prot · G80914 · 1984-12-31 00:00:00 — beklagar jagaff vi infe kunde få eft positivt svar också på den tredje frågan, om beloppenför de behovsprövade bidragen. Dessa belopp är infe oväsentliga när def gällermöjligheterna atf förhindra konkurser för jordbrukare som kan råka falla mellanmaskorna i skördeskadenäfet. Såsom skördesifuationen ser uf i årkommer def att krävas betydligt större belopp - inte bara mer än ,utan också mer än de 3 miljoner som betalades uf och somjordbruksministern åberopar, Def går alltså infe att jämföra föregående år meddetta år, är det betydUgt kärvare för jordbrukarna än . AnL 40GUNNEL (): Def hade varit angeläget atf få svar ocksä påfrågan om bidragen. Jag vill i alla fall erinra om aft LRF gått ut ochinformerat om atf bidraget är alldeles för litet. Man menar från LRF affbidraget kraftigt bör höjas fill en nivå som fastställs när skadornasomfattning bättre kan överblickas. Jag önskar och hoppas att jordbruksministern också i denhär frågan tar sitt. ansvar för de många jordbrukare som är oerhört hårtdrabbade av de väldigt omfattande skördeskadorna. Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1984/85:72 om skördeskadesysfemet AnL 41 Jordbruksminister ; har frågat mig om dels vilkabelopp som har betalats uf som ersättning för skördeskador ochefter vilka kriterier defta skett, dels när regeringen beräknar att redovisaförslag om ett nytt skördeskadesystem. De ogynnsamma skördeförhållandena föranledderegeringen aff efter framställning från skördesfafistiska nämnden besluta omvissa särskilda åtgärder inom ramen för skördeskadeskyddef. Dessa åtgärder komaff innebära aft totalt 157 milj, kr, betalades uf i skördeskadeersättning. Avbeloppen är ca 59 milj, kr, hänförliga fill regeringens beslut om att vidtasärskilda åtgärder skörd. Jag vill också nämna atf regeringentidigare beslutade aft statlig lånegaranti skulle kunna gesfill jordbrukare som fått likviditet ssvärigheter t ill följd av skördeskadaunder , När def gäller def framfida skördeskadeskyddef redovisadejag i ett svar på en liknande fråga att man i överläggningarna omjordbruksprisregleringen enats om att arbetet med fråga om skördeskadeskyddefskall fortsätta i en särskild grupp i syfte att förslag om ändrathuvudmannaskap skall kunna läggas fram /. Gruppen har haft diskussioner medrepresentanter för () om hur det framtidaskördeskadeskyddef skall kunna utformas, LRF har presenterat ettmaterial i frågan för sina medlemmar och kommer att hållamedlemsråd. När detta har skett kommer diskussionerna i gruppen aff fortsätta.Utgångspunkten är fortfarande aff förslag i frågan skall kunna läggas framunder 1984/. AnL 42STEN (); Jag ber aft få tacka jordbruksministern för svaret. Skördeskador kan vålla mycket svåra problem i enskildafall, "Årets skörd är rena katastrofen", säger en lantbrukare i en avdagens länstidningar i , Drygt 30 av hans går inte attskörda. Ekonomiskt blir det en förlust på . Dessutom är def andraåret i följd som skörden misslyckats, förlorade han , Skördeskadeersäffningenblev den gången . Han vet inte om han kan klara av att behålla gårdenefter vad som hänt, I tisdagens Lantbruksmagasin gavs ett annatexempel. En jordbrukare i berättade atf han hade spannmål och70 hektar oljeväxter som han över huvud taget inte kunnat skörda, Def är givetvis bra atf vi nu har fått besked om atf detblir en individuell prövning, något som jag länge efterlyst. Men det räckerinte. Vi måste få en genomgripande systemförändring så snart def någonsin går,Def råder ett kompakt missnöje med def nuvarande systemet, Def ärofillräckligf, och det kan slå mycket orättvist i enskilda fall. 5 protokoU 1984/85:12-14 Jag har i min fråga återkommit fill de problem söm uppstodi nordöstra delen av . Det stod klart aft demycket omfattande ekonomiska förlusterna infe skulle täckas av skördeskadeskyddef.I bl. a. LRF:s regi organiserades åtgärder för atf få bidrag ur allmänna medel,dvs. ersättning till följd av naturkatastrof. En särskild blankett trycktes ochdistribuerades. På