prot · G80918 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:18 1 § Justeradesprotokollet för den 18 innevarande månad. 2 § Upplästesföljande inkomna skrivelse: Anhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet undertiden för fullgörande av uppdraget som delegat vid FN:sgeneralförsamling i . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgörasom ersättare för . 3 §Svar på interpellation 1984/85:30 om fredningstiden för lax har frågat mig om jag är bereddatt verka för att fredningstiden för lax utanför 4 sjömil 1986 återgår fill detsom rådde , dvs. en sommarfredning från till den 31augusti. Det är riktigt som omnämns i interpellationatt fiskerikoin-missionen för vid sitt möte beslötatt även förlänga fredningssäsongen för lax till den 15september vid fiske utanför 4 sjömil i . Beslutet fattades efter detatt man misslyckats med att uppnå enighet om en kvotering avlaxfisket i . Vid mötet med framlades förslag omatt den förlängda fredningstiden borde bli permanent och utsträckas ända tillden . ansåg dock att fredningstiden inte borde förlängasytterligare utöver de och att man borde behålla möjligheten att Om fredningstiden för lax avskaffa denna förlängning, om iframtiden kunde ena sig om andra beståndsbevarande åtgärder. Denna inställningvann också allmänt stöd i kommissionen. Syftet med beslutet om förlängd fredningstid ärsjälvfallet inte att försämra villkoren för yrkesfisket utan är en åtgärd attskydda laxen i mot alltför intensivt fiske, som bör vidtas så längeinternationell uppslutning kring andra mer långtgående bevarandeåtgärder intekan nås. Det råder en allmän enighet bland den marinbiologiska expertisen omatt särskilt det naturligt reproducerade laxbeståndet i är utsatt förallvarlig fara om inte laxfisket begränsas. Ett obegränsat laxfiske kommer påsikt att negativt påverka hela laxbestånd, eftersom genetiska skadoruppstår. Det är även fastslaget att den förlängda fredningstiden har effekt bl.a. för att öka återvandringen av naturligt reproducerad lax till lekälvarna. Mot bakgrund av den allvarliga situationen för Östersjönsnaturligt reproducerade laxbestånd är jag inte nu beredd att verka för attfredningstiden för lax 1986 återgår till den sommarfredning som rådde före1982, dvs. Däremot är det min förhoppningoch målsättning att länderna kring kan ena sigom effektiva åtgärder för att bevara denna värdefulla men utsatta naturresurs.Om så blir fallet skapas förutsättning för att avskaffa den förlängdafredningstiden. 2JENS (): Jag tackar jordbruksministern för svaret påmin interpellation. Svaret styrker mig i min uppfattning att fiskets utövarefår bära straffet för att man inte kan komma överens internationellt. Det ärfel, herr talman, att låta bristen på vilja till överenskommelse gå ut över demsom tvingas ta sin bärgning ur havet. Det är inte vilja att nå överenskommelse somfattas. Låt mig erinra om att svenska förhandlare har varit beredda tillhandling och att de har lagt bud som ligger under- ja, långt under- det somareal, traditionellt fiske och reproduktion berättigar oss till. Låt mig också påminna om att vi accepterade ett finsktförslag om stopp för krokfiske efter lax i påvåren. Det anmärkningsvärda var att inte förslagsställarna själva införde ettsådant stopp. Det förefaller mig som om de finska förslagen har detsvenska öra i mycket högre grad än de svenskafiskarnas förslag. Det finns inget biologiskt försvar för åtgärden attförlänga fredningstiden. När första gången lade fram sitt förslag vidÖstersjökommissionens session i , vilket varkommissionens sjätte möte, kom man överens om följande; jag citerar urjordbruksdepartementets egen rapport; "hade innan sessionen föreslagit attfredningstiden för lax skulle förlängas till i stället för nugällande . EG och ansåg dock att detbehövdes mer vetenskapligt material för att bedöma effekterna av en förlängdfredningsperiod och därförhänskjöts frågan till ICES för ny undersökning." ICES är en internationell sammanslutning av biologer ochforskare och har även ett havsforskningsråd, vilket betecknas ACFM. Jaganvänder benämningen ICES, som är en vedertagen benämning inom de kretsar därman diskuterar bestånd och kvoter. Vad sade ICES när denna sammanslutning tillfrågades? Mansade att av den årliga fångsten sker . Mansade vidare att fångsterna varierar, men att det inte är någon större skillnadmellan första och andra hälften av september. Den uppskattade effekten - sompåstods vara orsakad av fredningen - beror därför endast på motsvarande minskningi fiskeansträngningen, dvs. det är färre nät som fångar fisk. Man beräknar besparingen på bestånden till mindre än 20ton, vilket är lika , och det är det bortfallet som fiskaren måstekompensera och kyla och som kan ske därför att vinterstoppet i börjanav januari hävdes. Jordbruksministern tar också i sitt svar upp det förslagsom lades fram vid årets förhandlingar om ytterligare förlängd fredning framtill . Det är betecknande att det var som lade fram förslaget,ty enligt samma fiskar av sin fångst ,medan endast fiskar av sin fångst . Var och en serom sitt hus. Jordbruksministern säger att det är fastslaget att denförlängda fredningstiden har effekt på återvandringen till denaturreproducerande älvarna. Jag kan inte påstå att jordbruksministern har fel,men om jordbruksministern använder samma källa som jag - och jag använderfortfarande ICES rapport - uppgår ökningen beroende på förlängd fredningstidtill 1 %c. I stället för 999 laxar återvänder 1 000 till älvarna. Troligen ärdet en glad lax som återvänder, men effekten är ändå inte stor. Hurvinterfisket påverkas har jag inga siffror på, men jag förmodar att det ena istort sett tar ut det andra. Menar jordbruksministern att den halva eller helapromillen är värd de försämrade arbetsvillkor fiskaren får och de risker detinnebär att fiskaren tvingas ut till havs, även omdet skulle kunna undvikas? Jag vill med stöd av det jag har anfört påstå för detförsta att man inte ökar återvandringen, för det andra att man inte spararnågon lax och för det tredje att man ökar riskerna och arbetsbördan för engrupp människor som har ett av de mest påfrestande arbeten som förekommer. Jag kaninte rå för, herr talman, att jag upplever detta som en hämnd som drabbar felpersoner. Men jag medger att det är en seger för dem som inte har något tillövers för svenskt yrkesfiske. Jag beklagar att jordbruksministern inte harlyssnat till biologernas åsikter och inte heller till yrkesfiskarnassynpunkter. Dessa synpunkter har faktiskt för en gångs skull sammanfallit. Manharen helt annan syn på fisket innanför 4 nautiska mil. Där har man sannerligeningen sommarfredning, utan tvärtom tillätes fiske . Men den kårdet därvid gäller består nästan uteslutande av andra än yrkesfiskare, ochnaturligtvis måste fisket då pågå när man har semester. Om fredningstiden för lax Om fredningstiden för lax Dessafiskare har ingen loggboksplikt, och det finns därför ingen möjlighet att bedömafiskets inverkan vare sig på återvandring eller på bestånd. Jag vet inte om jordbruksministern funderat över att vihar ett stort område öster om som ärinternationellt vatten. Det är säkert bara en tidsfråga innan vi har nationersom inte omfattas av överenskommelse inne i området ochfiskar lax. De kan ju börja , om de så önskar. Det behövs säkert andra åtgärder än en förlängdsommarfredning för havsfisket om man vill förbättra uppvandringen i våranaturreproducerande älvar, men den diskussionen skall vi inte föra , utanden kommer . Även då behöver yrkesfisket jordbruksministerns hjälp, omdet skall kunna överleva. - Vi har en storoch livskraftig laxstam i , - Fisket är i årbättre än . - Allt flerfartyg från , och bedriver laxfiske, - Inget land merän minskar sitt antal laxfiskande fartyg. Vi kan snart behöva laxfisket omtorskfisket sviktar, och det finns redskap som ligger färdiga för användning. För varje begränsning som drabbar mer än andranationer minskar utrymmet för vår del och ökar utrymmet förändra. Vi har interåd med detta. Att jag funnit mig föranledd att iriksdagen ta upp en fråga om internationella fiskeavtal är ett bevis för hurallvarligt jag ser på frågan och hur orättvist jag anser att avtalet drabbar del av vår fiskarkår. Jag hade faktiskt hoppats att jordbruksministern skulle hatagit frågan under övervägande med hänsyn till de bakgrundsfakta som finns. Menkanske har alltför många - alltför länge - upprepat laxlitanian, somsannerligen inte är någon vacker mässa. Därigenom har man åstadkommit inte attlaxen skyddas, utan att fiskets utövare far illa. Får jag inledningsvis konstatera att vi äröverens om att det sannerligen inte är på det ankommer när vi talar omviljan att lösa problemen. har på olika sätt försökt - och kommer attfortsätta att försöka - få fill stånd sådana internationella överenskommelsersom skulle vara den bästa möjligheten för att komma till rätta med dessaproblem, som borde oroa alla de länder runt som är beroende av