prot · G80948 · 1984-12-31 00:00:00 — Det statliga ansvaret bör enligt vår meninginnebära all ekonomiskt stöd ges ål del regionala utvecklingsarbetet, alt denkunskap och kompelens som finns hos berörda statliga organ, l.ex.regionmusiken, Rikskonserler och , ställs till de kommanderegionala huvudmännens förfogande under regionaliseringsarbetet. Att omställningen till den nya organisationen kommer attställa stora krav på de nya huvudmännen är uppenbart. Därför bör enligt vårmening elt särskilt uppdrag ges till de nu nämnda organen i enlighet med vadsom anförts i reservation 4. I samma reservation lar vi upp behovet av allstödja utvecklingsprojekt, t. ex. turnéverksamhet, under liden fram lill dessorganisationen är genomförd. Vi föreslår att 1 milj. kr. Enligt förslaget kommer enorganisationskommitté all ha ansvaret för förslagets genomförande. Del är dåviktigt all denna kommittés arbete blir väl förankrat i musiklivet, så all deolika frågorna kan behandlas kvalificerat och sakkunnigt. Utgångspunkten måstevara att de nya huvudmännen får överta en väl fungerande och starkorganisation. Jag yrkar på denna punkt bifall till reservation 4 och iövrigt bifall lill utskottets hemställan. av regionmusiken och Rikskonserter av regionmusiken och Rikskonserter 54JAN-ERIK ,(fp): I morse kl. 9 var del toner och inte ord iriksdaghuset. Vi kunde lyssna lill Gollandskvarletlen, lill StockholmsKammarblåsare, Brass, och flöjtislen . Delvar en väldigt fin konsert. Akustiken tyckte jag särskilt gynnade arian urFigaros bröllop och cirkusmusik. Jag hoppas alt herr talmannenser lill alt en morgonkonsert blir elt årligt återkommande inslag i riksdagensarbete. Han har ju alltidsalta kommentarer. Han började med att säga att fastighetsskatten, som vi talatom tidigare om här , blir dålig för alla, men musikreformen, kan bli braför alla. Jag vill instämma i detta men bara under en enda förutsättning,nämligen att landstingen lar sitt kulturpolitiska ansvar på allvar. För det ärinte bara fråga om att föra över statens resurser lill landstingen. Del ärframför allt fråga om vad landstingen själva vill göra av dessa medel och avegna resurser. Där säger erfarenheten all somliga landsting har haft en godkulturpolitisk ambition, andra har varit mera passiva. Jag skulle önska alt delnu bleve en ädel tävlan mellan landstingen om all använda resurserna på ellsådant sätt att medlen formeras. Utskottet är i stort sett enigt. Del har vi kunnat blidärför all vi på en rad punkter har skrivit oss samman till en som jag tyckerläsvärd text som är ägnad att studeras noga av både utbildningsdepartementetsfolk och inte minst organisationskommitténs ledamöter. Det är viktigt alt desom läser detta inte förleds av att utskottet på en rad punkter formellt yrkaravslag på motioner utan ser på vad som faktiskt slår i texten. Jag vill ta uppnågot av det. Kvaliteten ställs i centrum. Denna viktigamusikproposition rymde inte ordet "kvalitet". Man talade om mångfaldoch bredd, men man hade av någon underlig anledning glömt bort ordet"kvalitet". ställer utskottet sakerna på plats, och det ärviktigt, eftersom detta blir en bra reform enbart om kvaliteten står i centrum. Min andra huvudsynpunkt är att det måste bli stort utrymmeför frilansarna. fanns det en enkät i , där samtligasom uttalade sig underströk detta. Jag citerar vad den nyutnämnde chefen förStockholms konserthus sade: "Frilansarnas och tonsättarnas situation är prekär iekonomiskt och socialt avseende. Del är allvarligt att deras röst har varit såsvag inför omorganisationen och att de så litet har varit inblandade i enprocess som kommer alt ha mycket stor betydelse för deras framtid. Att tillförsäkra dem arbetstillfällen kräver en kvoteringeller öronmärkning av pengarna, annars kommer de fria ekonomiska resursernaatt smälta samman fort i ett ekonomiskt krisläge." Detta är också en kvaUletsfråga, och det är enansvarsfråga att se fill att inte denna reform ytterUgare vidgar klyftornameUan dem som är anställda och har heltidslöner