blanketten fanns anvisningar om atf ansökan skulle ingestill regeringen. Många av dem som fog fasta på denna möjlighet har inte fåttnågot besked . Andra har fått ersättning, men man är inte klar överom den har kommit till följd av detta ansökningsförfarande till regeringen,eller om def var fråga om utbetalningar från skördeskadeskyddef. De som blevhelt utan ersättning har naturligtvis blivit mycket besvikna. De berörda lantbrukarna har noterat affregeringen ställde nära 2 milj, kr, till förfogande för affhjälpa de bosfadsfasfighefs-ägare i som drabbades av sammakatastrofala regnmängder, Alla är naturligtvis glada för atf man klarade uppden delen av följdverkningarna av naturkatastrofen. Men lantbrukarna i fraktenundrar förstås vad som i rättvisans namn kommer att göras för att också deskall kunna få hjälp i motsvarande mån, Jagvill därför fråga; Värdet med regeringens ellerjordbruksdepartementets goda minne som berörda lantbrukare råddes att sökabidrag ur allmänna medel? Om svaret är ja på den frågan, varför har intebeslutsprocessen fullföljts? Många väntar fortfarande på besked. Om svaret är nej, varför har infe regeringen förvissat sigom atf korrekt information om vad som kan göras, resp, inte kan göras, i deaktuella fallen har nått uf till alla berörda? Många med mig frågar sig : Om man inte kan klara avatf hjälpa dem som drabbades , hur skall man klara av situationen ?Def finns ju, som jag inledningsvis nämnde, enskilda brukare som drabbatsmycket hårt . AnL 43 Jordbruksminister ; Nafurkafastrofanslagef har infe använts förutbetalning av skördeskadeskydd. Det är ett anslag av helt annan karaktär. Detvar inte regeringen som uppmanade jordbrukarna i aftbegära ersättning från detta anslag. När vi fick in alla dessaansökningar, tyckte vi emellertid att det var rätt aff remittera dem man där skulle kunna bedöma i vilken mån dejordbrukare som hade gjort den här typen av ansökningar kunde vara berättigadetill behovsprövade bidrag. Det var på det sättet vi handlade ärendet. AnL 44STEN (); Def är alltså uppenbart aft de beloppjordbruksministern nämnde i sitt svar till mig gällde åtgärder inom ramen förskördeskadeskyddef, Def var alltså infe fråga om några extra medel. Han sägeraft svaret på den av migställda frågan är nej. Dä är def ju uppenbart atf def har brustit någonstansnär def gäller kontakterna mellan alla berörda och att det på många håll harbrusfit i informationen om efter vilka regler man kan få ersättning. Många brukare har på egen hand sökt klara ut hur defförhåller sig, hur man har bedömt de olika ansökningarna och efter vilkakriterier besluten har fattats. Får jag fråga jordbruksministern om def förhåller sig såatf allt beräkningsunderlag på lantbruksnämnderna är offentliga handlingar?Finns det något i det material som berör den fråga vi nu diskuterar som inte äratf befrakta som offenflig handling, oeh i så fall vad? Om ett trygghetspaket för skogsbrukare AnL 45 Jordbruksminister : På den sista frågan kan jag svara affuppgifter som berör den enskildes ekonomi såvitt jag förstår infe är offentUgahandlingar. När def sedan gäller def sätt på vilket regeringenhanterade framställningen från jordbrukarna i kan jag säga atfvi hade en överläggning med dem. Vi var överens med dem om attframställningarna skulle sändas över till få den härtypen av handläggning, AnL 46 'VENSSON (m); Enligt de kontakter jag har haft och enligtvad jag har erfarit under hand råder det trots allt fortfarande en vissoklarhet om hur man hanterat defta. Jag skulle vilja ge jordbruksministernrådet aft han låter sitt departement skicka några företrädare för atf i lugnoch ro gå igenom hela den här situationen och klara ut vad som gäller, Def ärmånga brukare som blivit drabbade av detta och som ännu infe har fått någraklara besked om vilka möjligheter fill ersättning de har. Detta, menar jag,måste man klara ut med tanke på den enskildes ekonomiska situation. Jag tyckeraff man skall vara lika generös mot lantbrukarna i Törebodafrakfen som man varmot bostadsfastighetsägarna