detfiske som skall bedrivas där. Jag börjar med det problem som vi väl alla är ense om attvi måste finna former för att tackla och som tog upp sist,nämligen situationen i vita zonen. Det är inte så att vi inte funderar över densituationen, och vi har haft åtskilliga tillfällen att samtala om den. Men detär inte möjligt för mig att här i anvisa under vilka former somvi skall kunna komma till rätta med det problemet. Att vi arbetar med dessafrågor kan jag försäkra . Vad vi diskuterar här är i förstahand situationen för den naturreproduce-rade laxen, som är i fara. På denpunkten är fiskeribiologerna, såvitt jag förstår, helt ense. vetsäkerligen också, som den kunnige fiskare han är, vad det kommer attbetyda för laxfisket totalt om vi inte kan göra något åt problemet. Jag medger naturligtvis att man , utöver den som tidigare gäller, inte når så bra resultat som ioch för sig skulle vara önskvärt. Men varje ökning av lekåtervandringen ärmycket värdefull, och det rör sig nog trots allt inte bara om en glad lax, JensEriksson. I det exempel som angav fungerade inte matematikenriktigt bra. När begränsningstiden även medför viktökning på denfångade laxen - det är ju konsekvensen - reduceras också, såvitt jag förstår,förlusten i ton för fiskarna när det gäller den lax som de fångar. Det ärriktigt att det, som det är sagt här, på denna punkt är fråga om runt ,bl. a. just på grund av att vi får en viktökning på den lax som fångas. Det ären liten del av den totala fångsten i - jag tror att man kan räknamed att den är 2 400-2 500 ton - så förlusten den vägen blir naturligtvis inteså stor. Och självfallet är det också så, att om det skall bli någon effektöver huvud taget av de här åtgärderna, måste de vidtas fisketpågår. För att påvisa att detta inte är någonting som havsfisketensamt skall drabbas av - jag fick intrycket att har denuppfattningen - vill jag säga att har utfärdat stadgar förkust- och älvfisket för att bestånden också i det sammanhanget skall skyddas. Sammanfattningsvis vill jag säga att jag är medveten om debesvärligare förhållanden som yrkesfisket har fått i och med den fredningstidsom nu gäller. Jag har i mitt svar anfört motivet till varför vi inte , motandra nationers inställning, har möjlighet att ta det initiativ som JensEriksson efterlyser med någon utsikt till framgång - vi skulle ha fått kämpa imotsatt riktning, såvitt jag förstår. Men jag kan försäkra att vi arbetaraktivt för att få till stånd den typ av internationella regleringar som skullege oss ökade möjligheter att uppnå resultat för framtiden, och det gör vi idirekta kontakter med de berörda parterna. Det är vad jag för dagen kan säga.Och vi kommer inte att förtröttas på den punkten - det kan jag lova JensEriksson. Om fredningstiden för lax 4JENS (); Jordbruksministern ifrågasätter desifferuppgifter jag angav när jag redovisade ICES rapport angåendeåtervandringen. Låt mig därför återge vad som står i rapporten, fritt översatt. Det är fråga om en minimal ökning av den beräknademinskningen genom återvandring: från 1,8 till . Om jag har tolkat detta fel skall jag återkomma med enrättelse, men jag har hämtat siffrorna från den kopia av ICES originalrapportsom jag har med mig här. Jag delar jordbruksministerns uppfattning, att denaturligt reproducerade bestånden är i fara, men jäg ifrågasätter om det ärhavsfisket som bär skulden till att så är fallet. Så länge älvmynningarna ärstängda av redskap får vi ingen Om fredningstiden för lax Men, som sagt, den frågan skall vi diskutera . Jag vill också peka på att man i det fiske som pågår omvintern tar upp laxar med lägre vikt än laxar som tas upp i det fiske som pågårunder hösten, . Man har vidare påvisat att laxen är större under förstahälften av september än under den sista - skillnaden ligger på mellan 3,68 och3,. Man får emellertid större fångst än under det övriga året- 10,6 laxar per 100 nät jämfört med 8,5 som helhet. Detär alltså lättare för våra fiskare att kompensera sig än vad det ärpå vintern. De nuvarande reglerna får till följd att fiskarna tvingasarbeta hårdare och under sämre förhållanden för att få oförändrad inkomst.Inkomsten för den här yrkesgruppen är inte alltför hög. Endeklarationsundersökning visade att den låg på . Om man drar avde sociala avgifterna finner man att en fiskare tjänar mindre än en arbetare påVolvo - vi har ju satt som ett riktmärke att dessa båda skall tjäna likamycket. Jag hoppas att jordbruksministern tänker överde här frågorna, så att vi vid nästa års förhandlingar möjligtvis kan uppnå enändring. Låt mig avsluta med att säga att jag hoppasatt vi trots allt är överens om att det väsentliga för allt vårt fiske är attvi vårdar oss om resurserna med tanke . Det är ju den omsorgen detär fråga om i det här sammanhanget. Beträffande det räkneexempel som gav villjag säga att jag naturligtvis reagerade när han talade om en glad lax. Det ärändå fråga om tusentalet laxar. 