prot · G80955 · 1984-12-31 00:00:00 — Men även härsägs i departementspromemorian att det knappast är möjligt att uttala enuppfattning vare sig om behovet av en sådan lagändring som JämO åsyftar ellerom den rätta lösningen, utan att man närmare har studerat de erfarenheter somhar gjorts av trakasserier mot arbetstagare som vill anmäla eller har anmältfall av otillåten diskriminering. Om departementet har den uppfattningen börfrågan ytterligare utredas, så att man är säker på att man gör rätt innankravet på en lagstiftning avvisas. Jag är inte övertygad om att det går att komma fram i denhär frågan via lagstiftning. Men jag tycker att de överväganden som har gjortsinför utarbetandet av den här propositionen lämnar alltför många frågorobesvarade. Vi vill därför förorda ytterligare utredning. Vad slutligen gäller frågan om domstols sammansättning idiskrimineringstvister har vi instämt i regeringens förslag att inte nulagstifta i frågan. Vi hoppas, liksom regeringen, att de som har att utseledamöter i fortsättningen är mera uppmärksamma på jämställdhetsaspekten. Vihar ett mycket blygsamt krav, nämligen att regeringen bör undersöka vilkamöjligheter det finns att genom olika utbildningsinsatser förbättradomstolarnas kunskaper och insikter i jämställdhetsfrågor samt ta erforderligainitiativ. Tyvärr vill inte utskottets majoritet ens gå så långt, utan manavfärdar vårt förslag. Jag tycker ändå liksom representant attskrivningarna är positiva, och jag hoppas att regeringen, trots att utskottetinte vill föra frågan vidare, studerar den. Jag ber slutligen, herr talman, att få yrka bifall tillreservationerna 3, 4 och 5. 117LAHJA EXNER (s): Med hänsyn till den sena timmen och kammarensarbetsförhållanden här samt med hänsyn till att jämställdhetsministerAnita står uppsatt på talarlistan efter mig inskränker jag mitt inläggtill en genomgång av de till betänkandet fogade reservationerna. Förslaget i proposition 1984/85:60 om rätten att fåuppgifter om en anställd medsökandes meriter och utskottets ställningstagandehar föranlett två reservationer, dels av i utskottet, dels avcenterpartisten De moderata ledamöterna anför attökad jämställdhet inte kan nås genom bestämmelser som reglerar hur tjänsterskall tillsättas eller vilken insyn medsökande skall ha vidtjänstetillsättningar. i yrkar i sin reservation atträtten till att erhålla uppgift om anställd medsökandes meriter begränsas tillatt gälla företag som har särskilda resurser att klara de nya uppgifterna.Yrkandet innebär avslag på propositionen och en begäran om nytt förslag frånregeringen. Utskottets ställningstagande framgår av betänkandet, menjag vill dessutom framhålla propositionens skrivning på s. 8: "Den avgränsning som har gjorts med avseende på typenav uppgifter som skall lämnas ut och formen för detta är vidare sådan attskyldigheten inte kan vara särskilt betungande för arbetsgivaren. Det rör sigju om sådana uppgifter som arbetsgivarna normalt håller reda på. Till bildenhör också att det kommer an på arbetsgivaren att i en eventuelldiskrimineringstvist redovisa skälen för sitt beslut med angivande bl. a. avden bedömningsnorm som har tillämpats och de kvalifikationer som harbeaktats." Med andra ord: Uppgiftsskyldigheten som behandlasinnebär sålunda inte några ökade krav på arbetsgivarna när det gäller attbevara sådana uppgifter. Möjligheterna att bedöma om man har blivitdiskriminerad blir också likvärdiga på hela arbetsmarknaden. Jag yrkar därmedavslag på reservationerna 1 och 2. I reservation nr 3 hävdas att den som utsätts förkönsdiskriminering genom att förbigås vid en anställning skall kunna tilldömasanställningen med stöd av jämställdhetslagen. Reservanterna förordar enutredning i frågan. Utskottsmajoriteten avvisar detta yrkande med hänvisningtill remissyttranden över JämO:s förslag. Jag yrkar avslag på reservation 3. Utskottet har - liksom - haft att ta ställning motion om kunskaperna hos domstolarna i jämställdhetsfrågor. Kunskaper ifrågor som rör jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet tillförsarbetsdomstolen särskilt genom de s. k. tredje ämbetsmannaledamöterna, somskall ha särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden. Kunskaper ochinsikter i jämställdhetsfrågor