i , Överläggningen var härmed avslutad, 14§ Svar på fråga 1984/85:77 om ett trygghetspaket för skogsbrukare har frågat om jag nu ärberedd atf snabbt lägga fram förslag om införande av ett trygghefspaket förskogsbrukare. () och () hemställde i skrivelser till regeringen affskogsvårds-avgiftsmedel avdelas för att täcka kostnaden för ett trygghefspaketför skogsbrukare. Den borgerliga regeringen beslutade Om ett trygghetspaket för skogsbrukare att inte vidta någon åtgärd med anledning av ansökningen, LRF och SSR har i nya skrivelser fill regeringen den 14maj och hemställt atf medel för ett trygghefspaket förskogsbrukare avdelas i kommande budget så atf försäkringssystemet kan träda ikraft fr, o. m, /86, Frågan prövas i höstens budgetarbete. AnL 48 (); Jag tackar jordbruksministern för svaret. Bakgrunden till min fråga är aft i stort sett allaförvärvsarbetande i har avtalsbunden AMF, som även kallastrygghefspaket, men de självverksamma skogsägarna har inte det. Desjälvverksamma skogsägarna är den grupp i samhället som utsätts för de störstaolycksriskerna. Det framgår klart av den statistik som finns, 1983 skadadesöver 1 000 självverksamma skogsägare under arbetet. Av dessa dödades 17, Det ärmycket alarmerande siffror. Till detta kommer yrkesskadorna, men för dem finnsdef fortfarande ingen statistik framtagen som jag redovisat. säger jordbruksministern i svaret aft LRF har hemställtom medel för eft trygghefspaket fre gånger. Jordbruksministern säger vidare atffrågan skall prövas vid höstens budgetarbete, LRF har i sin senaste skrivelse begärt att detta skulleinföras frän , vilket jag anser är eft mycket berättigatkrav. Därmed kan jag säga att jag infe är nöjd med svaret frånjordbruksministern, eftersom en enig riksdag skrev fillregeringen; "Utskottet anser liksom motionärerna atf def vorevärdefullt om även de yrkesverksamma skogsbrukarna kunde erhålla den ökadetrygghet som erbjuds genom arbefsmarknadsförsäkringarna. Utskottet delarskatteutskottets mening atf def är önskvärt aft frågan får en snar lösning.Det torde ankomma på regeringen att lägga fram erforderligt förslag iämnet," Def är alltså en enig riksdag uttalade detta.Under dessa tvä år har ingenting gjorts ät defta. Redan då fanns def ettfärdigt förslag i departementet när det gäller hur man skulle gå fill väga.Problemet har varit hur detta skulle finansieras. Jag delar LRF;s uppfattningaff man borde kunna använda skogsvärdsavgiften för detta ändamål. Densynpunkten är ännu mer motiverad än den har varit tidigare, eftersom baraden senaste höjningen av skogsvärdsavgiften inbringar ca 170 milj, kr, tillstatskassan, och trygghefspaketet skulle kosta ungefär 15 milj, kr. Jag tycker atf alla förutsättningar finns för en snabbhandläggning, och jag skulle därför vilja fråga jordbruksministern om def ändåinfe mot den bakgrund jag här har skisserat finns anledning aft handla litetsnabbare än som blir fallet om frågan skall prövas i budgetarbetet - dåikraftträdandet kommer aff ske mycket senare än , en tidpunkt somjag tycker är motiverad. AnL 49Jordbruksminister ; Herr falman! I den framställning som jagfått från och hemställer man atttrygghefspaketet skall införas så att försäkringssystemet kan träda i kraft fr,o, m, /86, Detta gör man naturligtvis i medvetande om affmöjligheten är knuten till budgefbehandlingen. AnL 50 (); , ., ' Om ett trygghets- Herr talman! Kan vi då förvänta oss ett positivt resultat av arbetet i i .,f i jordbmksdepartementet,så aff vi kan räkna med dels aft systemet genomförs , , fr. o. m.det daturn som jordbruksministern anger, dels atf finansieringen sker genomskogsvårdsavgifterna, vilket jag tycker vore fullt logiskt? AnL 51 Jordbruksminister : Herr falman!Jag höll på aff säga; är vi där igen! Man begär av mig aff jag skall föregripade beslut som regeringen har atf fatta i samband med budgetarbetet. LennartBrunander vet mycket väl aff jag infe kan stå här i bänken och fatta beslut iden typ av frågor som vi skall hantera i budgetarbetet. AnL 52 (); Jag