prot · G80926 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag tackar jordbruksministern för svaret. Frågan till ministern är ställd bl. a. mot bakgrund av denkraftiga kritik mot detta kraftverksbygge som bl. a. framståendesocialdemokrater på såväl riksnivå som regional nivå har framfört. I olika omgångar har jag till denna riksdag motionerat omatt skulle stoppa det s. k. . Jag har haftförhoppningar om ett sådant beslut mot bakgrund av bl. a. den kritik jagtidigare nämnt och den kraftiga opinion som finns mot utbyggnad av Kymmen. Medde styrkeförhållanden som finns i hade det varit fullt möjligtför vpk och socialdemokraterna att fillsammans stoppa exploateringen av Kymmen.Något sådant intresse har socialdemokraterna dock inte visat. Detta ärbeklagligt och inger ingen större känsla av respekt för socialdemokratiskmiljöpolitik i den här frågan. Det går inte heller att med hedern i behållpåstå annat än att regeringen i denna fråga har gömt sig bakom ett tidigarebeslut, fattat av en av de många borgerliga regeringar som vi upplevt. Värre äratt regeringen har utvecklat detta beslut genom att bevilja investeringsbidragför att möjliggöra exploateringen av Kymmen. Dessutom har ett femtiotalberedskapsarbeten beviljats, vilka skall bekostas med statliga pengar. sägerregeringen att beslutet är fattat och att det finns ett beslut från vattendomstolenom detta. Vi kan stå här och tala om olika beslut som har fattats - olika lagaroch paragrafer - men vi tröttnar. Om inte den politiska viljanfinns kommer Kymmen att exploateras. Det finns andra exempel på att regeringsbeslut har rivitsupp. Folkpartiregeringen sade nej till Klippen, den socialdemokratiskaregeringen sade ja. Folkpartiregeringen sade nej till , densocialdemokratiska regeringen sade ja. Det är mycket möjligt att ompröva sådanabeslut om den politiska viljan finns. Det enda som skulle kunna stoppaKymmenprojektet är att få till stånd en uppgörelse med tillståndshavaren attinte utnyttja den existerande utbyggnadsrätten. Den socialdemokrafiskaregeringen kan inte i alla lägen rätta till beslut, fattade av tidigareborgerliga regeringar - det tillåter inte statsfinanserna. I detta fall skullebetydande medel av de resurser som måste prioriteras till förmån för angelägnanaturvårdsobjekt få utbetalas som ersättning till de bolag som redan har fåttdetta tillstånd. En sådan hantering av prioriteringsfrågorna inom naturvårdenär icke möjlig. Det skulle innebära att stora belopp undandrogs denaturvårdsobjekt som vi ändå finner angelägna att försöka satsa på, därför attpengarna - genom att tillstånd redan är beviljade - skulle få betalas ut somersättning till tillståndshavaren. 83 (vpk): Stora belopp skulle undandras, sägerjordbruksministern, om man skulle försöka att få en uppgörelse till ståndmellan regeringen och Kymmenexploatörerna. Kymmen ligger i närheten av ,och man har sagt från statsmakternas sida att Sunneområdet är ett viktigtområde att satsa på när det gäller rekreation och turism. Ingen har gått emotdetta. görs en stor exploatering av Kymmen, och risk finns för att dennaexploatering lägger hela Rottnadalen i dimma. Är inte en exploatering av Kymmenen åtgärd som kan kosta pengar, med tanke på mindre intäkter från turismen -sådant som statsmakterna och har varit ense om? Så måste ni ocksåkunna räkna, jordbruksministern. Vad inte observerar är att viav de medel som vi kan ställa till naturvårdens förfogande plötsligt får börjabetala ut betydande belopp i ersättning till tillståndshavare som har fått sitttillstånd på grund av tidigare regeringars beslut. Skall vi förändra tidigareregeringars beslut på punkt efter punkt kommer vi otvivelaktigt att begränsatillgången på medel för annan typ av naturvård. Det är detta som ter sig såorimligt: att pengarna den här vägen skall hamna i fickorna på tillståndshavareutan att ge motsvarande utbyte ur naturvårdssynpunkt. Jag pekar på de storabelopp som skulle gå den vägen för att lösa ut tillståndet. Om åtgärder mot vissa miljöskador i Sarek 85BJÖRN (vpk): Om regeringen hade tagit initiativ tidigare,, hade det inte behövt bli så stora kostnader vid en sådan häruppgörelse. Jag kan inte låta bli att tänka tanken att ett avbrytandeav de arbeten som pågår i samband med just skulle innebärastora vinster för turismen och många fasta arbetstillfällen i . Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1984/85:99 om åtgärder mot vissa miljöskador i Sarek har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att minska riskerna för skador på naturmiljön föranleddaav det norska kopparsmältverket i Sulitjelma. Regler för hur miljöskyddsmyndigheterna i ,, och skall agera vid prövning av tillåtligheten avmiljöskadlig verksamhet som medför störningar i ett grannland finns i miljöskyddskonventionenmellan dessa länder. Enligt konventionen skall störningar i ett nordisktgrannland likställas med störningar i det egna landet. Den svenska myndighetsom har att bevaka frågor enligt konventionen är . Verketskall beredas tillfälle att yttra sig vid tillståndsprövning av verksamheter iannat nordiskt land som kan orsaka störningar i . harockså rätt att överklaga tillståndsbeslut som fattats i något av de övrigakonventionsländerna. Jag har vid kontakter med fåttföljande uppgifter om det norska kopparsmältverket i Sulitjelma. Anläggningen prövades av de norskamiljöskyddsmyndigheterna . Tillstånd lämnades därvid att bedrivaverksamheten till . Några föreskrifter för att minska utsläppenav stoft och svavel meddelades inte. medgav miljöverndepartementet en förlängning avtillståndstiden till . övervägde att överklagabeslutet, men fann att detta inte var meningsfullt. Skälet härtill var närmastatt den reningsutrustning som skulle fordras sannolikt skulle ta attinstallera, och den skulle därför knappt hinna tas i drift innantillståndstiden går ut. Verket tolkade också beslutet så, att någon förlängningefter inte är att vänta. I stället skrev tillmiljöverndepartementet och framhöll att det är helt otillfredsställande attverksamheten får fortsätta utan rening av luftutsläppen. förklaradeverket, att om det trots allt blir aktuellt med fortsatt drift efter den 1 juli1987, kan man från svensk sida inte godta detta annat än om rökgasreninginstalleras senast från detta datum. begärde att bliunderrättat om den fortsatta handläggningen av ärendet. Jag ser allvarligt på den förorening som utsläppen frånSulitjelma åstadkommer i berörda delar av den svenska fjällvärlden. Jag utgåremellertid ifrån att någon ytterligare förlängning av tillståndet inte kommeratt medges. Det finns därför inte anledning för mig att nu vidta några åtgärderi denna fråga. Jag kommer dock att hålla mig underrättad om ärendets fortsattabehandling. Om en förlängning av tillståndet efter ändåaktualiseras kommer jag att verka för att frågan tas upp på regeringsnivå ienlighet med de möjligheter härtill som miljöskyddskonventionen ger. Om åtgärder mot vissa miljöskador i Sarek 87BÖRJE (): Jag ber att tacka jordbruksminister för svaret på min fråga. Bakgrunden är en alarmerande tidningsartikel i tidningenNorra av . Sarek hotas av utsläpp från smältverk,läste jag. tar jag tillfället i akt att besökaVästerbotten, särskilt . Mitt arbete i jordbruksutskottet och flerabesök i våra nationalparker i norr har gett mig ett växande intresse förfjällvärlden som naturmiljö. Det är då ganska naturligt att man ryggar tillinför rubrik och innehåll i fidningsartikeln i fråga. I artikeln beskrivs det norska smältverket Sulitjelma, somsläpper ut rök utan någon som helst rening. har gjortsjöundersökningar i nationalparksområdena. Härvid har konstaterats attbottensedimenten visade kraftigt förhöjda kopparhalter. Undersökningarna lär haupphört under innevarande år, med hänvisning till att driften vid det norskasmältverket skulle läggas ned . Jordbruksministern har ju också härbekräftat att så var det en gång tänkt. Det ägarskifte som skett torde dock betyda att driftenfortsätter . I finns ju en speciellmiljöskyddskonvention som innebär att varje land har samma ansvar