vi anser t, o, m,att regeringens förslag ger dålig kostnadskompensafion till de trafikansvarigaute i länen. Därför har vi föreslagit en uppräkning av anslaget med 10 milj,kr. Meddet anförda vill jag yrka bifall till reservationerna 2, 6 och 7 i det aktuellabetänkandet. 58 PER STENMARCK (m)replik: Jag tror aft det är vikfigt aft komma ihåg atf en minskning avstatsbidragen är nödvändig mot bakgrund av den allmänna stafsfinansiellasituationen. valsituation som vi just nu står inför gäller def inte så mycket atf väljamellan att skära ned eller inte skära ned de här statsbidragen. Valet gäller istället om def skall ske i ordnade former och om det skall kunna göras nu ellerom def skall ske oplaneraf och kaotiskt . Jag vägrar,herr falman, atf tro atf vill vara med på det senare alternativet. Jag fog fidigare upp taletom kommunernas och landstingens ekonomiska ställning, som ju faktisktinfe är så dålig som här menade, sade att defmåste vara "principiellt felaktigt att övervältra def ekonomiska ansvaretpå skattebetalarna i kommuner och landsting". Tycker att defär bättre atf man övervältrar på kommande generationer att betala de lån som vii dag måste fa upp för att klara finansieringen av def förslag som bl, a,lägger fram? Anf.59 () repHk: Vi är nog i grund och botten infe oense i frågan om behovet av sparandei statens utgifter. Visst är det viktigt för kommande generationer att vi haren sund ekonomi i , Men frågan gäller aft spara på rätt område, och manbör rimligtvis analysera vilka konsekvenserna på olika områden bHr avsparandet. Vadvi reagerar emot är förslaget att göra besparingar på just det här området,något som kommer aft drabba de ekonomiskt svagaste regionerna i landet och somkommer att innebära att man kan tvingas till skattehöjningar på kommunal- ochlandstingsområdet - det är just dessa skatter som slår hårdast mot de sämstställda grupperna i samhället. Det är dessa konsekvenser vi reagerar emot,inte mot att det måste finnas en ambifion att få ordning på landets ekonomi.Men det kan vi få genom sparåtgärder på andra områden. Ersättningtid lokal och regional kollektiv person -trafik 60 PER STENMARCK (m)replik: Det är bara att konstatera att vi inte har någon sund ekonomi. Vihar utomordentligt stora ekonomiska problem, sade, och jagtror honom på den punkten, aft vi är överens om atf det gäller att sparaväldigt mycket. Men så började han fala om konsekvenserna av sparandet förolika grupper, vilket också jag tror är nödvändigt aft ta i beaktande, sade att de ekonomiskt svagaste skulle komma att drabbas. Då vill jagbara säga att de ekonomiskt svagaste i samhället drabbas allra hårdast om visom är poHfiskt aktiva inte vågar fatta de beslut som är nödvändiga föraft komma till rätta med dessa problem. Anf.61 () replik: Jag måste göra uppmärksamma på hur de prioriterarresurserna i landet. har varit beredda aft ställa upp med betydanderesurser för atf subventionera utbyggnaden av trafiken i , Påden punkten har man infe tvekat. De har varit beredda aft subventioneratrafiken där förutsättningarna är bäst för aff driva den lönsamt. Därförförvånar det mig naturligtvis en hel del att man vill slå till på områden somdrabbar de ekonomiskt svagaste människorna och de regioner som har den absolutsämsta kollektivtrafiken, där den är minst utbyggd. Det är den ståndpunkten ochden dåliga prioriteringen som jag reagerar emot. Ersättningtill lokal och regional kollektiv persontrafik Andrevice talmannen anmälde atf Per Sfenmarck anhållit atf till protokollet fåantecknat att han infe ägde rätt fill ytterligare replik, Anf.62 (): Det är ansenliga summor som på eft eller annat sätt betalas ut iersättning till kollektiv trafik. Mycket stora belopp slussas antingen direktfrån statskassan till olika kommunikationssektorer eller genom olika former avbidrag från kommuner och landsting. Vi har naturligtvis alla del i ansvaret förpropåer och uppslag som var för sig, sett ur kostnadssynpunkt, verkar ganskablygsamma. Men,herr talman, def är sällan de enskilda förslagen som är avgörande för atf vi,trots gemensamma ansträngningar, får svårt aft bära kostnadsbördan. Den oerhörtstarka offenfliga expansionen under senare årtionden har emellertid klargjortför de flesta, även för politikerna, att tiden är inne för begränsning ochåtstramning. Utbyggnadenav kollekfivtrafiken har exempelvis lett till ökade kommunala och statligaskatfesubvenfioner i en storleksordning som