prot · G809133 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi har tidigare och även nu uttalat attde gällande bestämmelserna inte är tillfredsställande men att det finns skälatt invänta de förslag som kan komma med anledning av företagsskattekommittén.Vi vet ju att företagsskattekommitténs underlag och betänkande ligger påregeringens bord och bereds i regeringen. Får jag sedan vända mig till och även tillKjell , som var uppbragt över att jag påstod att egenföretagarna ärprivilegierade. För att det skall bli helt klart för och vad jag sade, upprepar jag att de i många avseenden tillhör enfavoriserad kategori. Jag bygger det påståendet på en undersökning för några årsedan från som visade att den här gruppen nära noggenomgående har lägre taxerade inkomster och således betalar lägre skatt änvad löntagare i motsvarande branscher gör. Det var alltså ett påstående jagkunde göra med anledning av denna undersökning. Man kan också med fog påstå attdessa personer har ett konsumtionsmönster som vida överstiger den levnadsnivåsom löntagare kan tillåta sig. Jag tror att det bara är att hänvisa tillstatistiska centralbyrån, så får och dettabelagt. Om representationsavdragen vill jag till TommyFranzénsäga: Jag vet inte vilket år i följd det är som vi diskuterar den härfrågeställningen. Jag kan alltså hänvisa till tidigare protokoll, men jag villändå påstå att om ett företag i samband med ett affärsengagemang bjuder på enlunch eller en middag, tycker jag det är naturligt att kostnaden är avdragsgill.Jag tror inte - i motsats till - att den möjligheten utnyttjas påett så otillbörligt sätt och i en sådan omfattning som han misstänker ellertror sig veta att det är fråga om. Jag tycker inte det finns något skäl tilländring, men om det kommer radikala förslag från ochvänsterpartiet kommunisterna, skall vi givetvis titta på dem frånsocialdemokraternas sida. vill jag säga, herr talman, att företagandet häri landet går ganska bra . Vi har företag med mycket stora vinster. Och mankommer väl inte ifrån att tycka - om jag får uttrycka mig litet kraftfullt -att ni gnolar litet väl mycket. Men det kanske mest beror på att ni inte villerkänna att den socialdemokratiska regeringen lyckas rätt bra med att fåSverige på rätt köl. Jag tänker då närmast på budgetunderskottet, som nära noghalverats, arbetslösheten, som är på väg att gå ned, industriproduktionen, somhar ökat fyra gånger mer än i andra industriländer, ochindustriinvesteringarna, som har ökat sedan vi tog över regeringsansvaret. Jag tycker att det finns anledning att påpeka att det hargjorts väldigt mycket för att stimulera svensk företagsamhet. 75 BOLUNDGREN (m): Med anledning av det som sadeavslutningsvis vill jagsäga: Det är rätt många svenska företag som går ganskabra , och en del går riktigt bra. Det gör de till en del som en följd avden devalvering som socialdemokraterna genomförde, men till ännu större del pågrund av att efterfrågan, genom den ökade ekonomiska aktiviteten i och iviss mån i , har varit hög - att vi är mitt inne i enhögkonjunktur. Men trots att vi är inne i en högkonjunktur har vi -om vi räknar på - en högre arbetslöshet, på ca 50 000människor, än vad vi hade , i en sämre konjunktur.Inflationen är fortfarande alltför hög. Den är två så hög som i våraviktigaste konkurrentländer, trots att vi är inne i en högkonjunktur.Budgetunderskottet är faktiskt högre än vad det var under de år då detvar borgerlig majoritet i , . /83 råkadevi ut för ett socialdemokratiskt maktövertagande som ledde- till en uppblåsningav underskottet, och därefter har man, från detta uppblåsta underskott, tagitsig ned en aning, bl. a. genom bokföringstransaktioner. Om man jämför pålikartade villkor är undersköttet något högre än vad det var budgetåret1981/82. Arbetslösheten har som sagt varit rekordhög. Den harvisserligen gått ned något - men från den rekordhöga nivån. Bytesbalansen är ett mått på hur vi klarar oss gentemotandra länder, och den har verkligen att göra med den debatt