och dem som står utanför dettaoch är beroende av att efterfrågas med sin sång och musik. Den tredjepunkten är att det måste finnas resurser hos det centrala Man kan hårdra delta - det vet jag alt man gör iorganisationskommittén - och säga alt med de medel som föreslås blir det enkrona till musik, medan resten går ål till löner och administration. Del ärdärför som vi i har föreslagit att vi i varje fall skulle anslå 3milj. ytterligare, för att det skall bli verksamhet för pengarna. Jag ärövertygad om att när organisationskommittén är färdig med sitt arbete, kommer manalt hamna på den linjen. Del är ju ingen mening all ha en stor, centralmusikadministration om man inte med ekonomiska resurser kan stimuleralandslingen lill nationella och internationella turnéer och annat sådant. Jag yrkar alltså bifall lill vår reservation och ärövertygad om att organisationskommittén kommer att hamna på dennalinje. , herr talman! Del är sällan en stockholmare fårvara lokalpatriol, men jag har med glädje noterat att utskottet helt enhälligtsäger: "Utskottet anser såväl utifrån kullurpoliliska som lurislmässigasynpunkter all myckel starka skäl talar för alt en högvakt med beriden musikkårbör bibehållas." Det är också en kvalitetsfråga, och mot bakgrund av altdelta torde bli enhälliga uttalande skall man väl kunna betrakta deplanerade attentaten mot den beridna musikkåren som lyckUgen avvärjda. av regionmusiken och Rikskonserter 55EVA (vpk): Del är inte ofta vi diskuterar musik här iriksdagen. Del är glädjande att så sker . Senast var det - om jag minnsrätt - i anslutning lill förslag, då kammaren hade att laställning lill en proposition om musiklivets totala situation. Från vpk:s sida har vi därefter i anslutning tillkulturproposilionen tagit upp särskilt frilansarnas, de fria gruppernas ochjazzmusikernas villkor. har vi alt ta ställning lill en principproposilion omregionmusiken. använde, mer eller mindre, mina argument. Imångt och myckel delar jag det synsätt han gett uttryck för när det gäller denhär propositionen. Del är fråga om en principproposilion, och vi kommer senarealt få ta ställning lill en organisationskommittés förslag. Del finns alltsåanledning att närmare gå in på frågan om medelstilldelning osv. Jag vill gärna citera vad sade i DagensNyheter . Hon är ledamot av kulturnämnden i ,pianist och dessutom producent vid regionmusiken. HertaFischer säger så här: "Reformen kommer i hög grad att bli vad man gör denfill. Det är viktigt all musikerna kommer in i landslingens planeringsarbete,som inte bara får bli en fråga för politiker, administratörer och sludieledare.Kvalitetsfrågorna får inte förbises, här i landet anser vi ju oss gärna ha ellmateriellt kvalitetsmedvetande, men ett kulturellt sådant saknas ofta. Manmåste också hålla i minnet alt landstingen kan arbeta över sina egna regionalagränser. Regionmusiken har alltför mycket bundits till sinnuvarande uppläggning med blåsarbesältning. Bristande resurser har hindrat enomvandling. Men del finns många kombinationsmöjligheter och talet om vissaelitensembler har varit något överdrivet. av regionmusiken och Rikskonserter Det måste också finnas medel för frilansarna samt för nyatonsättare och beställningar. Tanken att utnyttja musiker även sompedagoger", och delta är riktat mot , "är förfelad.Viljan, förmågan eller utbildningen för en sådan dubbelfunklion finns långtifrån alllid. Lika viktigt som alt undvika en sådan splittring är del också altde sammanhållna musikergrupper som finns inte splittras." Vad tar upp, och som även inne på, är kvaliielsaspekien. I den frågan har vi en stark sympati förfolkpartimotionen, men vi tycker alt utskottet har beaktat motionen och alldet är en bra skrivning därvidlag. Också frilansarnas situation tas upp i propositionen, menvi anser alt deras situation särskilt måste beaktas. Del kan finnas anledningalt särskilt förstärka den centrala musikinstitutionens resurser. Vi kommerdärför att i den kommande voteringen lägga ned våra röster när det gäller