prot · G80977 · 1984-12-31 00:00:00 — Dessa pilsnerparlisler kommersäkert all få flera representanter i , de kommer att besätta en radviktiga poster i samhället, deras inställning i alkoholfrågan kommer att sälladjupa spår i den svenska alkoholpolitiken. Vi ser redan nu hur folkrörelsemänniskorna blir alltmersällsynta i framskjutna positioner: Yrkes- och livserfarenheter formade i ennykter miljö håller inte i konkurrens med välutbildade specialister från denakademiska, alkoholbemängda miljön. Vi kommer enligt min uppfattning alt få fler som kommer ulfrån lärarutbildning som aldrig har fått någon undervisning i alkoholfrågor. Dehar ingen kunskap om nödvändigheten av en aktiv alkoholpolitik. Jag ser inteheller någon ljusning när del gäller framtidens journalister. De, som har enmycket stor genomslagskraft, talar nu för folket till skillnad från de gamla journalisterna, som talade med folket. Allt fler skribenter - jag vill inte gärna kalla demjournalister - utrustas med presskorl. De ser till alt en ökande mängdtextreklam för skilda alkoholsorter kommer in i olika tidningar. Några av demfår ersättning från vin- och sprilagenler, andra från bryggerier. Årets budgetproposition gjorde mig ledsen, och jag harreagerat i en motion. Anledningen var ell orättvist förslag lill statsbidragför . I jämförelse med andra folkrörelser utsättsnykterhetsrörelsen för en regelrätt misshandel - denna folkrörelse, som i mångaavseenden har varit en vagga för den svenska demokratin och alltjämt är denenda säkra garantin för alt alkoholintressena hindras slå igenom fullt ul. Jag har ingenting emot andra folkrörelser och inte helleremot idrotten, men jag blir ändå upprörd när man föreslår särskilt statsbidragför att idrotten skall ta itu med dopingproblemel. Del statsbidraget utgörnästan en tredjedel av statsbidraget lill hela - enfolkrörelse som kämpar mot drogmissbruket hos hela befolkningen, inte bara eltfåtal elitidrottsman, som inte låter några moraliska värderingar hindra sigfrån all manipulera sin kropp för att nå loppresullal. Som socialdemokrat konstaterar jag att vår partikongresshar slagit fast alt del privata vinstintresset inom alkoholhanteringen skallavvecklas. Jag är emellertid rädd alt utvecklingen har gäll ål andrahållet. Vi har t. o. m. låtit Vin- & Spritcentralen kasta sig in i kampenom marknadsandelar, och Vin- & Spritcenlralen tillåts driva enmarknadsföring som inte har någon anknytning lill den alkoholpolitik vi harbeslutat om här i . Jag är stolt över det beslut som vi fattal i stor enighet1977. Del beslutet utgör en mycket god grund för den framlida alkoholpolitiken.Kom ihåg all del alltid är de som har det sämst ställt i samhället som får tade värsta konsekvenserna av alkoholmissbruket. När någon direktör i SAS ellerinom något annat storföretag skadas av för myckel tullfri sprit, då ställerförelag upp och skickar hela familjen lill för vård. När ,eller blir dålig, då får ochalkoholkliniken försöka lindra det allra värsta. gott råd lill alla somvill ha en alkoholfri sektor måste vara: Var generös när det gäller alt låtaforskningen vara med och utforma alkoholpolitiken och narkotikapolitiken. Debåda hänger intimt samman. Samhället måste driva en fast alkohol- ochnarkotikapoUtik. Som ell exempel på positiva åtgärder vill jag nämna den s. k.orkidékampanjen mot narkotika, som startar . Efter initiativ frånnykterhetsrörelsen kommer myndigheter, folkrörelser och förelag att genomföraden största anli-knarkkampanj som del här landet skådat . Kampanjenfår också ses som ell bevis på den enorma kraft som finns i våra folkrörelseroch på den vilja lill personliga insatser som finns också inom näringslivet,som myckel välvilligt ställer upp i den här kampanjen. Del gäller då altentusiasmera människorna, och det är det som är målsättningen. Jag vet altorkidékampanjen kommer alt bli en succé. hoppasjag bara att ger kampanjledningen ett positivt bemötande,när den kommer och uppvaktar honom om momsbefrielse för kampanjen.Del bör den