prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — Det kommer att ta innan vifår balans i budgeten igen. När så skett kan vi kanske börja tänka på nyareformer, men först måste vi spara och se till att vi får ett acceptabeltbudgetläge. bHr det en del problem - det är vi för vår del medvetnaom. TillAnders : Jag går inte omkring och handlar i blindo på det här området,och def tror jag inte att någon gör. Men vi skaH veta vad det hela innebär. Detvar väldigt tyst bland jordbrukarna när satt somjordbruksminister, men det var egenfligen då de här problemen uppstod.Jordbrukarna har kanske ett uppdämt behov av att få protestera. Vi arbetaremellertid fortfarande enligt jordbrukspolitiska beslut, och det ärdessa beslut som har vållat problemen. Till viss del gäller det den ökadeinflationen , men därutöver gäller det problemet med överskottet. NärAnders skrev sin proposition fog han inte någon som helst hänsyn tillhur man skuHe komma tHl rätta med detta. Det är där problemen ligger,och det är dessa problem vi har att brottas med. Jagär övertygad om att ifall vi kan fortsätta att diskutera i lugn och ro och fårlitet distans till de opinionsyttringar som förekommit, skall vi här i landetkunna hitta en jordbrukspolitik som kan mötas med förtroende av samtligaparter. Anf.42 (vpk) replik: Visst, , är jag medveten om budgetunderskottet. Jag vetockså vilka det var som började skapa detta budgetunderskott. Den sakenbehöver vi alltså inte tvista om. Menjag tror att def är olika värderingar som ligger bakom våra ställningstaganden.Tydligen har vi - det har framgått även tidigare - olika syn då det gällermarginalskattereformen, som gynnar främst höginkomsffa-gama. Vidare har violika syn då det gäller detta att momsen är på den mat vi skall äta, medanaktiehandeln slipper undan , Detborde vara möjHgt att göra en omfördelning här, så att vi kunde sänkamatpriserna genom att ta bort den orättvisa mafskatten. Vivet aft börsvärdet under de här tre åren har mer än fördubblats. Antaletmiljonärer har ökat mycket kraffigt. Vi vet atf företagen gör enorma vinster.Det handlar inte bara om , som kammade hem 7 miljarder under förra året.Det handlar om vinstökningar på 15-20 miljarder . Det finnsalltså möjligheter att göra omfördelningar i samhället och att prioritera detsom vi utifrån arbetarrörelsens intentioner tycker ligger närmast till hands. 43 () replik: vill ge intryck av att socialdemokraterna inte i någotavseende ändrade sig under utskottsbehandlingen. Men jag vill verkligen påståatt ni gjorde detta. Ominte vpk hade fått vårt stöd'i 60-40-frågan, vad hade då hänt medNorrlandsstödet? Det hade legat på regeringens nivå, 22 miljoner, såvitt jagkan förstå. Ni ändrade er. Vadhade hänt med de 40 miljoner som finns med i utskottets förslag? De hårtskuldsatta jordbrukarna, som nu talar ömsint om, hade inte haftde här 40 miljonerna som lantbruksnämnderna skall fördela. Så nog har ocksåsocialdemokraterna ändrat sig, Anf,44 vice talman () replik: Herr talman! Det är ju så,, att beslutade om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken , Det är alltså infe jordbmkspoUtiksom nu gäHer, och det är inte i enlighet med jordbrukspolitik som denu strandade förhandlingarna har drivits, Anf.45 () replik; Först vill jag till säga att vi ibland har skHdasynpunkter när det gäller fördelningspolitiken. Vi försöker emellertid frånsocialdemokratisk sida att göra de avvägningar som behövs för att vi skall fåen rättvis fördelning av de resurser som finns i samhället. Det gäHer också attfylla de hål i budgeten som blir resultatet av förslag. Vivet även att differentierad moms inte är något att rekommendera, eftersom maninte vet riktigt hur priserna sätts. Det är många och svåra problem med detta.Det har också utredningar visat. Jäg skaH, , erkänna att vi ändradeoss på en punkt. Det gällde differentierade slakthusavgiffer. Vi ansåg inte aftdef var värt atf reservera oss, eftersom vi inte tyckte aft det var en så storfråga. Detta borde man kunna avgöra inom näringen. Vi