som vi för i dag.Bytesbalansen har varit mycket dålig - minus 5,2miljarder kronor. Allt detta visar att är på fel väg och att denuppehållande politik man försöker bedriva - först en rekordstor devalvering ochdärefter inte några egentliga åtgärder alls - inte har lyckats. Det är just motden bakgrunden som det är så viktigt att diskutera företagsbeskattningen. Omföretagsbeskattningen är för hög kan man inte lösa problemen med den genomdevalveringar m. m. Problemen kan bara lösas genom att man faktiskt anpassarskattenivån i till vad som gäller internationellt så att de svenskaföretagens konkurrenskraft kan vara bra - det är viktigt. Jag skall nu gå tillbaka till de detaljer vi hartagit.upp. Jag frågade inte alls om varför bolagen skall beskattas.Jag frågade varför de skall dubbelbeskattas. Detta är det intressanta, och detskulle jag gärna vilja ha svar på. Genom dubbelbeskattningen är det framför allt enskildamänniskor -människor som vill spara i aktier och förse näringslivet medriskkapital - som drabbas. Som jag sade tidigare," För en person med 50 %marginalskatt återstår bara , av en tusenlapp efter bolagsskatt. Det ärdetta som gör att pengarna blir kvar, dvs, att de har dålig rörlighet. Dettycker vi är helt orimligt. Men som sagt: Varför skall bolagen dubbelbeskattas? Beträffande staketmetoden finns det ett utredningsförslagsom ingen har tagit polifisk ställning till . Det har varit ute på enremissomgång. Remissutfallet har visat sig vara splittrat. Bl, a,har haft tekniska synpunkter av ganska stor omfattning. Motbakgrund av denna modell, som inte är färdigbehandlad och som en delremissinstanser har haft kritiska synpunkter på, vill man uppenbarligen integöra någonting annat. Man vill inte ändra kvittningsreglerna när det gällerunderskott i en kommun mot överskott i en annan. Man har redan gjort det förbolagen. Men varför kan man inte göra det för enskilda näringsidkare - förfysiska personer? Företagsbeskattning m. m. fråga om en del andra saker hänvisar man också tillstaketmetoden. Men detta är en fråga på . Tala om om ni är bereddaatt göra något , exempelvis när det gäller underskotten i olika kommunereller när det gäller bolagsskattesatsen. Är beredd att tala om attregeringen under kommande mandatperiod, om man till äventyrs skulle vinnavalet, är beredd att sänka bolagsskattesatsen och vidta de andra åtgärder sombehövs för att få bättre rörlighet av kapitalet och för att få en lägrebeskattning av företagen? 76 (): säger att vi har haft en liberalföretagsbeskattning. Jag vill därför fråga: Har man nu för avsikt att görainskränkningar i den företagsbeskattning vi har, dvs, att fortsätta på den vägman började och som i sitt förra inlägg talade om? När det gäller staketmodellen vill jag ställa en frågatill , I utredningens betänkande sägs det att det framlagdaförslaget om staketmodellen är en teknisk utredning. Man får ett bestämtintryck av att utredningens avsikt är att förslaget skall komma tillbaka ochatt man skall arbeta vidare på det. Har man nu från regeringens sida tänkt atthelt förbigå detta och själv ta hand om det utan något vidare utredningsarbete? När sedan talade om attsmåföretagarna utgör en favoriserad grupp bygger detta påstående på ganskasvaga motiv. Det enda som egentligen kom fram var att de betalar lägre skatt änlöntagarna. Skatten bygger emellertid på inkomsten. måste vetamycket litet om hur det ser ut i vårt samhälle. Småföretagare, jordbrukare,kulturarbetare och liknande utgör sannolikt inte någon favoriserad grupp. Manmärker i detta sammanhang något av 1960-talets politik från socialdemokraterna,då det stora intresset var att slå vakt om de stora företagen och derasanställda och att mer och mer tränga undan småföretagen. Är det en återgångtill den politiken som socialdemokraterna är inne på? 77KJELL (): Jag skall inte kasta mig in i denfinansdebatt som drog i gång när argumenten tröt utan hålla migkvar vid det vi diskuterar, nämligen företagsbeskattningen, sadeatt vi har en liberal