få. Samhället får inga utgifter för kampanjen, men del är orättvistom pengar som skall användas i kamp mot narkofikan i stället skall levereras intill statskassan. Slutligen, herr talman, finns del också anledning att sägaall del inte finns några lätta genvägar när det gäller att forma framlidenssamhälle. Inom drogpoliliken, liksom när del gäller andra samhällspolitiskafrågor, har vi socialdemokrater klara målsättningar för hur vi skall formaframtidens samhälle. De har utformats vid vår partikongress och inombroderskapsrörelsen. De återfinns programmässigl inom kvinno- ochungdomsrörelsen. gäller del bara att föra ut dem i konkreta termer. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 129PER-OLOF (): Den siste talmannen i andrakammare, i , var tillika ordförande i landsting. Elt uttryck som han inte kunde använda i använde handock i , när.föredragningarna blev för långa: Medger linget altresten icke behöver uppläsas? Jag skulle kunna ha förståelse för om herrtalmannen vid den här sena limmen och i slutet på den allmänpolitiska debattenskulle vilja förorda all samma teknik användes. Jag vill ändå säga ell parsaker i all korthet. I årets budgetproposition, bil. 4, dvs.justitiedepartementets huvudtitel, står bl. a. all läsa: "Elt av deviktigaste målen för lagsliflningsarbelel är rättssäkerhet och rättstrygghet iövrigt för de enskilda medborgarna." Del är en formulering som allasäkerligen kan ställa sig bakom. Men frågan är om alla de lagförslag som förelagts ochföreläggs verkligen kan sägas uppfylla kraven när del gäller denenskildes rättssäkerhet. Tyvärr har det i stället lagts fram alltför mångalagförslag där myndigheternas intressen satts före den enskildes. Detta gällerinte minst på skatteområdet, och vi vänder oss inom moderata samlingspartietmot lagstiftning som innebär all den enskilde inte kan förutse konsekvensernaav sill handlande, eller att myndigheterna med exempelvis tillämpande avbevissäkringslagen kan genomföra bl. a. husrannsakan ulan alt missiankeom brottföreligger. Trots den kritik som vi moderater riktar mot denna typ avlagstiftning, fortsätter regeringen att lägga fram lagförslag om utökadkontroll av medborgarna. Förslagen bygger i stort på bl. a. utredningsmaterialsom framlagts av kommissionen mot ekonomisk brottslighet. Jag har naturligtvisuppfattningen alt lagar skall efterlevas, men lagarna måste vara förankrade imedborgarnas rättsuppfattning och utformade på ell klart och entydigt sätt. Iannat fall kommer många all medvetet eller omedvetet bryta mot gällande lag. Vimoderater har i många sammanhang och under en följd av år uttryckt vår oro över brollsutvecklingen, och jag delar heltjustitieministerns uttalande i budgetpropositionen att brottsligheten ligger påalltför hög nivå. I TV-programmet "Brottsplats " framkom medall tydlighet all polisen inte har resurser att klara av det stora antaletlägenhets- och villainbroll, och det är brott som ökar i hög grad. Det är ocksåbrott som berör de drabbade på elt alldeles speciellt sätt. Del är inte barafrågan om förlust av egendom och värdesaker - ofta av ett alldeles särskiltvärde för ägaren - ulan det är också den kvardröjande känslan av olust och oroöver att någon brutit sig in i del egna hemmet. Tidningen har i sitt senaste nummer en artikel. Av artikeln framgår all ävenom butiksrånen totalt sett minskat något, har våldet trappats upp genom all rånunder vapenhot ägde rum - en ökning med hela 20 %jämfört . Statistiken i tidningen visar på enäven i övrigt skrämmande uppgång av brott mot butiker genom snallerier, inbrottoch checkbedrägerier. Uppklarningsprocenlen är i dessa fall liksom i andrasammanhang oroande låg. Polisens utredningsresurser är naturligtvis även härhelt otillräckliga. Utredningsresurserna kommer, om man följer regeringensförslag när del gäller intagningen lill , att ytterligareförsämras. Intagningen har varierat avsevärt - mellan 200 och 800.Nu föreslår regeringen att endast 150 aspiranler skall antas. En intagning på200 