vet - och detta finns detmycket som talar för i propositionsförslaget- att avgiftssystemet inte fungerarbra. Men vi tyckte, som sagt, inte aft def var värt att skriva en reservafionpå den punkten, eftersom man inom näringen vill ha det på det här sättet. Närdet gäller spannmålsöverskottet vill jag säga, , atf ni tvingadeoss till vårt ställningstagande genom aft ni själva infog en annan ståiidpunkfnär det gällde fördelningen än ni hade gjort i utredningen. Vi stod införfrågan om man skulle genomföra stora satsningar från samhällets sida förspannmålsproducenterna eller om man skulle genomföra en bättre fördelning blandde jordbrukare som drabbats av den svåra situationen. Vi tyckte att det i denhär frågan var ganska lätt atf välja. Jag är glad över att vpk infog sammaståndpunkt och frångick sin egen motion, där man hade en annan fördelning.Detta var vad som hände. Vi stod kvar vid våra , Men de medel som det hadekunnat bli en majoritet för i utskottet och hade vi på det sättetkunnat styra över till dem som drabbats av den svåraste situationen. Jag tänker infe fördjupa mig i debatten kring de olika reservationerna- den debatten sköter ju utskottets företrädare - utan skall i stället försökakomma med några allmänna synpunkter i den här frågan, som är så angelägen förhela svenska folket. Jag skall göra som gjorde - setillbaka något på bakgrunden fill den situation som vi diskuterar,anledningen till att vi har de problem som vi nu försöker lösa. Jagskall då börja med aft hålla med , Han erinrade om aff det i 1977års jordbrukspolitiska beslut - enligt hans uppfattning tyvärr- hade byggts ini de övergripande formuleringarna motsättningar som var onödiga. Jag delar denuppfattningen. Och detta skedde utan atf det hade varit någon remissbehandling.Det fanns ett enhälligt utredningsförslag, men detta tillägg gjordes i allafall. Dess bättre har vi nu kommit bort från de formuleringarna genom deskrivningar som gäller och som vi är överens om. Låtmig få konstatera att situationen för vårt jordbruk och vår livsmedelsförsörjningnaturligtvis hänger intimt samman med den ekonomiska utvecklingen i övrigt ilandet. När den socialdemokratiska regeringen efter valnederlagetträdde tillbaka hade vi en relativt stabil samhällsekonomi, en godreallönefillväxt, en bra lönsamhet i jordbruket, måttliga prisstegringar och enökande konsumtion och produktion av baslivsmedel. Framtidenför jordbruket bedömdes som ljus, och de omställningar och rationaliseringarsom genomfördes kunde ske i ordnade och lugna former. Utvecklingenunder åren därefter i svensk ekonomi ledde fram till eft mycket stort budgetunderskott,bristande balans i utlandsaffärerna, kraftiga prisstegringar och en myckethögre räntenivå. Orsakerna fill detta stod att finna dels i den svagafillväxten i världsekonomin, dels i den ekonomiska politik som under dessa årfördes i av de fyra borgerliga regeringar som med täta mellanrumavlöste varandra. Effekten blev kännbar ävenför jordbruket och livsmedelsförsörjningen. Liksompå andra områden i samhället drabbades i första hand de mest sårbara grupperna.Inom jordbruket kom de nyetablerade och räntetyngda i svårigheter, medan de somi utgångsläget var mer välbeställda klarade sig bättre. Dejordbrukspolifiska riktHnjer som hade fattat beslut om 1977 baseradesig på den gynnsamma situationen vi hade haft ditintills. Effekterna av denekonomiska utveckHngen därefter skärpte konflikterna med dejordbrukspolitiska mål som uppställdes och försvårade möjligheterna atttillgodose dem, jordbrukspolifik gick helt enkelt över styr i denekonomiska utveckling som vi fick uppleva under de borgerliga regeringsåren. Självfalletblev det den främsta uppgiften för den socialdemokratiska regeringen, när denträdde fill, aft försöka få ordning på vår ekonomi igen. Det har krävts hårdatag för att pressa ner det stora budgetunderskott som tillkom under åren1976-1982, Åtgärdernaför att pressa ner budgetunderskottet har tvingat oss till aft både spara ochskaffa staten nya inkomster, bl. a. i