för miljön ide nordiska grannländerna som i det egna landet. Jag vill fråga omjordbruksministern bedömer saken så, att det norska företaget inte följt dennordiska miljöskyddskonventionen. Tycker jordbruksministern att det hela harhandlagts enligt konventionens intentioner? Om det norska företaget inte följtden nordiska miljöskyddskonventionen, vad kan då den göraför att konventionen skall få tillämplighet? Hur kan man agera regeringaremellan i detta och i liknande fall? När det gäller liknande fall vill jag gärna relatera vadsom står i nr 1984 av Miljöaktuellt, som ges ut av . Därheter det i en artikel att finska metallutsläpp spåras i mossor kringHaparanda. Jag frågar: Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidtaför att få rätsida på ett fall som är lika alarmerande somdet som föranlett min fråga? Om åtgärder mot vissa miljöskador i Sarek När det gäller huruvida man från norsk sidahar följt miljöskyddskonventionen i detta avseende, så är det ju fråga om enförlängning av tillståndstiden. I det sammanhanget kan alltså dessa frågordiskuteras. Jag skall inte nu fälla någon dom. Man anser, när man prövat dettafrån sida, att man dock kan säga att konventionen följs avNorge. Men vad som är viktigt är naturligtvis att i händelse det- som jag antytt -skulle bli så att man trots allt vill förlängatillståndstiden att gälla efter 1987, måste det finnas förutsättningar för ossatt få upp frågan till förnyad prövning. Vi kommer att bevaka den möjligheten. Sedan ställde en ny fråga, som jag inte harfått mig förelagd i det ursprungliga frågemanuskriptet. får välåterkomma på den punkten, så att jag kan lämna ett svar också därvidlag. 89BÖRJE (): Den sista frågan som jag reste, beträffandeföroreningarna från en anläggning i , får vi kanske återkomma till. Vad man kan undra är följande: Är konventionen bra i sinnuvarande utformning? Tycker jordbruksministern att tillämpningen ärtillfredsställande? Om så inte är fallet, vilka åtgärder avserjordbruksministern då att vidta? Om jag sedan får gå tillbaka till frågesvaret, såförefaller det mig vara som man ändå låter det härsmältverket vara i drift, utan att det görs några erinringar frän svensk sida.Tiden löper från fram till . Det rör sig alltsådå om tre års drift efter det att vi fått kännedom om förhållandena. Mellan raderna i jordbruksministerns svar kan man ävenutläsa, att det kanske befaras en fortsatt drift efter , När kanvi i så fall räkna med att få besked om detta? Det bygge som enligt frågesvaret skulle ta ett par årborde dra ut lika mycket när det gäller en förnyad ansökan om att fäfortsätta. Det är inte nödvändigt att den omgående agerar. har ju redovisat att manövervägde att överklaga men fann att om man då skulle ha nått syftet med ensådan överklagan, skulle det ha kunnat innebära att det ålagts företaget attgenomföra en utbyggnad av en reningsutrustning som hade tagit så attverksamheten praktiskt taget skulle ha varit mogen att läggas ner omedelbartefter det att man fått reningsutrustningen färdig. Då bedömde naturvårdsverketatt det var rimligare att i stället fortsätta att bevaka att icke nyförl,ängning kom att tas i anspråk för att driva verket. Jag delaruppfattningen att det var en riktig bedömning. Jag har också sagt i mitt svar att jag kommer att följafrågan med uppmärksamhet och göra mig underrättad ifall det föreligger någrasom helst funderingarpå en förlängning av tiden för verket efter 1987. I ett sådant fall måstenaturligtvis en prövning få ske enligt konventionens regler. 91 (): Får jag ställa en fråga: Är konventionen avden karaktären att om naturvårdsverk säger nej till fortsatt driftmåste driften upphöra? Konventionen är sä skriven att den möjliggöratt få prövat mellan regeringarna huruvida det är rimligt att verket fårbedriva en verksamhet av den här karaktären under de förutsättningar som densom driver verket ursprungligen hade tänkt sig. Konventionen är tillkommenprecis av de skäl som antydde, att vi över de nordiska gränserna skallrespektera principen att det jag icke vill göra mig själv skall jag heller ickegöra min broder. Det är alltså principiellt en av de finaste miljökonventionersom vi över huvud taget har internationellt. Vi har naturligtvis ett ömsesidigtansvar på nordisk nivå för att både följa och tillämpa konventionen så att viuppnår det syfte som var avsikten med konventionen när den antogs 1974. 