växer fram successivt genom ett målmedvetet ochsystematiskt arbete på samhällets alla områden. Målsättningen måste vara att utbildning ochrekrytering av domare genomgående sker på sådant sätt att domstolarna får denkompetens och insikt som fordras för att rätt kunna bedöma frågor omkönsdiskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet tar ocksåför givet att den ambitionen blir vägledande, när kommande vakanser skallfyllas vid exempelvis arbetsdomstolen, och jag yrkar därmed avslag påreservation 4. I reservation 5 föreslås att en utredning tillsätts ommöjligheten att i lagen införa en särskild regel som skydd mot trakasserier förpersoner som använt sig av jämställdhetslagen. Utskottet framhåller att detinte är i första hand genom lagstiftning som problem av detta slag börangripas. Parterna på arbetsplatsen har att se till att jämställdhetslagenefterlevs. De träffade jämställdhetsavtalen, som täcker större delen avarbetsmarknaden, ger en god grund för ett aktivt jämställdhetsarbete ute påarbetsplatserna och är enligtutskottsmajoriteten det effektivaste skyddet mot trakasserier ochkönsdiskriminering. Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksamt följerfrågan. Jag yrkar härmed avslag på reservation 5. I reservation 6 framhåller man att fjärde stycket på s. 16i utskottsbetänkandet borde ha utgått. Resonemanget som utskottsmajoritetenför om jämställdheten som mål för den ekonomiska politiken utgår från enrättvis fördelning av de ekonomiska bördorna i , då nationen kämpar föratt åter tvinga ned det statliga budgetunderskottet. Detta får ej ske så attsysselsättningen äventyras, eftersom det obönhörligen skulle drabba grupper medsvagare fäste på arbetsmarknaden. Jämställdheten mellan kvinnor och män börkunna få ökad uppmärksamhet, exempelvis när fördelningspolifi-ken gör siggällande i olika frågor. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå reservation 6. I reservation 7 hävdar och ledamöteratt det opinionsbildande arbetet i jämställdhetsfrågor har försämrats genomomorganisationen. Jämställdhetsarbetet har efter något års inkörningsperiodblivit jämställt med och fått samma dignitet som andra politikområden. JämO ochsekretariatet för jämställdhetsfrågor har övertagit merparten avjämställdhetskommitténs opinionsbildande uppgifter. Kvinnoorganisationerna harnumera ett särskilt statsbidrag och i många fall även landstingsbidrag tillsin verksamhet, där opinionsbildningen torde vara en naturiig del.Jämställdhetsavtalen på arbetsmarknaden, det kommunala och landstingskommunalajämställdhetsarbetet samt de statliga och regionala myndigheternasprogramarbete har redan gett en ny och djupare dimension åt arbetet medjämställdhetsfrågorna. Alla dessa faktorer utgör en viktig bas för bådesystematisk utbildning och bearbetning av det som hindrar kvinnor och män frånjämställdhet i arbetslivet. motivering yrkar jag avslag på reservation 7. Fler kvinnliga chefer, inte minst på den enskilda sektorn,bör enligt reservation 8 åstadkommas genom regeringens kontakter med företaginom den enskilda sektorn. Utskottsmajoriteten hänvisar till att arbetsgivareenligt jämställdhetslagen har att bedriva ett målinriktat arbete för att aktivtfrämja jämställdhet i arbetslivet. Till detta krävs ett genomtänkt utbildnings-och befordringssystem på alla nivåer. Utvecklingsavtalen kan i detta sammanhangvara ett verksamt instrument. Jag yrkar härmed avslag på reservation 8. Utvecklingsfondernas roll i jämställdhetsarbetet framhållsi reservation 9. Nog är det så som konstaterade i sitt citat urSIND-Info -bilden är ingalunda skön. Precis som utskottet konstaterat bedriverflera fonder ett aktivt arbete för att stimulera ökad kvinnlig företagsamhet.Detta arbete bör självfallet spridas till samfiiga regionala utvecklingsfonder.De lokala och regionala initiativen - inte minst från kvinnorna själva - börleda till ökad representation i fondernas styrelser, påverka arbetsfördelningenoch prioriteringen i varje fond och resultera i ökad kvinnligföretagsamhet. Härmed yrkar jag bifall till utskottets hemställan ochavslag på reservation 9. Vpk-ledamoten i utskottet harreserverat sig mot utskottets skrivning, gällande program för att förbättrakvinnans ställning i samhället. Jag hänvisar till utskottets utförligamotiveringar på s. 23-25, men vill därutöver nämna den solidariskalönepolitiken och slopandet av de särskilda kvinnolönerna, som sannoliktinneburit ett väsentligt steg i lönemässig uppvärdering av mänga traditionellakvinnoyrken. Jag yrkar härmed avslag på reservation 10 och bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. 