form av avgifter på olika typer avtjänster, avgifter som drabbat alla områden i samhället, också jordbruket. Denekonomiska politiken i övrigt har fått gå ut på att försöka hållakostnadsutvecklingen i samhället under kontroll för atf vi skulle få nytta avdevalveringen, stärka vår konkurrenskraft, få upp investeringarna och kunna taner arbetslösheten. Densom objektivt vill bedöma den utveckling som skett måstekonstatera att den här politiken vänt den ditintills negativa utveckHngen,kan numerasägas vara på rätt väg igen, även om def återstår-def villjag gärna understryka - en hel del problem för att säkra möjligheterna till enfortsatt gynnsam ekonomisk utveckling. Regeringenfann det nödvändigt att se över konsekvenserna för jordbruket och vårlivsmedelsförsörjning av den ekonomiska utveckling vi fick under de borgerligaåren. Viansåg def också angeläget atf sätta in jordbrukspolitiken i eft vidaresammanhang, i ett livsmedelspolitiskt perspekfiv, Alla delarna i den s, k,livsmedelskedjan spelar ju en vikfig roll för den slutliga produkten beträffandesåväl konsumentpriserna som kvaliteten på våra livsmedel. De är också allaberoende av varandra. Enåtgärd som sänker kostnaderna i ett visst led i livsmedelskedjan kan "ätasupp" i ett annat. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att selivsmedelskedjan som en helhet. Därför behövs en samlad livsmedelspolifik därkonsumenten står i centrum. Det är konsumentens krav på säker tillgång tillfullgoda och hälsosamma livsmedel till rimliga priser som skall tillgodosesgenom livsmedelspolitiken. Därförtillsatte vi livsmedelsutredningen. Som en utgångspunkt för utredningen fastslogsatt huvudmålet för en samlad livsmedelspolitik och därmed också förjordbrukspolitiken måste vara att trygga vår livsmedelsförsörjning såväl ifredstid som vid avspärrning och i krig. Det skall ske genom en långsiktig ochplanerad hushållning med de naturresurser som utnyttjas i jordbruket, understarkt hänsynstagande till miljön, Def skall vidare ske genom en rationelltbedriven produktion som ger konsumenterna livsmedel av god kvalitet tillrimliga priser och den som arbetar i jordbruket likvärdig standard medjämförbara grupper. Familjejordbruketkommer också aft vara den dominerande företagsformen inom ramen fören geografiskt väldifferenfierad jordbruksproduktion. Jag vill ocksåunderstryka den roll jordbruket spelar för att skapa arbetstillfällen i bygderdär annan sysselsättning är svår att få. Utredningenskulle bl, a, pröva vad den ökade koncentrationen i olika led inneburit förpriset och kvaliteten på livsmedlen, men också från berédskapsr ,sysselsättnings- och regionalpolifiska synpunkter. Viville också ha prövat vad den koncentrafion av ägandet som pågår inomlivsmedelshanteringen kan komma aff innebära för framtiden, och vilken roll destora multinationella företagen kan komma atf spela i sammanhanget. Och viville veta mer om den roll som vår föda har för vår hälsa, Livsmedelskommiftén hadetveklöst ett stort utredningsuppdrag. Medstöd av livsmedelskommitféns arbete kan konstateras atf utvecklingen undersenare delen av och innebar kännbaraprishöjningar på livsmedel. steg livsmedelspriserna ikonsumenfledet med i genomsnitt . föll reallönerna medöver . Prisökningarnaoch den minskade köpkraften ledde fill att konsumtionen av vissa livsmedel,främst kött och fläsk, minskade. ökade produktionen när jordbrukarnaförsökte att kompensera en sämre lönsamhet med utökade besättningar och störrearbetsinsatser. Det var naturligt atf man försökte sig på det. Jordbruketmåste därför i allt högre grad sälja produkterna utomlands med ökadeexporfkostnader som följd. Dettahar inneburit ytterligare försämrad lönsamhet för jordbruket och verkar på sikthöjande på den inhemska konsumentprisnivån. Förstora grupper av konsumenter, inte minst barnfamiljerna är priset avgörande förvilka livsmedel man kan köpa. som många konsumenter här i landet pågrund av prisnivån tvingas avstå från att köpa t, ex, kött i den utsträckningde skulle önska, måste