justreservation 3, som handlar om detta. Vi är inte beredda att la medlenjust från landstingen, men vi ämnar återkomma lill den här frågan. Så frågan om resurstilldelningen. Vi vet att mångalandsting har ell dåligt musikutbud, att det inte bara är planeringen somär dålig ulan att man på vissa håll över huvud laget inte har någramusikprogram. Delta drabbar alla som bor i de regionerna. Det drabbar musikernai form av färre arbetstillfällen. Det drabbar de boende, som inte ges tillfällealt lyssna på elt kvalitetsmässigt bra utbud av musik. Här ges nuorganisationskommittén en stor och svår uppgift, liksom de musikpolitisktansvariga i landslingen. Vi förutsätter alt de kommer alt ta sitt ansvar. Det finns som sagt anledning alt återkomma, men vi tyckeri dag att man kan ansluta sig lill kulturutskottets förslag. Jag har därför,herr talman, inget särskilt yrkande. Under detta anförande överlog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 56 (): Förväntningarna inför det principbeslut omalt verksamheten vid regionmusiken och Rikskonserter skall omorganiseras somkammaren nu har att ta ställning till är myckel stora. Omorganisationeninnebär den största förändring av kulturlivets förutsättningar som skett sedan1974. Det är verkligen glädjande att vi får ett sådant förslag . Uppbyggnadsskedet ute i kommunerna och landstingen har nufått en stabilitet som gör del möjligt att la på sig nya uppgifter. Närhetenmellan musiken, planeringen och arbetsfältet ger förhoppningsvis mer musik tillflera och nya spännande kombinationer av oUka musikformer. Del är glädjande altvi har fått en så bred uppslutning i utskottet kring detta belänkande. Det geruttryck för en positiv och gemensam viljeinriktning för alla partier lill denföreslagna förändringen. Jag betraktar de reservationer som finns fogade tillbetänkandet närmast som små kompletteringar i kanten. Jag skall bara kort beröra några av de ställningstagandensom utskottet gör. För det första, beträffande studieförbundens statsbidragtill kulturverksamhet, har de bestämmelser som tidigare fanns om att dessamedel inte fick användas lill distribution och framförande av produktioner frånregionmusiken. Riksutställningar eller Svenska rikslealern inkl. dessregionala ensembler, nu borltagits. Bakgrunden var önskvärdheten alt utnyttjaalla dessa kulturproducenters arrangemang så mycket som möjligt. Musiker villspela för så många som möjligt - inte tvingas sitta på hotellrummen. Ipropositionen framhåller föredragande statsrådet också betydelsen av enpositiv samverkan mellan amatörkulturella aktiviteter inom studieförbunden åena sidan och olika kulturinstitutioner å den andra. Från utskottets sida ser vi klart fördelarna i dengenomförda förändringen. Vi har dock också sett det som angelägel atteffekterna av dessa regeländringar följs noga, främst med hänsyn till viktenav att värna om frilansmusikernas sysselsättnings- och engagemangsmöjligheter,som ju också har berörts här av både och . Detär viktigt all komma ihåg att denna möjlighet alt utnyttja Rikskonserter ochregionmusiken hos studieförbunden säkert har bidragit lill att mankunnat knyta lill sig frilansmusiker i olika arrangemang. Den översyn av olika arrangörsavgifter som statsrådetaviserar är enligt utskottets mening mycket angelägen. Vi anser också all delbehövs en konkurrens till den privata förmedlingen av utländska artister, inteminst med hänsyn till den snabba kostnadsutvecklingen på området. Det ärönskvärt att ett förslag kan läggas så snabbt som möjligt. För del andra har vi till utskottet fått flera motioner omvikten av ett regionall samarbete mellan flera län. Jag tror alt senare talarei dag kommer att ta upp sådana frågor. Det gäller främst , övre Norrlandoch Gävleborgs- och . Man har aktualiserat frågorna utifrånsymfoniorkestrarnas och musikteatrarnas behov. Helt klart är en del musikformer så kostnadskrävande allde förutsätter ett större geografiskt område för att få underlag förtillräckliga resurser. Detta gäller främst