företagsbeskattning. Det är riktigt att vi har enföretagsbeskattning som i många avseenden är bra, men vi har inte en liberalbeskattning av företagare här i landet, , Jag tror att det är en mycket kraftig sammanblandning somskett, när vill lägga resonemanget på den bogen. Vi har i vårt landvärldens hårdaste beskattning av företagare. De beskattas nämligen precis somlöntagare, och dessa beskattas hårdare än löntagare i något annat land. Vi harvärldens hårdaste skattetryck. Jag blev inte uppbragt över påståendet att företagarnaskonsumtionsmönster skulle vida överstiga löntagarnas. Jag blev emellertidförvånad över förklaringen, som skulle vara den att de har lägre inkomster ochbetalar mindre skatt. Att de betalar mindre skatt är naturligt, om de har lägre inkomster,men att de har högre konsumtion om de har lägre inkomster är inte naturligt.Förklaringen till detta skulle kunna vara att vill göra gällandeatt skattesystemet har en sådan konstruktion att företagarna på grund av dennahar möjlighet till en högre konsumtion. Detta vill jag bestämt bestrida. Vi haren del särregler som gäller företagarnas förmåner. Det var detta som vi tog uppnär det gällde blankett 10 och redovisningen av egenföretagarnasuppgiftsskyldighet. Där gäller mycket hårdare regler än vad som gäller förlöntagare i allmänhet. Då återstår alltså möjligheten att antyderatt man skaffar sig inkomster på sätt som skulle gå utanför det ordinarieinkomstsystemet. Detta vill jag över huvud taget inte diskutera. Påståendet attföretagarnas konsumtion vida överstiger löntagarnas är nog hämtat från sammahåll som påståendet att budgetunderskottet närmast halverats, nämligen frånfantasins värld. 78 (vpk): Till vill jag säga att det hela är mycket enkelt. Det finnsett radikalt förslag, nämligen att slopa representationsavdraget. Då når maneffekten att detta inte otillbörligt kan utnyttjas. Dessutom vinner maneffekten att vissa privilegierade grupper i samhället inte får möjlighet attäta och roa sig på skattebetalarnas bekostnad. Detta bHr nämligen det faktiskaförhållandet, när man, som säger, anser att representationen skallvara en avdragsgill kostnad, Anf.79 BO (): Allteftersom den här debatten fortgår får jag rätt i mitt påstående attdet är fråga om ett väldigt gnolande, säger att inflationen är förhög, att vi inte har lyckats. Arbetslösheten är för hög, trots att det ärhögkonjunktur, och underskottet i bytesbalansen pekar åt alldeles fel håll. Detär, och övriga meddebattörer, konsfigt vad snabbt man kan glömma. Nihar tydligen glömt vad ni överlämnade fill den socialdemokratiska regeringen:en jättehög arbetslöshet, den högsta någonsin, ett jättestort budgetunderskott,som vi dess bättre nu håller på att få ned betydligt, och en jättehöginflation. Det var högst ovanligt om det var en inflafion under dentid då och hans partivänner hade ansvaret i . Jagtycker att ni skall sluta att gnola. Vi konstaterar bara att ni också inser attSverige är på rätt väg, och det är klart att ni ogillar detta. Jagskall avsluta med ett citat ur från , som gäller underskottet i bytesbalansen. Det är ett TT-referat, och man skriver så här: "Den ogynnsamma utvecklingen av bytesbalansen beror enligt främst på de stora räntebetalningarna på utlands lånen - ", Till detta, ,är väl ni i allra högsta grad medskyldiga. Företagsbeskattning m. m. 80 BO (): Jag vill bara mycket kort konstatera attarbetslösheten var lägre än arbetslösheten är detförsta kvartalet 1985, Med tanke på att finansministern nu har kommit in ikammaren kan jag poängtera att det gäller den totala arbetslösheten, inräknatde som sysselsätts genom olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. När det gällerden öppna arbetslösheten - om man alltså tar bort den dolda - är det fråga omen annan UtveckHng, Vi har ju ungdomslag och annat. Inflationen är alltför hög. Den blir dubbelt så hög somenligt finansministerns spådomar , Redan nu är den , under denförsta perioden av - där resultatet skall bli , Det intressanta är