6 (); Jag sade att för varje tusental ökar det meden glad lax. Om det rör sig om 2 000 ökar antalet givetvis med två laxar. Jag delar jordbruksministerns uppfattning att vi skallskydda bestånden, inte minst de naturligt reproducerade bestånden. Men låt ossförsöka göra det på annat sätt än genom förlängd sommarfredning som drabbaryrkesfisket. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1984/85:35till näringsutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades 1984/85:57-63till skatteutskottet 6 § Påförslag av talmannen beslöt kammaren att ajournera sina Nr 18 förhandlingar till , då de till dagens bordläggning anmäldautskotts- Fredasen den betänkandena väntades föreligga. 7 §Förhandlingarna återupptogs . 8 § Anmäldes ochbordlades Proposition 1984/85:46Ändringar i narkofikastrafflagen (1968:64), m.m. 9 § Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:2Bättre utnyttjande av statliga inventarier 1984/85:2 Vissa skadeståndsrättsliga frågor betänkande 1984/85:3 Medicinteknisksäkerhet betänkanden /85:1 Vissa lotterifrågor1984/85:3 Vissa kyrkliga frågor 1984/85:4 Sporidykarutbildning 1984/85:1Vissa flskefrågor 1984/85:2Rätt för kommun att expropriera sjöar och vattendrag 1984/85:3Vissa djurskyddsfrågor 1984/85:4Kontrollen av hälso- och miljöfarliga varor 1984/85:5Stöd till trädgårdsnäringen 1984/85:1 Ett sekretariat för vissa statligastyrelserepresentanter betänkanden /85:1 Statligpersonalpolitik 1984/85:2 Arbetsfid och ledighet 10 §Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1984/85:56 av () till finansministern ombibehållande av sambandscentralen i : redovisar i åretsanslagsframställning planer på att flytta sambandscentral frånKungshamn och integrera den i regionsambandscentralen i . Befolkning och berörda i ser med stor oro på denutarmning av säkerheten som pågår genom indragningar och förflyttningar avinstitutioner som för säkerhet för den bofasta sjöfarande befolkningenoch för alla dem som trafikerar våra farvatten. fanns det bemanning på fyrplatser och lotsplatserpå ett flertal ställen utmed berörd kuststräcka. Det var fyrplatsernaVäderöbod, och . Och bemannad lotsutkik fanns på Koster,, och . Med undantag för den sistnämnda har alla dessaplatser efter hand avbemannats. Det är nu bara sambandscentralen i Kungshamnsom finns kvar med överblick över en längre kuststräcka. Omfattningen av sjöfartsverksamheten i detta område ärbetydande. Det kan illustreras med några antalsuppgifter. Det finns 977registrerade fiskeskepp och fiskebåtar med beteckningen SD, LL och UA. GenomSotenkanalen trafikerades ca 50 000 båtar 1983. intill septembermånad har 54 100 båtar passerat. Därutöver uppskattas ca 25 000 båtar förflyttasig i vattenområdet utanför. Till denna statistik kan läggas alla de somsöderifrån vänder vid /. I direkt blickfält finns också farleden till Brofjordenoch raffinaderi. Här sker ju som känt en omfattande trafik medinskeppning av råolja och utskeppning av färdigprodukter. Lasternaklassificeras som miljöfarliga. Sambandscentralens medverkan när det gäller insatser ochåtgärder av betydelse för enskilda människor framgår av följande uppgifter. Det har förekommit i genomsnitt 105sjöräddningslarm . I norra bevakningsområdet utfördes ett 60-talsjuktransporter . Bogseringar, främstfiskefartyg, gäller i genomsnitt 32 fall . Vidare har förekommitefterlysningar som föranlett genomsökning fall . Sambandscentralen i har varit och är envärdefull tillgång som bidrar till trygghet och sjösäkerhet, och det är därförnaturligt att förslag till försämringar på området väcker missnöjeoch irritation. strategiska läge mitt i det område som liggermer eller mindre utom räckhåll från gör att sambandscentralen aldrigkan ersättas genom en flyttning till . I råder därför enighetom att dettafilltag måste förhindras, och detta stöds av dem som är beroende av sjösäkerhetvid utnyttjande av . I anledning härav anhåller jag att till finansministern fåställa följande fråga; Är finansfninistern beredd atthjälpa till att förhindra en förflyttning av sambandscentralen frånutsiktsposten i in till i ? 