118 (vpk) replik: Bara några kommentarer till reservation 3 om rätten till anställning hänvisar fillremissopinionen och avstyrker vårt förslag om en utredning. Blandremissinstanserna var , , JämO, LO, TCO, FredrikaBremer-Förbundet, och Vpk:s kvinnopolitiska utskottpositiva till ytterligare utredning. Negativaellertveksamma var JK, RÅ, AD,SAV, JO, , , , KFO och SFO. Efter LahjaExners anförande står det helt klart vilka det är socialdemokraterna lyssnar pånär de stakar ut sin jämställdhetspolitik. 119 () replik: försöker alltid att vara saklignär hon argumenterar. Det är välgörande att höra. Jag skall försöka att varalikadan. Jag kan ändå inte låta bli att säga några ord om opinionsbildningen,för jag tror att delvis har fel när hon säger att merparten av detarbetet som jämställdhetskommittén hade på detta område nu övertagits av andraorgan. Det har det faktiskt inte. Det finns brister, som vi som sitter utanförregeringskansliet upplever mycket starkt. Vi får inte den tillgång till dokumentationoch underlag för vårt arbete som vi tidigare kunde få genom att vända oss tilljämställdhetskommittén. Att den regering som jag själv tillhörde införde ettekonomiskt stöd till kvinnoorganisationer har i och för sig underlättat mycket,men det ger inte det faktaunderlag som jag har efterlyst och som vi fortfarandesaknar. När det gäller utvecklingsfondernavar vi ganska överens. Vad jag underströk i mitt inlägg var hur enormt storaskillnaderna är där man har en särskilt anställd som har ansvaret för jämställdhetsarbetet.Därför tycker jag att vi borde kunna enas om att det hade varit lyckligt om vihade kunnat få detta i alla fonder. Lagen om jämställdhet i arbetslivet har variti kraft endast . Jag tycker att den i stort har fungerat bra. Lagen harinneburit ett stöd för det aktiva jämställdhetsarbetet ute på arbetsplatserna.Denna uppfattning delas också av de företrädare för arbetsmarknadens partersom arbetar med jämställdhetsavtalen, vilka nu omfattar praktiskt taget helaarbetsmarknaden. har föreslagit vissa ändringar ilagen, och jag har tillgodosett dessa förslag i den mån de inte kräver en meraingående juridisk översyn av lagen. Jag menar att det ännu är för tidigt attgöra en sådan genomgripande översyn. Vi behöver en längre tids erfarenhet avlagen innan en sådan översyn kommer till stånd. Under beredningen av lagändringarnahar denna uppfattning delats av både de politiska partierna ocharbetsmarknadens parter. Den nya organisationen av jämställdhetsarbetet bedriverinte ett lika effektivt opinionsarbete som tidigare, har det sagts i debatten . Jag vill säga att jag har en litet annorlunda uppfattningom vad opinionsbildning och informationsverksamhet handlar om. Det finns enövertro på skriftlig information, färgglada broschyrer och informationsmaterialav olika slag. Min uppfattning är att förändringar av traditionella attityder-när det gäller jämställdhet som på de flesta andra områden - sker bäst genomförändring av verkligheten. Ett aktivt arbete av många människor direkt iverkligheten - i skolor, på arbetsplatser, inom organisationer och institutioner- ger betydligt mer effekt än det tjusigaste informationsmaterial. Därför harvi' i vårt arbete under de här tvä åren lagt tyngdpunkten på att arbetapraktiskt och aktivt med konkreta projekt. Inte minst kvinnor till industrin har vi nått många människorsom har nyckelfunktioner när det gäller att förändra verkligheten och stimuleraderas intresse och entusiasm för att arbeta vidare. Vi har satt i gångprocesser, som kommer att leva vidare och utvecklas under lång tid.Folkrörelserna har alltså fått massor av underlag. börjar det bli dagsatt summera intryck och erfarenheter från ett intensivt arbete. Vi håller justnu på att sammanställa en beskrivande rapport om alla de olika projekt somingått i kampanjen. Den beräknas vara klar . Då