emellertid inte den absoluta nivån. Detvar en alltför hög inflationstakt i , det äralldeles rätt. Men inflationstakten var också alltför hög utomlands. Det är föross mycket farligare att inflationstaktenl984 i våra viktigastekonkurrentländer var bara en tredjedel av , är inte på rättväg, är på fel väg. Man har inte vågat - antagligen av politiska skäl -vidta de åtgärder som behövdes för att göra devalveringen lyckosam, I fråga om räntebetalningarna till utlandet är detfaktiskt så, , att under de år socialdemokraterna haft majoritet idenna kammare har utlandsskulden ökat lika mycket som då detvar borgerlig majoritet i kammaren. När det gäller räntebetalningarnas storlekkan socialdemokraterna inte på något sätt friskriva sig. Det som är allvarligt är att vi ser en tendens tillökande underskott i bytesbalansen, tvärtemot vad regeringen i sin förskönandefinansplan anger, är på fel väg. 81 (): tar återigen upp frågan omsituationen under sista , Frågan vem som bar skuld tillden situationen kan vi diskutera . Men glöm inte det läge som rådde närden borgerliga regeringen tillträdde 1976! Det har vi fastlagt i protokoll -uttalat av socialdemokratiska riksdagsmän själva i den mängd avinterpellationer som framställdes efter tillträdet. När det sedan gäller arbetslösheten vill jag säga att intehar det åstadkommits de underverk som socialdemokraterna talade om ivalrörelsen , Beträffande inflationen vill jagunderstryka vad här har sagt, att det inte bara gäller att visa hurinflafionsutvecklingen har varit i det egna landet utan också i allra högstagrad hur inflationsutvecklingen är i förhållande till utvecklingen i de ländersom vi konkurrerar med på världsmarknaden. 82KJELL (): Jag begärde egentligen replik bara för atttill protokollet få noterat att i sitt senaste inlägg totaltlyckades undvika den fråga som vi debatterar, nämligen företagsbeskattningen. 83 BO (): Det har ställts en rad frågor till mig, ochdet är möjligt att jag inte har kunnat svara på alla. Jag ställde bara en endafråga: Varför genomförde ni inte era förslag när ni hade regeringsansvaret ikanslihuset? lämnade sitt betänkande , Mensåvitt jag förstår kunde ni inte heller på den punkten ena er, och därför komdet inte heller något förslag från regeringen. Det var ganska belysande för detsätt på vilket de borgerliga regeringarna arbetade under de här sex ödesdigraåren. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 55.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 55 om särskild skattereduktion . 85KNUT (): En borgerlig regering, efter höstens val,skulle enligt socialdemokraterna som bekant medföra strejker och oroligheter,som i och . Här i förefaller det emellertid som om vi nu gårhändelserna i förväg. Vi har visserligen, tack och lov, inga oroligheter. Menmärkligt nog har det brutit ut en strejk, och av allt att döma en mycketkännbar sådan, trots att det är socialdemokraterna som sitter vid makten. Ettav socialdemokraternas argument inför valet, nämligen att det blott är en sosseregeringsom kan garantera arbetsfreden, kan härmed avföras från dagordningen. Det är en händelse som ser ut som en tanke att vi påden första strejkdagen skall behandla propositionen om den särskildaskattereduktionen, en proposition som kommit till för att regeringen vill köpainte bara röster inför höstens val utan också arbetsfred. Som alla vid det här laget vet innebär propositionen attalla löntagare vid taxering skall få en skattereduktion med maximalt600 kr. Så stor blir reduktionen för den som tjänar , eller mer. Förden som tjänar mindre blir skattereduktionen av den del av inkomsten somöverstiger . För att än mer sockra förslaget och se till att pengarnakommer gåvomottagarna till godo före valet är avsikten att skattereduktionenskall genomföras redan till semestern, om nu inte sätter käppar ihjulet på den administrativa sidan. Rent praktiskt skulle det gå till så, attpreliminärskatten för juni månad sätts ned med ett belopp motsvarande helaskattereduktionen. Motförslaget