symfoniorkestrarna och musikleatern.Båda ligger utanför denna propositions direkta område. Men både propositionenoch utskottets belänkande har understrukit att den regionala planeringeninnebär en möjlighet att ytterligare samordna regionmusiken med det övrigamusiklivet. Den centrala musikkommittén avser enligt vad utskottet inhämtat atti samband med sin medverkan i kommande förberedelse- och förhandlingsarbeteutarbeta modeller för samverkan mellan huvudmännen. Både Landstingsförbundetoch har knutits till musikkommittén, och vi anser del därförnaturligt alt fastare former för samarbete i större regioner än länen,speciellt för dessa musikformer, bör underlättas. För det tredje är arbetsgivarsidans organisation påkulturområdet mycket splittrad. Det är därför angeläget att få en mer samladarbetsgivarorganisation. Från utskottets sida har vi betonat all del ärnödvändigt att regeringen nu tar sig an organisationsfrågan. Den är ytterstbetydelsefull för både teater- av regionmusiken och Rikskonserter av regionmusiken och Rikskonserter Vi har sett del som en fördel om den centralamusikkommiltén inte i sitt arbete är bunden av villkoret alt personalen hos dencentrala musikinsiitulionen och vid regionmusikavdelningen i skallha statligt reglerade tjänster ulan mera förutsättningslöst kan pröva vilkenlösning som blir fördelaktigast. För det fjärde vill jag med några ord beröra dereservationer som finns fogade i betänkandet och de inlägg som gjorts tidigare.Moderaterna vill inte använda den samordnande resurs som landstingen utgör ulanvill alt ell lämpligt antal stiftelser som bildas av de kommuner som finns iregionen, studieförbund, musik- och orkeslerföreningar, enskilda grupper påmusikområdet samt övriga intressenter skall utgöra huvudmän. Inte ett ord sägs om risken för samordningssvårigheler,onödig byråkrati, höga kostnader eller ineffektivitet. Del är en vederlagenpolitisk erfarenhet att om man vill att någonting skall hända snabbi, skall manha en så enkel och "å sammanhållen organisation som möjligt och lill dennaanknyta och lyssna lill dem som är berörda, så att man får en bred förankring. Och tvärtom: Om man vill alt ingenting skall hända,tillsätter man en så stor grupp som möjligt. Båda vägarna har i sanningens namnanvänts i olika politiska sammanhang. Jag speglar därför i förslag dels att manlåter partilinjens motstånd till landstingen helt ta överhand över sunt förnuftnär man står inför en praktisk situation, dels att man förmodligen känner ettganska kluvet intresse för all verkligen sprida musiken till fler människor. I försvarsutskottets yttrande finns en avvikande meningfrån m och fp. Enligt denna skulle, förutom regionmusikens avdelning iStockholm, även nuvarande avdelningar i , , , Uddevallaoch kvarstå under statligt huvudmannaskap. Det hedrar moderaternasoch folkpartiels representanter i kulturutskottet att man inte fullföljer dessatankegångar. I praktiken skulle de naturligtvis ha omintetgjort helaomorganisationen. Men detta visar ju tydligt vilka spänningar som finns isynsättet. Lägg ihop en vidlyftig och oslruklurerad organisation för stiftelsernaenligt modell med starka påtryckningar alt egentligen inte göranågonting alls - då förslår var och en all det har varit avgörande att vi frånsocialdemokraternas sida har drivit den här frågan. För det femte: vill plussa på 3 milj. kr.ytterligare lill den centrala musikinsiitulionen genom en omfördelning från denregionala verksamheten. Både de motioner som behandlas i betänkandet ochdebatten i kammaren visar på alt behovet av ytterligare medel ute iregionerna är stort. Man skulle nästan frestas alt ställa frågan: Är förslagetmånne elt frieri till de centrala institutionscheferna som inte kostarnågonting? De kontakter som jag har haft under hand med den centralamusikkommil-léns ordförande och med olika landsting i landet har visat attlandslingen har en stor vilja och entusiasm att la på sig detta ansvar och attde har mycket stora ambitioner inom musikområdet. Den tveksamhet