försfår fullkomligt jordbruksministernssituafion. Def är infe så lätt aff ge besked. Men har man haft pä sigaff fatta beslut, då hamnar man förr eller senare i den situafionen aff manmåste ge besked. Jordbruksministern och den socialdemokrafiska regeringen harju haft tid på sig, men ingenting har gjorts. Det är mot den bakgrunden jagställer de här frågorna, AnL 53 Jordbruksminister : Herr talman!Jag tror infe aff def är oförsynt om jag påpekar aft beslutet hade kunnatfattas av en tidigare, borgerlig regering, som fick samma framställning. Detligger kanske någonting i atf man i diskussionerna måste överväga om den vägsom anvisas i def förslag som ligger på bordet är den lämpligaste, AnL 54 (): Menar jordbruksministern med def sista hansade aff förslaget om eft trygghetspaket för skogsägare kanske inte är detlämpligaste Systemet, eller är def finansieringsfrågan som jordbruksministerntalar om? AnL 55 Jordbruksminister : Herr falman!Jag ser infe något fel i själva systemet, utan vad def är fräga om ärsjälvfallet hur man skall lägga upp finansieringen. Man får då bedöma vilkaeffekterna blir om skogsvårdsavgiften fas in i bilden, med den karaktär den haroch den omfattning den kan få för olika grupper av skogsägare. 7 protokoU 1984/85:12-14 Omanvändningen av inkomsterna från skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel AnL 56 (): Jag vidhåller min uppfattning att en finansiering viaskogsvärdsavgiften, så länge vi har den kvar, är den lämpligaste. Överläggningenvar härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1984/85:78 om användningen av inkomsterna från skatten påhandelsgödsel och bekämpningsmedel har frågat mig vilka förberedelser regeringen vidtagitför aff de medel som inflyter till staten från skaften på handelsgödselmedeloch bekämpningsmedel kommer atf tillfalla de ändamål som harbeslutat. Denfråga tar upp bereds f. n. inom . Ärendetkommer efter slutförd beredning aft redovisas för . AnL 58 (): Jag ber atf få tacka jordbruksministern för atf han ställer upp ochsvarar pä min fråga. Det är dock anmärkningsvärt aff def inte går atf få någotkonkret besked. Bakgrundentill min fråga är riksdagsbeslutet med anledning avregeringsförslaget om miljöavgifter vid användning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Då bifölls också ett förslag frän om aft desålunda inflytande medlen skulle användas fill utökad forskning, rådgivning ochmiljöförbättrande åtgärder. Regeringensursprungliga avsikt var tydligen enbart att statens kassa skulle förstärkas.Jag citerar ur propositionen; "Från hälso- och miljösynpunkt är detangeläget att användningen av såväl bekämpningsmedel som handelsgödselminskas. För att uppnå detta syfte bör särskilda miljöavgifter tas ut på dessaprodukter." Omregeringen varit verkligt angelägen om att minska handelsgödselanvändningenoch användningen av bekämpningsmedel i jordbruket, så hade givetvis samtidigtförslag lagts fram om aft de sålunda inflytande medlen skulle utnyttjas för atffinna alternativ fill dessa produktionsmedel. Densnabba utvecklingen av jordbruket sedan har inneburit enkraffigt ökad användning av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel. Aftbruka dessa produktionsmedel för atf höja skördeutbytet är Uktydigt med vad vikallar det konventionella jordbruket. Närden socialdemokratiska regeringen nu lägger fram förslag om miljöavgifter påjordbruket utan att nämna ett ord om behovet av alternativa odlingsformer ellerökad rådgivning, tycker jag atf man förstärker intrycket av aff def är detkonventionella jordbruket som skall pressas litet hårdare men dock infe förändrasi någon större utsträckning. Det är också så atf t. ex. lantbruksnämnderna istort sett ser till lönsamhefskravet och inte har nägon speciellinriktning på aft minska dessa produkfionsmedel. En bonde, som intervjuas i Miljöakfuellt nr 3 1984, säger:"Ekonorhin tvingar oss aft använda gifterna, , , Kraven på alltrationellare jordbruk ökar fill år, som en följd avjordbruksprisförhandlingarna, I princip måste jag