svenskt kött säljas till utlandet tiH priser som liggerlångt under produktionskostnaden. Vi är inne i en ond cirkel, dyrare kött,minskad konsumtion, minskade inkomster för jordbrukarna, höjda priser för atfkompensera de minskade inkomsterna osv. Bådefrån konsumenternas och näringens utgångspunkt är det angeläget aft denna ondacirkel bryts. De växande kostnaderna somi dag satsas för atf finansiera en olönsam köffexportmåste i stället i högre grad komma den svenska konsumenten till godo. proposition som levererade 1977 konstaterade han aft föranimalieprodukter bör eftersträvas atf balans i stort sett uppnås mellanproduktion och avsätfningsutrymme inom landet. Kötfkonsumtionensjönk med per person och år. har man försöktlösa det här problemet med kötfrealisationer med jämna mellanrum. Konsumenternakan av naturliga skäl infe se def vettiga i att köttet måste hänga i kylhusenoch dra kostnader för lagring innan def kommer ut på marknaden till ett prissom de svenska hushållen klarar i sin budget. Detär därför angeläget att man prövar metoder för aft mer kontinueriigt anpassapris och produktion så att man kan återerövra den svenska marknaden. Det ärtrots allt den som är tryggheten för den svenske bonden. Det är bakvänt när enökning av produktionen innebär sämre lönsamhet för bonden och dyrare kött förkonsumenten. Attlåta skattebetalarna subventionera möjligheten för hushållen i andra länder aftköpa vårt kött till vrakpriser samfidigt som priserna sfiger här hemma är ivarje fall enligt socialdemokratins mening en orimlighet. Vilöser, uppriktigt sagt, inga problem genom att blunda för verkligheten ochkonservera förhållanden som inte fungerar bra. Den största björntjänsten vikan göra näringen är att säga: Fortsätt att producera oberoende avkonsumenternas efterfrågan, staten betalar. Eftersom ingen ansvarsfull regeringkan acceptera en .sådan politik, blir näringen med en sådan inställning sinegen prispress genom allt större kostnader för en olönsam export. Jaginser naturligtvis att det här inte är några lätta problem för näringen attlösa. Näringen har ett betydelsefullt stöd från samhällets sida i gränsskyddetoch prisregleringen. Staten kan inte dessutom reglera fram en produktionsstyrning,som resulterar i fullständig inhemsk balans i tillgång och efterfrågan på livsmedel.Def skulle medföra så starka ingrepp i produktionen atf eventuella kortsiktigasamhällsekonomiska vinster snart skulle uppvägas av kostnaderna för att bl. a.ordna en stor regleringsapparat. På skulle troligen ett sådantsysfem med detaljstyrning av olika produkter för en hel näringsgren med över100 000 egna företagare också leda tiH en stagnerad utveckling och eftefterblivet svenskt jordbruk i förhållande till omvärlden. Näringen måste taeget ansvar för aft vi får en bättre balans mellan fillgång och efterfrågan pålivsmedel. Dendebatt som förekommit har framför allt gällt frågan om åkerjorden. harpåstått att skall läggas ner och atf detta är den uppfattningsocialdemokrafin står bakom. Man har t. o. m. portionerat ut denna areal påolika kommuner i landet. Låt mig slå fast att det infe föreligger någrasocialdemokrafiska förslag med den inriktningen. Livsmedelskommitfénsmajoritet, som i dessa stycken bestod av socialdemokrater, folkpartister ochmoderater, pekade för sin del på olika tänkbara möjligheter som skulle kunnautnyttjas för ett bättre utbyte av den areal vi intebehöver för vår egen livsmedelsförsörjning, vår beredskapslagring och vårautfästelser till katastrofhjälp och livsmedelsbistånd. Man underströk def värde-som åkerarealen har som produktionsresurs. Man pekade på de negafivakonsekvenser som en nedläggning av åkerareal skulle få för landskapsbild och regionalpolitik.Man pekade på den roll nuvarande åkerareal kan komma aft spela om vi villutveckla eft mindre kemikalieberoende jordbruk. Man insåg aft en anpassning fill alternafiv produktion ayandra grödor än dagens infe kan ske över , utan tar sin fid och attjorbmket därför måste beredas möjligheter till rimliga