är, enligt vår uppfattning, elt absolut minimum, men skulle ändå skapaökade utredningsresurser och kunna bidra lill minskad brottslighet. Och det ären angelägen uppgift. Del kan i detta sammanhang dock inte nog understrykas långsikliga lösningen när det gäller att komma lill rätta medbrotlslighelen ligger i främst föräldrarnas - men även skolans - ansvar för alllära barnen fasta normer, och dit hör inte minst respekten för andra människorsliv och egendom. Tillåt mig, herr talman, att helt kort la upp ell annatämne. Vi häri en reglerad invandring. Om denna liksom ominvandringspolitiken i övrigt råder en betydelsefull politisk enighet. Vi harockså en s. k. flyklingkvol på ca 1 250 personer , och i samråd med FN:sflyktingkommissariat i försöker vi se till all inom denna kvot la emotmänniskor, som verkligen är i behov av politisk asyl. Det är ur mångasynpunkter viktigt alt vi kan upprätthålla denna reglerade invandring. Vi har i en hög ambitionsnivå - alltför hög anseren del - när det gäller att ta hand om invandrare, som har beviljats uppehålls-och arbetstillstånd. Jag vågar påstå att inget annat land ger invandrare såstor social trygghet, så stora möjligheter lill utbildning och så storjämlikhet i olika avseenden med den egna befolkningen som vi gör. Jag trorockså att denna politik är förankrad ute bland människorna. Men stödetundergrävs och riskerar alt vändas till motsatsen, om vi får en oregleradinvandring. Jag aktualiserar denna måhända känsliga fråga mot bakgrundav den stora tillströmning av invandrare som anländervia framför alll lill hamnar i . De flesta kommer frånLibanon, ochIrak, och de flesta saknar pass eller andra identitetshandlingar när de kommertill . Delta gör det svårt för all inte säga omöjligt för svenskamyndigheter att fastställa de asylsökandes identitet och varifrån de kommer. Många säger då alt vi skall vägra att släppa in dem somsaknar pass. Ja, det vore naturligtvis en lösning, men den som verkligen ärflykting saknar ofta giltigt pass. En sådan åtgärd skulle alltså inte slå iöverensstämmelse med våra internationella åtaganden och - vilket är minst likaviktigt - vår traditionella inställning lill omhändertagande av politiskaflyktingar. De svenska polismyndigheterna har på olika sätt försöktförhindra alt passen förstörs. a. har man på svenska färjor från Sassnitztagit hand om eventuella invandrares pass. Del är en åtgärd, som mångaefterlyst och som hälsades med, jag vågar påslå, stortillfredsställelse av allmänheten. Del har ifrågasatts om denna polisens åtgärd har stöd igällande författningar, och därom tvistar nu de lärde. vet jag dockbestämt. . Åtgärden har stöd hos den svenska allmänheten. Och frågan är också -det kan förefalla vara hårkly veri - om polisen beslagtagit passen eller barasamlat in dem inför passkontrollen i . Om nu polisens åtgärd har stöd hos allmänheten men inte iförfattningen, ja, då bör regeringen se till att författningen ändrasså att den blir förankrad i den allmänna rättsuppfattningen. Jag sitter självmed i invandrarverkets styrelse, och jag vill, herr talman, understryka attjag är imponerad av det sätt på vilket verkets handläggare och andramyndigheter försöker klara ul ständigt nya problem. Jag hoppas all regeringen nu snabbi skall komma med klaradirektiv till berörda myndigheter när del gäller behandlingen av invandrare somhar rivit sönder sina pass. Problemet är verkligen akut, och del gäller altvidta åtgärder som kan motverka en oreglerad invandring lill vårt land. Tillåt mig också lill sist, herr talman, alt göra denkommentaren när Bengl , som har lämnat lokalen, beskyller vårtparti för brutalitet, att han naturligtvis fullständigt har missuppfattatmoderata samlingspartiets politik. Det aren total felsyn när Bengl Lindqvistkallar denna politik brutal. Med vår politik avser vi alt försöka bringastabilitet i svensk ekonomi, och jag vill påstå att de som har det besväriigasti samhället är mer beroende än andra av alt vi verkligen har en stabil ekonomi. efterlyste