i propositionen finns många invändningar: 1,Finansieringen, Kostnaden för skatterabatten uppgår till ca 2 miljarder kronor och avses inte bli finansierad. Socialdemokraternabryter härvid mot sin alltid tidigare framförda uppfattning attskattesänkningar skall finansieras antingen med andra skatter eller medskattehöjningar, eller möjligtvis med utgiftsnedskärningar. Budgetunderskottet späs på med ytterligare 2 miljarder,som i sin tur kräver ökad upplåning utomlands, I slutändan blir detskattebetalarna själva som får finansiera skatterabatten fill en vissinkomstkategori, 2, De villkor för en skatterabatt som angavs redan ibudgetpropositionen var dels att lönekostnadsutvecklingen inte skulle överskrida , dels att utrikesbalansen inte allvarligt skulle försämras. Beträffande löneavtalen vet man självfallet ännu intevilken procentuell höjning man kommer att hamna på, men det är inte osannoliktatt lönekostnadsökningen kommer att bli , När det gäller utrikesbalansen är att märka att dennakraftigt försämrats. För årets två första månader beräknas underskottet ibytesbalansen av till , Samma månader förra åretblev det ett överskott på 1,7 miljarder - en försämring alltså med 7 miljarder.Ser man till handelsbalansen, finner man att det blir en försämring med ca 8miljarder . En påspädning av köpkraften med 2 miljarderkronor kommer erfarenhetsmässigt att leda till en importökning på ca 1 miljardoch följaktligen till motsvarande försämring i utrikeshandeln. En rakryggad och trovärdig regering hade naturligtvisaldrig lagt fram en proposition om särskild skattereduktion, eftersom deförutsättningar som man angav inte föreligger. Jag skulle vilja fråga om han anser att defordringar som enligt budgetpropositionen borde uppfyllas när det gällergenomförandet av skattereduktionen verkligen föreligger , 3, Skattereduktionen är orättvis, då den gynnar en vissgrupp inkomsttaga re, medan resten av folket inte får någonfing - förutom att man får vara med och betala kalaset, förstås. Pensionärer, jordbrukare och andra egenföreta gare, fria yrkesutövare och andra grupper måste naturligtvis betrakta förslaget som högst orättvist, men de är inte lika många som löntagarna och därmed inte lika intressanta. Man kan dessutom notera att socialdemokraterna, som i allaandra sammanhang kritiserat oss moderater för att våra skattesänkningsförslagger mer åt dem som tjänar mer, nu kommer med förslag till en skattereform somhar just den innebörden, 4, Ryckigheten i den socialdemokratiska skattepolitikenhar ytterligare understrukits i och med denna proposition. Så sent som drog man in köpkraft motsvarande ca , bl, a, i form av högre bensin- och elskatt - allt i avsikt att dämpa den privata konsumtionen. går man precis motsatt väg och spär på köpkraften med nästan halva det belopp som man stramade åt med . Dessutom är denna reform mycket långt från principen skatt efter bärkraft. Det förefaller snarare vara fråga om skattefter röststyrka. För attmotverka denna påspädning med 2 miljarder- socialdemokraterna ärsäkert innerst inne medvetna om att denna påspädning är felaktig - tänker mannu göra ett väsentligt ingrepp i företagens och kommunernas ekonomi. Intemindre än skall tvångsvis dras in och placeras pålågförräntande konton i . Ryckigheteni finans- och skattepolitiken söker onekligen sin like. Man försöker nu frånsocialdemokratiskt håll att inbilla svenska folket att "är på rättväg". Men det är snarare en väg som går åt fel håll och som är kantad medbromsspår och rivstarter. Frånmoderata samlingsparfiets sida avvisas självfallet förslaget om skatterabatten.De utrymmen för skattesänkningar som vi kan uppnå genom besparingar börsjälvfallet användas till bestående reformer, varav de viktigaste är ettfullständigt inflationsskydd samt sänkta marginalskatter. Meddet sagda, herr talman, yrkar jag avslag på propositionen och bifall tillreservationen. 