borde ge oss anledning atf fattasådana beslut som innebär att alla tvingas fill åtgärder som pressar fillbakaden offenfliga utgiffsexpansionen, Ibörjan av 1970-falet täcktes av kostnaderna för kollektivtrafiken medskattemedel, är motsvarande andel i genomsnitt , De sammanlagdabidragen till den lokala och regionala trafiken har för beräknats fillnära och uppgår nu säkerligen till ännu högre belopp. Frånde enskilda länshuvudmännen kommer rapporter om betydande ekonomiskaunderskott. Detta kan komma aff leda fill atf huvudmännen ställer ytterligare kravpå ökade statsbidrag, proposition som vi nu behandlar och som utskottsmajoriteten ställt sigbakom föreslår föredragande statsrådet aft ersättningen till lokal och regionalkoliekfivfrafik skall räknas upp till nära 298 miljoner. Vi anser inte attdenna ökning bör komma fill stånd. Vi anser också aff det är angeläget affriksdagen redan nu uttalar att fortsatta omfattande subventioner till länshuvudmänneninfe kommer aff utgå. Den ekonomiska sanering av vissa länstrafikbolag som avallt atf döma kommer att bli nödvändig måste därför genomföras avlänshuvudmännen själva, I syfte atf uppnå en effekfivisering av lokal- ochregionaltrafiken är det angeläget atf i frafikutbudef fill konsumenterna varaöppen för olika transportalternativ som kan tänkas förbilligakollekfivtrafiken. av de beslut fattat kan antas ha fått icke avsedda konsekvenser.Så t, ex, innebar beslut om ett särskilt statsbidrag för visskollektiv trafik i samband med nedläggning av persontrafik på järnväg att bidraget,i de situafioner som uppstår vid överväganden om huruvida buss-ellerjärnvägstrafik skall bedrivas, kom aft uppfatfas som en ensidig prioritering avbusstrafiken. Vi har i vår motion föreslagit atf detta särskilda bidrag ifortsättningen infe skall utgå. Vi har gjort denna deklaration väl medvetna ornatt förhandlingarna beträffande ersäffningstrafik för nedläggningshotadejärnvägssträckor i stort sett är avslutade. Vi tror ändå aft def är viktigt atf påtalanackdelarna i ersättningsnormer av denna typ. Ersättning tid lokal och regional kollektiv persontrafik Jag ber atf få yrka bifall till reservafionerna 3 och 5 som är fogadefill utskoffsbetänkandef. Anf.63 (vpk): I anslutning fill frafikutskoftets betänkande 24 har vi från vpkavgivit en reservation, nr 8, som behandlar frågan om statsbidrag filljärnvägstrafik i de fall då länshuvudmannen skall fortsätta sådan trafik ochregeringsbeslut fattats om att bandel inte skall tillföras riksnätet. Meninnan jag kommenterar denna reservafion skulle jag vilja säga några ord om vadsom tagits upp här från talarstolen, nämligen frågan om statsbidragetfill länstrafiken. Förri tiden var ju busstrafik ofta en lönsam verksamhet. måstesamhället gå in - för aft det över huvud taget skulle kunna bli någon regionaloch lokal trafik. Kommunerna hade länge hjälpt till för aff man skulle klaraviktiga fransportuppgifter i varje kommun och region. Om jag är rättunderrättad så kostar nu denna verksamhet landet i rundatal, varav ca 4 miljarder finansieras via det allmänna. Statens andel är då detstatsbidrag som det här falas om och som knappt skulle röra sig om mer än 300milj, kr, Def stora bidraget får kommunernas skattebetalare - med den ofta somorättvis betecknade kommunalskatten; den är ju inte progressiv utanproportionell - stå för fillsammans med . Jag tycker därför atf om detär några som def är synd om när det gäller satsningen av skattemedel så är defde kommunala skattebetalarna. Det har inte sagts här tidigare, och jag villgärna få in det i protokollet - aft vi skall uppmärksamma aft det är dekommunala skattebetalarna som får betala stora delar av denna trafik. Såfill reservation nr 8! gällande ordning innebär som bekant att länshuvudman,som efter nedläggningsprövning väljer - som det så vackert heter - busstrafikunder , erhåller ett extra statsbidrag motsvarande den förlust somuppkommit vid fortsatt järnvägstrafik enligt SJ:s beräkningar. Denna regelinnebär självfallet att många länshuvudmän uppmuntras aff satsa på busstrafikinför utsikten aft i eft allmänhet ansträngt finansiellt läge kanske få 10-15milj, kr, i extra dusör från staten om man hjälper till att dra in tågtrafiken.Kanske därav har detta statsbidrag i folkmun fått namnet "mutbidrag".Av gällande regler framgår aft detta statsbidrag fill busstrafik skullemotsvaras av det förhållandet att staten lovat svara för investeringar och