förhållanden underanpassningen. Atf tror sig vinna fördelar av atf tillvitasina politiska motståndare åsikter och ståndpunkter som dom inte har äruppenbart. Envist vidhöll man i debatten påståenden att moderater,folkpartister och socialdemokrater ville lägga ner . Sedan numera kompromissat sig samman med moderateroch folkpartister om hur stort statens resp. jordbrukefs ekonomiska ansvarskall vara för spannmålsöverskottet och därvid kraftigt prutat pä sinaursprungliga ambifioner borde anständigheten bjuda att upphöra med sinosannfärdiga skrämselpropaganda. Jag märkte atf i sitt inlägg försökte atffortfarande hålla liv i detta påstående. Jag måste erkänna atf jag från börjannär vi diskuterat dessa frågor har haft en känsla aft man inom ärbesviken på aff vi inte motsvarar de förväntningar man haft om att vi skulleinta en ståndpunkt, som i valrörelsen skulle kunna slå på. Men vi intarinte den ståndpunkten. Det är alltså inte våra program som skall refuseras,utan det är som får se över sina. Det finns anledning att i def här sammanhanget ocksånotera moderater nas och agerande. Först kommer man på sakliga grunder överens med socialdemokraterna i utredningen om fördelningen av kostnadsansva ret. Därefter öppnar sig en möjlighet aft tillfoga regeringen ett nederlag. Då låter man de sakliga skälen fara. ' Att och i sin iver aff tillfogaregeringen ett nederlag skulle agera på def sättet var i och för sig ingenöverraskning, def skall jag gärna medge. När en sådan möjlighet öppnar sigväger den sparsamhet man pläderar för när man vill försämra förhållandena försjuka och arbetslösa lätt. Men atf folkpartiledaren skulle ha sålätt atf springa ifrån uttalade överenskommelser och offentligt deklareradeståndpunkter var för mig personligen en besvikelse, infe minst därför attfolkparfiet i sammanhanget körde över jordbruksministern i folkparfiregeringenEric , som jag lärde mig betrakta som en hederlig karl. Jag förstår nu aft det gäller atf vid bedömningen avfolkparfiets inställning i de politiska sakfrågorna inse vad som förfolkpartiet är huvudsak och bisak. Aff tillfoga regeringen nederlag oberoendeav den sakliga motiveringen är uppenbarligen huvudsaken. Detta underströk ocksåBörje i eft av Det är vikfigt atf få ett regimskifte, och dåfår det andra underordna sig. Sysselsättnings- och regionalpolifiska skäl, vid sidan omförsörjningspolitiska skäl ur beredskapssynpunkt, talar för attjordbruksproduktionen i norra bör bibehållas på nuvarande nivå.Jordbruket i norra får mot den bakgrunden, enligt min mening, på ettoskäligt sätt vara med och ta stötarna för överskotten. En uppräkning av prisstödet till jordbruket i norraSverige föreslås i propositionen ske fr. o. m. . Det varnaturligt för regeringen att följa livsmedelskommitténs enhälliga förslag. Medhänsyn tagen till vårt generella önskemål att få en bred samling kringlivsmedelspolitiken baserades, som sade, praktiskt tagethela propositionen med något litet undantag på livsmedelskommitféns förslag, isyfte att underlätta denna breda samling. Det är tillfredsställande aftytterligare medel under utskottsbehandlingen kunnat ställas till förfogande förstödet till jordbruket i norra . Det hade varit helt orimligt att i stället öka defgenerella stödet fill spannmålsodlingen, som de borgerliga partierna föreslår.Jag har vid åtskilliga tillfällen markerat som min och regeringens ståndpunkt,att de av den ekonomiska utvecklingen under de borgerliga regeringarna särskilthårt drabbade jordbrukarna, som i hög grad finns i norra , i första handskulle ha rätt atf påräkna stöd från samhällets sida. Det skulle vara fel aft den som etablerade sig med stödoch råd från samhällets sida, som är väl skickad atf vara jordbruksföretagareoch uppenbarligen skall vara morgondagens jordbrukare skall behöva gå från gårdoch grund och ställa sig i arbetslöshetskön därför aft han drabbats av enekonomisk utveckling som han inte haft den minsta möjlighet atf påverka. Denna jordbrukares situation kan vi infe klara medgenerella åtgärder. I