1984/85:57av (vpk) till kommunikationsministern omkompletteringstrafik från : Sommarens turisttrafiksatsning påinlandsbanan har mottagits positivt. De starkt rabatterade resorna har letttill en mycket stor ökning av antalet resande, som på så sätt har fått del avde natur- och andra upplevelser denna resrutt kan ge. Men bra kan bli bättre. Det behövs insatser för att de somreser efter också skall kunna komma in i angränsande bygder. Detgår inte i dessa folkglesa områden att endast hänvisa till hyrbilar,privatbilism och taxi. För både de turistande, inlandsorternas turistföretagoch övrig ortsbefolkning är en komplettering av trafiken nödvändig. Denkompletteringen skulle kunna ha formen av paketarrangemang med förutbestämdamål, eller bussturlinjer som anpassas efter inlandstågens tidtabeller underturistsäsong. Bussarna skall kunna subventioneras så att utfärder från detdirekta banområdet främjades. En sådan sammanhållen trafiksatsning ter sig ännumer motiverad med den utveckling vi nu emotser på bilkostnadssidan. Dels har vide stora avstånden i inland, dels bensinbolagens ojämlika prispolifikoch de ökade bensinskatterna som självfallet drabbar glesbygdsbefolkning ochglesbygdsturism. Säsongmässig kompletteringstrafik av det här slaget kanockså vara ett medel att öka turistandet i det egna landet. Staten hareffektivt bidragit till att bygga upp turistnäringen i inland genomstöd i olika former. Men det krävs också att man är beredd att bidra till detrafiklösningar som erfordras för att inte resekostnaderna skall slå ut deföretag som startas. Sådana trafiklösningar kan också förbilliga deglesbygdsboendes semesterresekostnader. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga kommunikationsministern: Ärkommunikationsministern beredd att ta initiativ för att få framkompletteringstrafik från till dess inre omland? Ärkommunikationsministern vidare beredd att låta en sådan kompletteringstrafikske med ekonomiskt stöd från staten? 11 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:145 av () till statsrådetGertrud om ökad säkerhet vid användning av medicinteknisk utrustning: Flera dödsfall har inträffat pågrund av felaktigt konstruerade hjärtklaffar. har påtalatbehovet av en lagstadgad skyldighet att kontrollera hjärtklaffarna föreanvändningen. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga tillstatsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet attvidta för att öka säkerheten vid användning av hjärtklaffar och annanmedicinteknisk utrustning? 1984/85:146 av () till statsministern ominnebörden av vissa uttalanden av departementstjänsteman: Statssekreteraren istatsrådsberedningen, , har i massmedia uttalat att det ärallvarligt att det i boken av riktas"anklagelser mot praktiskt taget en hel ambassad". Statssekreterarensuttalande innebär ett allvarligt brott mot de principer för relationerna mellanfrämmande makt, regeringen och den svenska debatten som hävdats med entydighetoch konsekvens . Mot dennabakgrund vill jag fråga statsministern: Anserstatsministern att uttalanden av detta slag innebär att visar denfasthet och integritet i relationerna med främmande makt som är nödvändig? 1984/85:147 av () tillutrikesministern om åtgärder med anledning av vissa rättegångsförberedelser iSovjet: Enligt uppgift förbereds iSovjetunionen rättegångar mot två judiska Sovjetmedborgare som önskat emigrera,från och Yuly Edelstein från . Anklagelsernamot dem tycks röra olaga innehav av vapen resp. av narkofika. Enligt de arresterades anhöriga är dock anklagelserna motdem falska. Varken vapen eller narkotika har förekommit i de berördas hem. Detpåstås däremot att de poliser som företagit husundersökningarna hos dearresterade "placerat" vapen och narkotika hos dem. Är utrikesministern villig attvidta åtgärder för att få klarhet i om ryktena om dessa rättegångsförberedelserär sanna eller ej? Om ryktena är sanna, är då utrikesministern beredd atttrycka på så att förberedelserna för dessa rättegångar avbryts och de mänskligarättigheterna respekteras? 1984/85:148av () till finansministern om reglerna för Nr 18 beräkning av vinstdelningsskatt; Fredaeenden Enligt uppgift i pressen har detfackföreningsägda BPA omkonstruerat sin fastighetsförvaltning på ett sådant sätt att BPA slipper betala 3-4 milj. kr. i vinstdelningsskatt till löntagarfonderna. redovisa de principer som gäller för liknande fall? 12 §Kammaren åtskildes .