öka avkastningen varjeår för atf kunna hålla kvar vår ekonomiska standard," Öka sin avkastning kan bönder i princip göra på tre sätt:gödsla hårdare, rafionalisera och mekanisera eller bekämpa allt flerväxtskadegörare. Vi måste skaffa oss ökade och bättre kunskaper om alternafivfill dagens produktionsformer. Från jordbrukarnas egna organisafioner har förslag lämnatsfill regeringen beträffande användningen av de influtna medlen. Hur ställer sigjordbruksministern fill förslaget om en fond exempelvis? Regeringen har lagt fram eft förslag om förändring avmiljöskyddslagen -kan den kallas. År jordbruksministern beredd attfill de åtgärder som där måste vidtas ge bidrag från de medel som flyter ingenom handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifterna? Jag vill, herr falman, slufligen betona att medel frånavgifter för handelsgödsel- och bekämpningsmedel skall användas för aff ökaforskning och rådgivning för aft pä sikt minska dessa produktionsmedelsanvändning. Om användningen av inkomsterna från skatten påhandelsgödsel och bekämpningsmedel Under defta anförande överfogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar, AnL 59 Jordbruksminister : påstod atf vi inte skulle hagjort några insatser för aft främja möjligheterna till alternativ produktion.Men jag hänvisar till aft i den forskningsproposition som vi förelade riksdageni våras redovisade vi ett forskningsprogram på det här området, så att vibättre skall kunna tillvarata de möjligheter som kanske öppnar sig här till enur miljösynpunkt bättre utvecklad jordbruksproduktion. Såvitt jag försfär ärdef första gången som en sådan här satsning kommer till stånd, och den sker påförslag av den nuvarande regeringen. Sedan måste jag vidhålla - defförstår också - atf eftersom beredningen pågår i kanslihuset kanjag inte nu fa ställning fill på vilka olika poster vi kommer atf satsa medelunder def budgetår som ligger framför oss. En redovisning av dessa kommer, somjag sagt, att lämnas . AnL 60BÖRJE (); Jag vill understryka just det förhållandetatt regeringens proposition i detta ärende fick ett förändrat innehåll vidriksdagsbehandlingen på så sätt atf def slogs fast att avgifterna, i motsatsfill vad regeringen föreslog, skulle gå till ökad rådgivning och forskning föratt minska användningen av den här sortens produkfionsmedel, handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Jag menar aft det vore angeläget aff bortåt efterdetta beslut få något slags redovisning från regeringen - hur man tänker Om bevarande av vissa skogstyper, m. m. handla i förhållande fill beslut. Jag vill ytterligare understryka att def gäller aft utökarådgivning och forskning på def här området ufifrån de resurser som skapas närdessa medel levereras in, Def är ju fråga om åtskilliga tiotal . Jag tycker aff jordbruksministern här skulle kunna anläggaåtminstone någon synpunkt när det gäller frågan om vartill de utökaderesurserna skall användas, AnL 61 Jordbruksminister ; När vår beredning är färdig, skall jagsjälvfallet redovisa vilka utgifter över budgeten som vi kommer aff ha för deändamål som här frågat om. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på interpellation 1984/85:20 om bevarande av vissa skogs-typer, m. m. har frågat vilka åtgärder jagämnar vidta för att hindra utrotningen av den vifryggiga hackspetten, för attundvika nuvarande allvarliga nackdelar frän allmän nafurvårdssynpunkf av5:3-safsningen och för aff undvika en förvärrad situafion i fråga om försurningoch skogsdöd som följd av 5:3-satsningen. Skogsvårdslagen föreskriver aft hänsyn skall fas fillnaturvårdens intressen vid bl, a, utformningen och tillämpningen av olikaåtgärder som syftar till atf få till stånd ett mera aktivt skogsbruk. Med stödhärav har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om hur hänsynenskall komma till uttryck mera i detalj. och harnyligen tillsammans presenterat riktlinjer för skogsvärdsstyrelsernas ochlänsstyrelsernas samarbete i frågor som rör den nafurvårdshänsyn somskogsbrukets