eft läge med begränsat ekonomiskt utrymme är defsjälvklart i första hand sådana jordbrukare som bör komma i fråga församhällets insatser. Def är därför fillfredsställande aff särskilda medel ocksåkan ställas fill förfogande för sådana åtgärder. har man från folkparfiets och moderata samlingspartietssida sagt nej till atf göra på det här sättet. Jag menar aft detta avslöjaräven hur de ser på vad man kan göra i en situafion som vi alla måste varaöverens om är av den karaktären aft vi i första hand måste inrikta åtgärdernapå dem som bäst behöver vårt stöd. Detta om de akuta fallen. En särskild översyn bördessutom, som föreslås i proposifionen, göras av de nyetablerade och högtskuldsafta jordbrukarnas problem. Det blev en sådan utveckling under deborgerliga åren att det är nödvändigt atf se över vilka konsekvenser det somhände då kan ha för fortsättningen. Jordbrukets roll i vår miljöpolitik har under senare tidtagits upp i debatten - med all rätt. Vi måste beakta de långsiktiga effekternapå miljö och livsbetingelser av våra produktionsmetoder. I denproposition för förbättrad kemikaliekontroll som regeringen lagt fram ochriksdagen antagit föreslår vi också en betydande skärpning av användningen avbekämpningsmedel. Vi inför förbud mot flygbesprutning över . Vi germyndigheterna i uppdrag att se över den programmerade besprutningen. Vi villha bort den onödiga användningen av bekämpningsmedel. Inom animalieprodukfionen har man inte alltid itillräcklig omfattning beaktat djurens naturliga beteende, varför negativaeffekter beträffande djurens hållbarhet och motståndskraft mot sjukdomar, mednegativa effekter också på livsmedlens kvalitet. Vi måste därför nu allvarligtöverväga möjligheterna till sådana produktionsformer som med bibehållande avhög effektivitet motverkar dessa risker. Vi satsar därför på en integrerad forsknings- ochutvecklingsverksamhet om alternafiva produktionsformer på jordbrukets ochträdgårdsnäringens områden. Den bör åstadkommas inom eft sammanhållet program.Huvudansvaret för att upprätta ett sådant program och stödja forskning.s- ochutvecklingsverksamheten inom detta område har lagts på skogs- och jordbruketsforskningsråd, som skall presentera sitt program. Forskningen om livsmedlens kvalitet måste ägnas ökaduppmärksamhet. Livsmedelsforskningen skall ju försöka ge svar och även bidratill aft öka förståelsen för sambanden mellan kost och hälsa. Den skall ocksåge underlag för produktutveckling inom hela livsmedelskedjan. Regeringen har i en proposition om livsmedelsforskningenföreslagit ökade resurser till forskningen om våra livsmedel. En effektiv livsmedelskontroll är en vikfig byggsfen i engod livsmedelspolifik. Konsumenterna måste veta vad de får för pengarna ochaft kvaliteten på livsmedlen håller vad de lovar. En särskild utredning ser förnärvarande över livsmedelskontrollen på regeringens uppdrag. Den debatt om vår livsmedelsförsörjning somvi har fått i gång som ett resultat av livsmedelskommitténs arbete har varitbåde nyttig och nödvändig, Å ena sidan står def klart att inte isolerat kangå över till en frihandelspolitik på detta område. Det skulle slå ut storadelar av def svenska jordbruket och i övrigt i olika avseenden få sådanakonsekvenser för samhället atf den tanken avvisats av en nära nog enhälligremissopinion, Å andra sidan måste man komma fill rätta med deorimligheter som uppstått genom den obalans vi fått mellan produktion och konsumfion. Boven i dramat är de effekter på regleringssystemet somföljde av den ekonomiska utvecklingen under de borgerliga regeringsåren, Aff vifår ordning på ekonomi är därför en av förutsättningarna, Atf vi fåren bättre anpassning av produktionen till våra behov är en annan. När jordbrukarna själva, som är fallet, börjat inse affdef blir nödvändigt aft i högre grad satsa på aff den svenske konsumenten kanfå en köttbit på bordet än aff offra alltmera pengar på atf få ut eft växandeöverskott av kött på världsmarknaden fill allt sämre priser, har def kommit inmera realism i debatten.