93 (): Vågar jag ställa frågan så här: TyckerSveriges jordbruksminister att våra grannländer har levt upp till den anda somfinns uttryckt mellan raderna i konventionen? 94 Jordbruksminister ; Herr talman!Hitintills har konventionen fungerat så som den var avsedd att fungera. Överläggningen var härmed avslutad. Omförbud mot antibiotika i slaktdjursfoder 20§ Svar på fråga 1984/85:123 om förbud mot antibiotika i slaktdjursfoder har frågat mig om jag är bereddatt lägga fram ett förslag om ett förbud mot antibiotika i slaktdjursfoder. Lantbruksstyrelsen har i en framställning tillregeringen lämnat förslag till fodervarulag. Förslaget har remissbehandlats. Mot bakgrund av den osäkerhet som råder om de långsiktigaeffekterna av kontinuerlig användning av foder innehållande antibiotika och derapporter om ökad mottaglighet för salmonella som lämnats den senste tiden börenligt min mening ett förbud mot användningen av fodertillsatser som innehållerantibiotika i tillväxtbefrämjande syfte allvarligt övervägas. Om förbud mot antibiotika i slaktdjurs foder Ärendet bereds inom . Arbetet ärinriktat på att förslag till ny lagstiftning skall läggas fram för riksdagenunder . 96 (); Jag tackar för svaret, som jag tycker ärpositivt och leder en bit på den väg som jag vill arbeta för. Det var som jag råkade lyssna på ettradioprogram där några forskare tog upp riskerna med antibiotika islaktdjursfoder. De menade att bakterier kunde bli resistenta, så attinfektioner hos människan inte skulle kunna behandlas på grund av attantibiotika tillförts människan i födan. Det sades också att orsaken till dens. k.sjukhussjukan kunde ligga i detta. I programmet togs också upp hurslaktdjuren stressas vid transport och slakt och att detta gav sämre kvalitetpå köttet. Allt detta oroade mig, och i en motion som väcktes underden allmänna motionstiden av och mig krävde vi attriksdagen hos regeringen skulle begära en utredning angående riskerna medantibiotika i slaktdjursfoder. Motionen avslogs av . Dencenterpartistiske ordföranden i utskottet sade i kammaren ;"Antibiotika i foder används inte i . Antibiotika används efterveterinärrecept vid sjukdomsbehandling av djur. Detta är en fråga som ärpasserad; antibiotika får inte användas i normal utfodring." Våra senare motioner i detta ämne, väckta 1981 och 1983,har fatt positiva skrivningar, där det framgått att problemen finns. betänkande 1983/84:14, där motioner i ämnet senastbehandlades, fogade centerpartisterna ett särskilt yttrande, där det bl, a,heter att starka skäl talar för "ett totalförbud mot användningen avantibiotika i angivna sammanhang. Eftersom livsmedelsverket synes ägna frågansärskild uppmärksamhet kan vi dock t, v, avstå från några särskilda yrkandenmed anledning av motion 1982/83:482, Vi förutsätter att de myndighetsövervägandensom pågår också innefattar möjligheterna att helt förbjuda antibiotika idjurfoder," Jag är naturligtvis tacksam för det oväntade stöd motionendå fick av jordbruksutskottets ordförande. Allt fler avstår från livsmedlet kött därföratt de är oroliga för de tillsatser som kan tillföras fodret. För att återvinnakonsumenternas förtroende har gått ut med en storartikel i , där det påstås att man får sämre kött om man inteanvänder antibiotika. Man säger att kycklingar står i kladdiga burar, osv. I enannons sägs: "Svenska kycklingar har det bra". Det har kommit inanmälningar till därför att denna annons uppfattas sommissvisande, men den går inte att stoppa på grund av tryckfrihetsförordningen. På bord ligger nu en motion från bl. a.jordbruksutskottets ordförande, som kräver att tillståndet att användakemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte skall upphöra fr. o,m. den 1januari 1985. Detta tar jag som stöd för att säga att visocialdemokrater som driver denna fråga inte vill komma åt böndernasutkomstmöjligheter. Överläggningen var härmed avslutad. 