också någon kommunalman ellerlandstingsman inom moderata samlingspartiet som skulle vara beredd att höjaskatten för alt tillgodose de handikappades eller särskolans intressen. Jag kansäga, herr talman, att jag icke är beredd att medverka lill en höjning avlandstingsskatten, men som ordförande i den moderata landstingsgruppen iÖstergötland vill jag säga lill Bengl - jag hoppas all han hör deleller läser del sedan - att jag gärna är beredd alt inom ramen för våraresurser göra omprioriteringar för all klara både färdtjänst och särskola. Jagtycker all del är vikliga uppgifter, och jag anser att vi skall göra alll vikan för att klara dem. 130 HANS (): Den ekonomiska och organiseradebrottsligheten har vuxit explosionsartat i vårtland. Samhället förlorar i skatteinkomster.Det betyder . i förlust för varje skattebetalare. Ändåfinns det länder där denna brottslighet har mångdubbelt större proportioner. Såär fallet bl. a. i del konservativt styrda . Av en offentliggjord BRÅ-undersökning, förelagenav rättsvela-ren , framgår all man i i stort sett har gett uppkampen mot den ekonomiska brottsligheten som ställer stora krav på en medvetenoch aktiv broltsbekämpande målsättning och strategi. Jareborg skriver altbrottslighetens och straffsystemets roll i med våra mått mätt endast kanbeskrivas som katastrofal. Eftersom större delen av lid och kraft ägnastraditionell brottslighet, bryr man sig inte så mycket om s.k. ekonomiskbrottslighet trots all den svarta ekonomin måste spela en myckel större roll idet amerikanska samhället än i det svenska. Så långt Jareborg. Del finns risk för all den konservativa synen, som efterregimskiftet här i vårt land 1982 undergått en viss förändring, i händelse avell nytt regeringsskifte med en högerslyrd regering inom en viss lid skulleleda lill en passivitet liknande den i . passiva hållning intas, som jag förslår del,av flera skäl. Vi skulle vela för litet om den ekonomiska brottsligheten,forskningen är otillräcklig. Visst behövs del mer forskning men deundersökningar som genomförts under senare lid är helt tillräckliga för altgenomföra regeringens åtgärdsprogram. Del blir för myckel kontroll, sägermoderaterna, medvetna om att ökad kontroll och insyn inskränker de fria ochohämmade marknadskrafternas spel. Drastiska skattesänkningar, framför allt för devälsituerade, är lösningen på detta liksom på nästan alla andrasamhällsproblem. bryr sig inte om de amerikanska erfarenheterna,där den betydligt lägre skattenivån och de fria marknadskrafterna inte lederlill minskad ekonomisk brottslighet ulan tvärtom. Man vill av allt att döma inte i praktiken konsekventprioritera den aktiva kampen mot eko-brotten därför att denna brottslighetriktar sig mot den kollektiva gemenskapen, som om den inte skulle beslå avenskilda individer. Den ekonomiska brottsligheten är fem lill tio gånger störreän den traditionella brottsligheten. Mest av allt hävdar , vilket också framgår härav anförande, att kampen mot den ekonomiska brottslighetenär ett hot mot rättssäkerheten. Rättssäkerheten har vi i arbetarrörelsen alltid fått kämpaför, av det enkla skälet all rättssäkerheten är och har varit del viktigasteskyddet för de människor vi främst värnar om, de svaga, de eftersatta, deutslagna. Det är angeläget för arbetarrörelsen all i alla sammanhang försvararättssäkerhetens intressen. Vi slår vakt om de traditionella och grundlägganderättssäker-helsgaranlierna, vilket också kommer lill uttryck i vår lagstiftning. Deviktigaste kan punktvis sammanfallas på följande sätt: - fria ochoavhängiga domstolar endast bundna av lag. - räll lilldomstolsprövning av tvångsåtgärder, - ingripandeendast med stöd av klar och tydlig lag, - intelagstiftning om enskilda fall eller enskilda personer', - förbud motretroaktiv lag, - krav på fullbevisning. Allmänt sett kan man säga all elträttssystem som präglas av rättssäkerhet främst kännetecknas av all medborgarnabehandlas lika inför lagen och att lagen är så utformad att vi har möjlighetall förutse hur