utövare är skyldiga atf ta i sin verksamhet. Därav framgår bl, a.att länsstyrelserna bör förse skogsvärdsstyrelserna med underlagsmaterial iarbetet med 5:3-skogarna, En lista på sådana typer av områden som kan vara avsärskild betydelse från nafurvårdssynpunkf har redovisats. Skogsvårdsstyrelsenbör enligt rikflinjerna samräda med och i vissa fall med kommunennär sådana områden är aktuella för åtgärd. Vid en ansökan om bidrag föravveckling av 5:3-skogar skall också regelmässigt ta redapå om anser att den aktuella marken med hänsyn fill naturvårds-eller kulturminnesvårdsvärden infe bör tas i anspråk för virkesproduktion. Vid prövning av en ansökan om statsbidrag för avvecklingav 5:3-skogar skall hänsyn alltså fas fill naturvårdens och andra allmännaintressen. Bidrag fär infe beviljas om åtgärden i fråga står i strid medbestämmelserna om naturvårdshänsyn i skogsvårdslagen. bidragsförordningenfår lägproducerande bestånd som bedöms ha särskilt värde frånnaturvårdssynpunkt infe ingå i återväxtförefag som erhåller bidrag, 5;3-programmef är alltså numera omgärdat av en radföreskrifter som hindrar den negafiva utveckling som oroar sigför i sin interpellafion. En ökad inblandning av lövträd, exempelvis björk, där defnormalf växer barrträd har i den allmänna debatten föreslagits som en möjligåtgärd mot försurningen. Lövträd kan höja markens pH-värde och ha en allmäntmarkförbättrande inverkan, I den aktionsplan mot luftföroreningar ochförsurning, som i samarbete med berörda myndigheter harutarbetat på mitt uppdrag, konstateras aff underlaget är för svagt för atf mani dag skall rekommendera en allmänt ökad andel björk i def svenska skogsbruketMyndigheterna anser atf den forskning som redan inifierafs om hur lövträdpåverkar och påverkas av luffföroreningar ytterligare bör förstärkas.Aktionsplanen bereds f, n, i . Problemen med försurningenmåste emellerfid i första hand lösas genom att utsläppen begränsas. , Vadsärskilt gäller fråga om den vifryggiga hackspetten vill jagframhålla att de naturvårdshänsyn som skall tas med stöd avskogsvårds-lagstiftningen innebär aft levande eller döda äldre lövträd ellerenstaka torra barrträd vid slufavverkningar bör sparas som näringsfräd ochbofräd ät bl. a, hackspettar. arbetar med att genomreservatbildning skydda sådan naturmiljö som är av värde för bl, a, denvifryggiga hackspetten. Om bevarande av vissa skogstyper, m. m. AnL 63LARS (): Jag har i min interpellafion tagit upp en radproblem som hänger samman med den s, k, 5:3-safsningen, Mina frågor gäller idef sammanhanget huvudsakligen de bestånd av löv- och blandskog som räknas in i5;3-besfånden. Def kan gälla tidigare inte nyttjade nafurlövskogar ochigenväxande kulturlandskap. som jag tackar jordbruksministern för svaret,vill jag uttrycka min oro över innehållet i detta .svar. I stort sett framgårdet nämligen att jordbruksministern är nöjd med nuvarande förhållanden ellerhyser tillförsikten aff de åtgärder som föreslagits är fillräckUga. Underlaget är för svagt för atf man skaU kunnarekommendera ökad andel björk i skogsbruket, säger jordbruksministern. Enligtvad jag har hört, men inte fått skriftligt bekräftat, fanns det en tidigareversion av naturvårdsverkefs rapport med förslag om rekommendationer om ökadandel lövträd. Underlaget är för svagt, säger alltså jordbruksministern. Årinfe indicier tillräckligt för atf nu vidta åtgärder för atf också satsa påbjörk och andra lövträd? Är infe försurningsriskerna så allvarliga aff vi måstearbeta på alla fronter? Inom miljöområdet måste man agera på misstanke. Det hari flera fall visat sig, aft det annars blir . Jag delarjordbruksministerns uppfattning aff vi måste motverka luffföro- Om bevarande av vissa skogstyper, m. m. reningarna.Folkpartiets motioner, som är många på det området, avslås tyvärr alltför ofta. 5;3-satsningen skall genomföras under en i ekologiskasammanhang mycket kort fidsperiod. Stora arealer, som varit lövskog,naturskog oeh igenväxande hagmarker, skall förvandlas fill nyplanteradebarrskogsom-råden.