21 §Svar på fråga 1984/85:134 om åtgärder mot kalhuggning av har frågat mig vad jag tänkergöra för att förhindra en total kalhuggning av . Skogsvårdslagstiftningen syftar till att skydda denväxande skogen och skapa förutsättningar för en jämn virkesavkastning.Skogsbruket skall alltså bedrivas med inriktning på långsiktig hushållning medvåra skogar. Hänsyn skall tas till naturvårdens och andra allmänna intressen. Iområden som är av stor betydelse för vetenskaplig naturvård, friluftsliv ochrekreation skall särskilda hänsyn tas. Varje slutavverkning av viss storlek skall anmälas enmånad i förväg till . För att möjliggöra samråd mellanskogsägare och länsstyrelser i naturvårdsfrågor får regelmässigttillgång till alla anmälningar som hänför sig till de områden som länsstyrelsensjälv angett. Vid avverkning i Norrbotten.s skärgård tillämpas, enligt vad jagerfarit, den rutinen att får tillgång till samtligaavverkningsanmälningar. Förutom de möjligheter till inflytande som detta gerlänsstyrelsen har reservatsbildning skett. På vissa ställen i inträffade 1982omfattande stormfällningar. Dessa har självfallet medverkat till att denavverkade arealen har blivit av en omfattning som inte har varit avsedd iberörda områden. Det flnns alltså regler för skogsbruk och naturvård somkan och har fillämpats i . Det ankommer i första hand på skogsvårdsstyrelsenoch att tillämpa dessa regler. Om åtgärder mot kalhuggning av 98PAUL LESTANDER (vpk): Jag fär tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Jordbruksministern anger stormfällningarna 1982 som ett avskälen till omfattningen av avverkningarna. Han förtiger därmed att det harvarit en säsong med avverkningar efter det året, vilket kan ha påverkatomfattningen av kalavverkningarna. I vissa tidningar har det påståtts att avNorrbottens skärgård är kalhuggen, och det är naturligtvis ett helt orimligtförhållande. Om jordbruksministern hade talat om att vidta åtgärder för attmodifiera formerna för skogsbruket, skulle jag ha hälsat det medtillfredsställelse. Det här är en väldigt tätortsnära del av skogbruket, därjust friluftslivet måste tillmätas en stor betydelse. Omfattningen av dessaingrepp måste ha gjort att stormkänsligheten har ökat rätt dramatiskt i de härområdena. Det finns alltså skäl att tackla denna fråga något mer offensivt änatt bara tala om att det finns kontrollpositioner och att det finnskontrollerande myndigheter. Tydligen har dessa kontrollerande myndigheter merabetraktat det här som ett helt normalt fall och inte sett på anmälningarnasammantagna. De måste ha sett dem var för sig, och de måste vidare ha lagt meravikt vid 4 protokoll 1984/85:26-27 Om åtgärder mot kalhuggning av skogshushållnings-och skogsbrukssynpunkter på ärendena och tagit mindre hänsyn tillnaturvårdsparagraferna. I annat fall kunde inte avverkningarna ha fått dennaomfattning. Detta är min - kanske något subjektiva - bedömning. Jag skullevilja fråga jordbruksministern än en gång: Avser jordbruksministern självvidta några som helst åtgärder för att se till att man börjar beakta fråganmera offensivt, och att man börjar se på områdena i deras helhet? Om denna formav kalhuggning fortsätter kommer det att leda till att påsikt blir helt kalhuggen. Jag vill för min del påstå att lagstiftningenär utformad så att den, i den omfattning som vi önskar, skall ta den hänsyn somär nödvändig för att vi inte, som uttrycker sig, skall kalhuggahela . Jag har samma uppfattning som , attdet är ett mycket känsligt område. Som jag sade i mitt svar har i Norrbottenslän använt sig av den metoden att man får tillgång till samtligaavverkningsanmälningar ca en månad i förväg. I har- såväl i ytterskärgården som på mernaturskogsdomine-rade skärgårdsöar - sex naturreservat avsatts. harregeringen fastställt ett interimistiskt beslut