86 (): I skatteutskottets betänkande nr 55 behandlas proposition 162 ominförandet av en särskild skattereduktion för för löntagare. Dettaförslag är märkligt särskilt ur två synpunkter: dels därför att finansministerntidigare sagt att det inte finns utrymme för skattesänkningar, dels därför attdet förslag som framlagts bryter med vad jag trodde var en självklar regel i svenskskattelagstiftning, nämligen att alla skattebetalare skall behandlas lika. Socialdemokraternahar brutit den skatteöverenskommelse som träffades 1981 mellan ,och socialdemokraterna. Som skäl har bl, a, angivits att ekonomisktutrymme att fuUfölja densamma inte finns. plötsligt inför valet finnsutrymme för skattesänkning för vissa inkomsttagare, med ett sammanlagt belopppå 2 miljarder. Och vad som är än mer anmärkningsvärt är att detta görs utanatt man på något sätt anger hur finansieringen skall ske. När det gälldeskatteöverenskommelsen skulle varenda krona finansieras - nu behöver man inteens ge en antydan om finansieringen. Grundenför svensk skattelagstiftning är att alla inkomsttagare skall behandlas lika.Aldrig tidigare under mina år i har ett förslag så totalt brutit motdenna för mig självklara uppfattning. Densocialdemokratiska regeringen lägger här fram ett förslag som innebär att förvissa grupper företagsformen skall vara avgörande för om den skattskyldigeskall få del av "julklappen". Drivs ett företag i bolagsform ochföretagaren jobbar i företaget, är allt klart och han får del av skattereduktionen.Drivs däremot företaget som enskild firma eller handelsbolag, är han utestängdfrån alla möjligheter att få del av skattereduktionen - ett tydligt exempel påsocialdemokraternas totala ointresse för grupper som jordbrukare,småföretagare och kulturarbetare. Även pensionärerna ställs utanför. Socialdemokraternai skatteutskottet erkänner i utskottets betänkande att dessa grupper mångagånger lever under knappa förhållanden och säger sig ha förståelse för kritikenpå denna punkt. Men kallt och hänsynslöst säger man i fortsättningen "att det saknas anledning attlåta reduktionen omfatta andra inkomster än löner". Återigen visar socialdemokraterna sitt ointresse försmåföretagen. Trots de stora insatser från dessa under de besvärliga krisåren islutet som då även socialdemokraterna gav ett erkännande åt,återgår socialdemokraterna nu till att speciellt gynna storföretagen och demsom är anställda i dessa. Vad som håller på att ske är ett svårt övergreppmot något som jag trodde var en självklarhet i skattelagstiftningen, nämligenlikabehandlingen. Kommer socialdemokraterna att fortsätta att utformaskattelagstiftningen så, att den inriktar sig på speciella grupper? Jag ställerden frågan direkt till utskottsmajoritetens talesman. Vilka andra skäl kan då finnas för förslaget? Har lägetförbättrats så väsentligt att det ger utrymme för ett bortfall på 2 miljarderfrån statens budget? I andra sammanhang har finansministern uttalatnödvändigheten av återhållsamhet. Har handelsbalansen förbättrats? Nej, tvärtomhar denna försvagats med 8 miljarder ijämförelse med . När man ser på dagens allvarliga situation påarbetsmarknaden måste man starkt ifrågasätta om det blir möjligt att begränsalönekostnadsutvecklingen till de som regeringen utgått ifrån och som skullevara motivet för skatterabatten. Det kommer även efter 1985 - hur anserregeringen att man då skall klara avtalsuppgörelsen? Skall skatterabattertillämpas även 1986, eller skall man då tillåta en högre lönekostnadsstegring? Regeringen har här lagt fram ett förslag, specialinriktatpå löntagare, utan att tala om finansieringen, utan ett ord om vad dennaskatterabatt skall avlösas av under det nästkommande året. Regeringen tar bort den automatiska indexuppräkningen ochlåter därmed inflationen skärpa beskattningen. Man svikerskatteöverenskommelsen och överger riktmärket likabehandling i beskattningen, Istället väljer man vägen med punktinsatser för att för vissa grupper sänkaskatten. Även om det är val, är regeringens handlingssättförvånansvärt, för att inte säga upprörande. står fast vid sin linje iskattefrågan.