ochmisstänksamhet som och speglar uppfattar jagdärför närmast så, att man kanske inte har de nära kontakter medlandstingsfolkel ochkommunfolkei ute i landet som del faktiskt vore angeläget alt ha. Landstingenhar ju ökat sina insatser och viljeansträngningar för att förbättrainom musikområdet. Slutligen, herr talman: har i en motion med KarlBoo som första namn krävt en fullständig administrafion i regionerna. Utskottethar framhållit att del särskilt under uppbyggnadsskedet ställs krav påadministrationen, men det är angelägel all understryka alt det är den musiksom kommer ut av det hela som är det viktiga. Att binda för stora resurser iadministration verkar ofta hämmande på utvecklingsarbetet och medför nästanoöverstigliga svårigheter alt senare omfördela resurser till musikens förmån.Utskottet har framhållit betydelsen av all den centrala musikinstitu-lionensarbetsuppgifter avgränsas, så all man undviker dubbeladminislra-tion. Centermotionen speglar nödvändigheten av en precisering avcentral kontra decentraliserad planering. Vi behöver självfallet bådadera. Med del anförda yrkar jag bifall lillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservafioner. av regionmusiken och Rikskonserter 57 () replik; Det talas i utskottets belänkande myckel ombetydelsen av kvalitet. Flera av talarna har i sina inlägg också berörtdetta. När vi diskuterade frågan i utskottet var vi överens om att det är ettmått på god kvalitet att man har utbildade musiker. Utbildade musiker harkommunerna, men inte landslingen. Vi hörde tidigare ett citat ur , där detsades: måste landstingen se lill att man knyter musiker lill sig. Det kommeri så fall att inom landstingen tvingas fram en ganska betydande utbyggnad av enadministrativ och musikalisk verksamhet som inte behövs om man bygger påkommunerna, där resurserna redan finns. Det är vad vi har föreslagit i vårreservation 1. Det har också sagts här alt om manbygger på kommunerna kan ell fåtal stora kommuner klara verksamheten, men intede små. Det är en felsyn. Del är inte meningen alt denna musikverksamhet skallfinnas i bara några få kommuner, ulan alla kommuner skall erbjudas ettsamarbete. Då hjälps de stora och små kommunerna ål, och man kan utnyttjaresurserna på ett förnuftigt och ekonomiskt tillfredsställande sätt. 58JAN-ERIK () replik: trodde att bakgrunden lillfolkpartiets reservation och mina synpunkter i övrigt var att jag hadebristande kontakt med landstings- och kommunfolk. är nog denförsta som antytt att jag skulle ha bristande kontakter på detta område. Densom har ett perspektiv som sträcker sig något längre än Gavleån vet attförhållandena varierar mycket mellan olika landsfing. Känd sak är så god somvittnad. Vad jag sade var alt del är önskvärt att det blir en ädeltävlan. Även om har skött sig bra, finns det mångaandra - utan av regionmusiken och Rikskonserter namns nämnande- som har en bit kvar på vägen. Det är viktigt att del sägs här, så alt maninte tror alt det bara är fråga om att skyffla ul pengar till landslingen ulanalt det ställs krav på kvalitativa insatser. Sedan antydde - på sitt finkänsliga sätt- att del skulle vara elt frieri lill den centrala musikinslitulionens cheferall föreslå 3 miljoner utöver propositionens resurstilldelning. Hon sade ocksåalt reservationen är en liten komplettering i kanten. Tänk vad mycket musikdet kan bli för denna lilla komplettering! Och det är ju musiken som är delviktiga, inte cheferna för musikinstitutionerna. 59 (vpk) replik: Också jag är inne på alt ytterligareförstärka den centrala musikinsiitulionen. Visst behövs medel lill regionerna -del är inte tal om annat. Del finns också socialdemokratiska motioner om delta.Del skall inte bara ges medel till , ulan vi skall förstärka ute ilandet. Men man kan inte tala två språk. Man kan inte kräva bättre kvalitet,bättre situation för frilansare osv. ulan all medge att den centralamusikinsiitulionen behöver förslärkas. Som jag sade tidigare behöver vi kanskeåterkomma lill detta. Frilansmusikerna, kvalitetsfrågorna och olika genrermåste få sin chans. Som och jag har framhållit är denkvalitet man upprätthåller skiftande i de olika landstingen. Jag uppfattade det som positivt attIng-Marie sade att man i del kommande arbetet med organisationskommitténkommer att ta fasta på musikernas krav på alt få delta. Deras dellagande bör dåinte begränsas utan omfatta även musikerna ute i regionerna, som i del härsammanhanget borde kunna utgöra en förstärkning. 