om naturreservat avseendeSeskarö och Furö i . Diskussionen pågår om avsättningar avflera naturreservat. Hela skärgården har bedömts vara av riksintresse förrekreation. Det kan alltså inte föreligga någon risk för att vi nu ärpå väg att, med den lagstiftning som vi har, kalavverka så att säga helaNorrbottens skärgård. Ambitionerna är helt annorlunda. Så till stormfällningen. Det finns en bestämmelse iskogsvårdslagen' som säger att när stormfällning har skett skall man upparbetaoch utforsla de träd som har fallit därför att man annars riskerar att fåyngelhärdar som skulle kunna skapa risker för fortsatta insektsskador inomområdet. Detta kan ha inträffat, och jag är medveten om att det kan ha skettvissa misstag i . Jag har fått den informationen att manhar gjort vissa förskjutningar i den ursprungligen planerade avverkningen föratt motverka risken för att få till stånd för stora ytor, och jag vill för bara understryka angelägenheten av att särskild varsamhet iakttages i ettområde av denna karaktär. På den punkten är vi helt ense. 100PAUL LESTANDER (vpk): Självfallet delar jag jordbruksministernsbedömning att man måste iaktta skogsskyddsparagrafen i skogsvårdslagen. Har trädfallit skall de avverkas. Man kan naturligtvis inte riskera insekts- ochparasitangrepp bara för att utnyttja en skogsbruksmark rationellt. Det är intedet frågan gäller, utan här är det fråga om huruvida man kan tänka sig någotvarsammare skogsbruksmetoder - parkgallring etc. - om man ändå måste tillåtaviss avverkning. I det här fallet har man inte gjort det utan här har man drivit ett rent trakthyggesskogsbruk. Det är möjligt att jordbruksministerns senaste inläggtyder på att man när man fått stormfällningar i bestånden också har fåttavveckla de kvarvarande träden och att man därav har fått störretrakthyggesytor än man annars skulle ha fått. Det är möjligt att det har gåtttill på det sättet. Jag har ingen lokal kännedom om själva metoden och om mangjort sådana kompletterande huggningar. Det var inte heller dessa saker jagfaktiskt tänkte på när jag frågade utan mer på om jordbruksministern hade enuttalad önskan om att man skulle använda andra metoder, t. ex. parkgallring, isjälva uttaget för att minska kalytorna, om man ändå skulle godkänna fortsattaavverkningar. Om vi nu är överens om att lagstiftningen ioch för sig täcker dessa frågor är det ändå uppenbart att vi måste överlåtatillämpningen på de lokala och regionala organen. Vi kan inte frånregeringsnivå föreskriva den metod som skall tillämpas inom ett specielltområde, utan det måste självfallet ske en tillämpning av den lagstiftning ochde bestämmelser vi har. Kanske och jag slutgiltigt kan vara överensom att när ingriper med den här typen av stormfällningar, som vivarken kan förutse eller planera, så komplicerar det bilden och det kan skaparisker för att saker inträffar som i och för sig inte är önskvärda. Jag vill sluta med att understryka angelägenheten avvarsamhet. Den är vi helt ense om. 102 (vpk): Eftersom jag inte är troende - kanske imotsats till jordbruksministern - vill jag mera se till den politiska viljan äntill ingrepp, och eftersom jordbruksministern i den här frågan harådagalagt mera en lagtolkningsvilja än en politisk vilja och dessutom någotdiffust hänvisat till så är vi kanske inte alldeles helt överens. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Meddelande om svar på interpellation 1984/85:49 Jag vill anmäla att interpellationom socialbidragen på grund av min arbetsbelastning inte kommer att besvarasinom stipulerad tid. Jag har kommit överens med om att interpellationenskall besvaras . 23 §Svar på fråga 1984/85:76 om förbättring av äldreomsorgen har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att underlätta för kommuner och landstingatt förbättra omsorgen om de äldre. Det pågår en omstrukturering av äldre- ochhandikappomsorgen som innebär att bättre förutsättningar skapas för att äldreoch handikappade trots funktionsnedsättningar skall kunna bo och leva i sinvanliga hemmiljö.