den kommer att tillämpas. De borgerligas tolkning av rätlssäkerhelsbegreppel är oftaalltför juridiskt snäv och formell. För oss socialdemokrater är del väsentligtall rättssäkerheten också får en reell innebörd för människorna. Del gäller idel enskilda fallet att tillse all de faktiska möjligheterna föreligger att nåelt rättvist resultat. Allmänt utformade lagregler, som i rättstillämpningen germöjligheter att fatta beslut efter förhållandena i det enskilda fallet, minskarvisserligen förulsebarheten, men kan öka möjligheten all åstadkomma resultatsom framstår som materiellt riktiga och rättvisa. På straffrättens område finnsexempelvis regler om påföljdseftergifl och ålalsprövning som är av denna De borgerliga ställer sig mycket kritiska lill s.k.generalklausuler; vill helt avskaffa skatleflyktsklausulen. Iblandställer de sig så kritiska lill denna typ av lagstiftning, alt man skulle kunnatro att del är ell främmande element i svensk lagstiftning. Så är inte allsfallet. Vi har klassiska exempel på generalklausuler i köplagenfrån 1905 och avtalslagen . De grundläggande rällssäkerhetsgaranlierna måste ocksåkompletteras med att intresset av rättsskydd och rätlslrygghel ellereffektivitet tillgodoses. Del är därvidlag viktigt att det också måste ingå ellskydd för människor mot att bli utsatta för brott. Det är ofrånkomligt att det finns situationer där enavvägning mellan kravet på effektivitet och rättssäkerhet måste ske. Eltineffektivt rättssystem innebär visserligen all fler skyldiga går fria. men delär knappast någon bra garanti för all oskyldiga inte skall drabbas. Del måstealltid vara en strävan alt söka förena högt ställda anspråk på bådegrundläggande rättssäkerhet och rättsskydd. Och del måste givelvis vara en utgångspunkt alltraditionella rättssäkerhetsanspråk skall gälla på samma sätt för ekonomiskbrottslighet som i samband med annan brottslighet. Men vi opponerar oss motallmänna uttalanden om alt'rättssäkerheten är hotad, då de inte har andrasyften än all bevara ekonomiska privilegier. Jag har vid dessa ställningstaganden medvetet avstått frånatt använda vissa uttryck som förekommit i rältssäkerhelsdebalten, nämligenformell rättssäkerhetoch materiell rättssäkerhet. Del har framförts att den begreppsbildningen inteär helt lyckad från juridisk-teknisk synpunkt. För allmänheten skapar densannolikt en oklarhet som bör undvikas. Rättssäkerheten är inte något absolut utan ett ideal motvilket vi skall sträva. Lagar och rättsregler kommer att präglas av densamhällsordning vi har. Elt samhälle som är präglat av rättssäkerhet, rättvisaoch rätlslrygghel är beroende av all del finns människor och organisationer somär beredda att kämpa för idealen, som har en stark känsla för dem, som förslårall de rättsliga problemen är både ömtåliga och svåra. Det är myckel viktigtatt del finns vaksamhet, inte bara från enskilda människor ulan också frånsamhällsmedborgarna och samhällsorganen. Men ulan en regering som tar ledningeni en aktiv kamp mot den ekonomiska brotlslighelen kan vi inte nå resultat. 131KARL-ERIK SVARTBERG (s): Del har gjorts många hänvisningar tillamerikansk ekonomisk politik i den här debatten: ekonomisk tillväxt, högdollarkurs, draghjälp åt , osv. I går höll president sitt tal lill kongressen. Denamerikanska drömmen och del amerikanska undret var uttryck som förekom i hanstal. Det är en glättad bild vi får av amerikansk ekonomi. Detfinns anledning all komplettera den. faller en av många utslagnaihop framför . Han blir liggande och fryser ihjäl - enligt vissarapporter inför ögonen på vakterna i huset. När del visar sig all den döde är endekorerad krigshjälte från , blir del fart påetablissemanget. Under officiella hedersbetygelser jordfäsls han på dennationella Arlinglonkyrkogården. Fosterlandet, världens rikaste och mäktigastenation, visar honom nu den omsorg som förvägrades honom medan han levde. Denförvägrades honom därför att presidenten anser miljardsatsningen på"stjärnornas krig" viktigare än kampen mot