60ING-MARIE () replik: Först lill : Vi är eniga om altdet här gäller att slå vakt om musikerresurserna. Det är viktigt all deutbildade musikerna verkligen får spela och att vi genom den här förändringenfår ul mera musik. Administrationen måste vidare bli så effektiv och rationellatt den skapar möjligheter lill samordning, samplanering och kontakter mellanolika former av musikliv, men i slutändan handlar del om att musikerresursernaskall komma till användning. säger alt det är kommunerna som harkompetensen när det gäller musikverksamhel, och i den moderata motionenhänvisas bl. a. till de kommunala musikskolorna. Jag tror all landstingen inomsina kullur-nämndskanslier har de nödvändiga administrativa resurserna - debehöver kanske i vissa fall kompletteras, men de utgör en bra bas - och jagtror också alt de är beredda att bygga upp regionala musikinslitulioner som kanla fram det underlag som behövs för att verksamheten skall fungera bra. Jagtror alt förutsättningarna för detta blir bättre i en regional verksamhet än omstora och små kommuner plus alla andra intressenter ingår istiftelsebildningen. Men vi har sagt i utskottet alt vi inte från riksdagenssida skall föreskriva hur varje län skall ha sin institution organiserad, ochvi avvisar inte landslingen. som är dennaturliga basen i det här arbetet. är mycket vänlig och säger att jag serdetta i ett perspektiv som motsvarar Gavleåns nivå. Den uppfattningen får ståför honom. Faktum är att jag har belägg för att del finns en stor ambition inomlandstingen när det gäller att salsa på delta. Så sent som fick jag avordföranden i centrala musikkommittén, , underlag och kommentarersom ytterligare stärkte min uppfattning i den frågan. Vi ärenigaom, , alt förändringen skall gekvalitet. Men jag tycker det är viktigt alt man inte bara avvisar landstingenutan alt man betonar att de satsningar som görs - t. ex. länslandstings satsningar på , de stora satsningar man gjort frånlandstingen i och annat - faktiskt är värda uppskattning. Jag tycker detär musiken som är del viktiga här, inte att vi ägnar oss ål hårklyverier. Jagkan möjligen medge alt problemaliken i är litet speciell. Men ävenhär kan man vinna myckel på elt bättre utnyttjande och en bättre samordning avresurserna. Slutligen till : Kvaliteten i musiken finnspå många håll, inom den seriösa musiken och bland de yrkesverksamma musikernaute i landet. Om man jämför föreställning med en föreställningpå i tror jag man skall finnaatiden jämförelsen inte alllidutfaller till nackdel. Det har bl. a. vi riksdagsledamöterfåll erfara, när vi har jämfört föreställningar. av regionmusiken och Rikskonserter 61 () replik: frågade tidigare ommoderaterna verkligen vill sprida musiken. Det vill vi. Vi vill sprida denytterligare, nämligen lill kommunerna. Sedan sade i sin replik alt man fårbygga upp en del resurser i landstingen som saknas. Det är bara så att manbehöver inte bygga upp någonting, om man följer vårt förslag att förläggaorganisationen i första hand till kommunerna. 62 () replik: Vad jag sade var altlandstingen har en varierande ambition i kvalitativt hänseende. Då hjälper delinte att man räknar upp några av de mera ambitiösa landstingen. Jag tycker attdel måste vara en naturlig utgångspunkt för en organisationskommitté all inteslå sig lill ro. Det vet jag att man inte gör, ulan att man säger att riksdagsbeslutetinnebär ett krav på kvalitet för att detta stora statsbidrag skall utgå. 63EVA (vpk) replik: Jag förslår uppriktigt sagt inte varIng-Marie fått det ifrån alt jag skulle tycka all inteär bra.