s,k, förstärkt underhåll av banan. Detta är för övrigt en märklig logik. SedanSJ ofta låtit en bana förfalla så att tåghastigheten exempelvismåst sänkas av säkerhetsskäl, skall erforderlig upprustning av spåret, i detfall länstrafiken alltså skulle vilja ha kvar tågtrafiken, betraktas som någonsorts generositet mot entreprenören/länstrafiken. När justerar en vägså att bussen kan ta sig fram, skulle detta med samma märkliga logik vara ettbidrag fill busstrafiken. Hela denna handläggningsordning och dessutgångspunkter liksom dess kalkyleringsmefoder förefaller helt enkelt vara tillför aft stimulera till tågtrafikens ersättande med landsvägsbussar. Ersättningtid lokal och regional kollektiv persontrafik Tidigaregällande kapitalkostnadsberäkning på nuvärdet för exempelvis motorvägnarna,kalkylering med dieseldrift på eldriftbana, beräkningar gjorda på stora tungamotorvagnar där lättare och driftsbilligare vagnar mycket väl skulle kunnaklara trafiken, Hksom bortseende från samhällsekonomiska kostnader ochfördelar vid jämförelse tåg/busstrafik är naturligtvis ägnade att gynnavägalternativet. Det framstår därför närmast som en självklarhet att, densubvention i form' av extra statsbidrag som tillfaller länsbolag vid val avbusstrafik också skall kunna utgå vid val av tågtrafik under fem iförsöksår.Härigenom skulle skapas rättvisa vid jämförelse och statsfinansiellt händeringenfing under de fem provåren, eftersom det för staten är egalt omtågtrafiken eller busstrafiken erhåller det extra statsbidraget, I synnerhetmåste detta gälla i de fall järnvägen blivit upprustad för att motsvara kravenpå t, ex, tung godstågtrafik. Sådana exempel finns också. Då är ju redanupprustningskostnaderna för en eventuellt marginell persontrafik intagna i deinvesteringar som gjorts för godstågtrafiken. Medhänvisning till det anförda yrkar jag bifaH till reservation 8, I andra hand kommervpk att stödja centerreservationen nr 7, 64 (): finns i varje län en huvudman med ansvar för denlokala och regionala kollektivtrafiken. Beslut om länstrafikreformen fattades1978 på basis av en proposition som den dåvarande moderatekommunikationsministern presenterade för , I samband härmedförändrades statsbidragsreglerna för den trafik som länshuvudmännen anordnade.Bidrag utgår i form av s, k, vägmilsersättning, främst för ett visst antaldubbelfurer, och kan även utgå för sådan järnvägstrafik som fyller utprägladelokala och regionala trafikbehov, 1979års trafikpolitiska beslut innebar när det gäller ersättning tilllänshuvudmännen att förutom vägmilsersättningen trafikhuvudmännen även skallkunna få ett särskilt statsbidrag för ersättningstrafik, när man lägger nedpersontrafiken på vissa linjer, 1983 beslöt att utvidgalänshuvudmännens ansvarsområde till att omfatta även lokal och regionalpersontrafik på bandelar utanför riksnätet, dvs, på de bandelar som skulle bHföremål för nedläggningsprövning enligt trafikpolitiska beslut, Isamband med nedläggningsprövning kan länshuvudmännen välja mellan atf ersättatrafiken på en bandel utanför riksnätet med busstrafik eller atf låta trafikenvara kvar på järnväg. Om busstrafikalternativet väljs erhåller huvudmannenstatsbidrag . Om han däremot väljerjärnvägsalternativet får han betala en viss ersättning fill SJ för driften,medan staten svarar för upprustning och investeringar i järnvägsnätet ellerinfrastrukturen för att använda ett finare ord. Genomde beslut som fattat på kollekfivtrafikområdet har enpositiv utveckHng ägt rum. Inte minst gäller detta i våra glesbygdsområden.Genom de statsbidragsregler som införts har en relafivt tillfredsställandetrafikförsörjning i enlighet med trafikpolitiska beslut kunnatsäkerställas i stora delar av landet. Iårets budgetproposition föreslås att ersättningen i form av statsbidrag tillden lokala och regionala kollektivtrafiken skall uppgå till 297,7 milj, kr. Denalldeles övervägande delen av statsbidraget gäller ersättning för linjetrafiken,som får ca 240 milj, kr. Bidraget fiH ersättningstrafiken för den nedlagdapersontrafiken på järnväg beräknas fill 24,3 milj, kr. Jag tycker kanske det ärlitet förmätet att kalla detta för muta eller lockbete. Ävenom det är angeläget att kostnadsökningen inom kollektivtrafiken dämpas genomrationaliseringsåtgärder anser utskottsmajorifeten att det är viktigt att enfortsatt satsning sker på detta område, I ett ansträngt ekonomiskt läge harmänniskor behov av att resa kollektivt.