fattigdomen. Sådana händelser kan inte användas för en generell kritikav ekonomiska politik, invänder någon. Nej, självfallet inte, om de ärenstaka. Men är de det? När jag som FN-delegal också besökte Washingtonlog jag tillsammans med ett par kolleger kontakt med en organisation somarbetar bland och med de hemlösa i huvudstaden. Tidigt , innan detofficiella programmet med information i nationella säkerhetsrådet, Statedepartment. och kongressen började, kom vi lill organisationen som kallar sig"Gemenskap för skapande icke-våld". Den beslår av ell fyrtiotaleldsjälar, som genom att vittja soptunnor, tigga på varuhus, restauranger, osv.lyckas hålla 700-800 hemlösa med mat. Det var soppkökens verklighet som viträffade på. En av ledarna, , hade just avbrutit enfasteaktion sedan presidenten före valet lovat tak över huvudet förhuvudstadens Det löftet var inte mycket värt för den dekorerade krigshjälten, somfrös ihjäl utanför . I fick jag i min hand en liten fyrsidig broschyrmed följande text på första sidan: "Vill du ha fred - arbeta för rättvisa. För mer än 34 miljoner amerikaner, som lever ifattigdom, är den amerikanska drömmen en ren mardröm. Man har sagt oss att den som vill jobba hårt inte skallbehöva vara fattig. Elt jobb betyder en biljett till ekonomisk självständighet.Men verkligheten talar ett annat språk: o av de fattiga i är för gamla eller för unga föratt kunna arbeta. Många är handikappade eller är ensamslående med barn iförskoleåldern. o Mer än 2 miljoner har heltidsarbete men har så dåligt betaltall de inte kommer över failigdomslröskeln. o Icke yrkesutbildadearbetare går i ökande utsträckning ul i arbetslöshet. Under detre har 3 miljoner fabriksjobb försvunnit genom att förelagen lagts ned. o Vart femte amerikanskt barn är fattigt. Bland de svarta är det Varifrån fick jag broschyren? Ja,naturligtvis inte från republikaner. Men inte heller från någondemokratisk kandidat i valet. Många demokrater har ju som bekant ställt upp pådelar av sociala nedrustningspolitik. Jag fick broschyren i en kyrka. När politikerna sviker, ärdel kyrkan som tar det sociala ansvaret. Och det gör den rätt fränt:"Faltiga människor vill inte ha välgörenhet. De vill ha rättvisa. "Detta är den slutsats man formulerar efter den genomgång av problemen som jagnyss citerat. Och man stannar inte i med sitt budskap. Man låter detockså innefatta människorna i den tredje världen; på samma sätt som detformulerades av Liv och Fred - kyrkokonferensen i . Jag citerarur slutdokumentet, som 170 kyrkoledare stod bakom: "lär att fred och rättvisa är oskiljaktigtsammankopplade. Del kan inte bli fred ulan rättvisa. Att arbeta för fredinnebär därför all arbeta för rättvisa, som grunden för fred. Delta innebär ensträvan efter ekonomiska system som både värnar om och jämlikt fördelar jordensresurser. Fred genom rättvisa kräver också politiska system inom vilka allamänniskor tillåts att verka för återvinnandet, bevarandet och stärkandet avsina rättigheter och sin värdighet som varelser, skapade till avbild. För orättvisans offer har kampen för fred föga betydelse omden inte sammankopplas med rättvisa. Den katastrof som det innebär att miljonermänniskor svälter ihjäl och lider under orättvisor har en högreangelägenhelsgrad för världens faltiga och förtryckta folk än den överhängandekärnvapenkatastrofen. Folken i Tredje världen påminner oss om all kampen förfred inbegriper mer än alt övervinna farorna med våldskonflikler. Den innebärall la initiativ för att skapa en värld där relationerna mellan länderna byggerpå en mera jämlik ekonomisk och moralisk världsordning." Vår kamp för en nedrustning och fred måstealltså börja med vårt arbete för rättvisa - rättvisa för människorna i vårtland, i andra industriländer och i tredje världen, men också rättvisa mellanländerna. Jag valde alt i mitt anförande la exempel från . Jaggjorde del av följande skäl: Många har svårtatt se orättvisorna direkt framför de egna fötterna. I en annan verklighet blirorättvisorna tydligare.