kommer också några avprojekten att presenteras mera ingående i en reportagebok som vänder sig bredare publik. Vidare har arbetslivscentrum granskat kampanjen urforskningsperspektiv för att stimulera till mera långsiktigt utvecklings- ochforskningsarbete på arbetslivsområdet. Dess studie kommer också att finnastillgänglig i en tryckt skrift . Kampanjens syfte har varit att ge erfarenheter förframtida planering av skola och arbetsliv så att kvinnornas ställning påarbetsmarknaden stärks. Jag kan redan nu säga att våra förväntningar haröverträffats. Verksamhet har pågått - och pågår - på hundratalet orter isamtliga län. Vi bedömer att nära 50 000 flickor och kvinnor finns med iverksamheter i skolor eller på arbetsplatser. Över 3 000 - lärare och annanpersonal - och ett stort antal föräldrar har tagit del i olika aktiviteter.Omkring 600 skolor och 800 företag har på ett eller annat sätt aktiverats ikampanjen. Även utvecklingsfonderna har arbetat aktivt med särskilt stöd tillkvinnlig företagsamhet samt utbildning av kvinnor i småföretag till merakvalificerade arbetsuppgifter. All denna aktivitet ger oss ett mycket braerfarenhetsunderlag när vi nu går vidare och planerar för mera reguljärainsatser. Det vilar ett stort ansvar på både centrala, regionala och lokala organ att se till attinsatserna inte blir kortsikfiga utan en del i det framtidsinriktade arbetet.Centralt arbetar vi nu med ett samlat åtgärdsprogram för kvinnorna påarbetsmarknaden. Kunskap och medvetenhet om kvinnornas ställning påarbetsmarknaden måste öka regionalt. För att åstadkomma detta beslutaderegeringen för drygt sedan om ett särskilt uppdrag tilllänsstyrelserna. Uppdraget går ut på att länsstyrelserna i samarbete med främstlänsarbetsnämnder och länsskolnämnder skall göra en analys av kvinnornasställning på arbetsmarknaden i samband med den befolknings- ochsysselsättningsprognos som skall lämnas till regeringen . I oktober1985 skall länsstyrelserna redovisa de program som statliga myndigheter ochandra organ upprättat i länen med syfte att främja jämställdhet. Det är minförhoppning att detta uppdrag skall bli ett stöd för inte minst de kvinnor -och de är som vi vet endast ett fåtal - som sitter i de regionalamyndigheternas styrelser. Regionala konferenser kommer att hållas i början av1985 med representanter för länsstyrelserna. Jämställdhet handlar inte enbart om kvinnor.I har vi varit klara över att villkoren måste förändrasför'både kvinnor och män om verklig jämställdhet skall uppnås. En milstolpe idenna utveckling var införandet av föräldraförsäkringen 1974, därlagstiftningen slog fast att vården av barn var en angelägenhet för bådaföräldrarna. Efter hand som vi kunnat bygga ut försäkringen har ocksåförutsättningarna för män att utnyttja den förbättrats. är det av alla nyblivna pappor som utnyttjar sin rätt till föräldraledighet underbarnets första år. I genomsnitt tar de ut av sin föräldraledighet. Av den sammanlagda tiden som föräldrarna förfogar över ärdet dock endast som utnyttjas av männen. Det är således fortfarandekvinnorna som bär den allra största delen av ansvaret för barnen, i varje fallnär det kräver frånvaro från arbetet. Jag menar att det är viktigt att diskutera jämställdhet urmännens perspektiv, inte enbart ur kvinnornas. Det är en viktig del iopinionsbildningen att den debatten förs. Det är också viktigt att ta reda på vilka hinder som finnsi arbetslivet och i samhället i övrigt för män att fungera mera jämställt. Föratt få underlag för beslut i de här frågorna tillkallade jag en särskildarbetsgrupp med representanter för bl. a. arbetsmarknadens parter.Arbetsgruppen har bedrivit ett aktivt utåtriktat arbete och därmed gjort storainsatser när det gäller information och opinonsbildning i en viktigjämställdhetsfråga. På initiativ av gruppen har boken getts ut.Boken består av ett antal längre intervjuer med män på temat Vad tänker mänegentligen om kvinnor och barn? Vidare har arbetsgruppen anordnat tre mycketambitiösa seminarier, där hundratalet forskare och praktiker har redovisat sinaerfarenheter under olika teman. Seminarierna har dokumenterats i särskildarapporter. Drömmen om pappa och Om män hade känslor har kommit ut, och entredje är på väg. Rapporternahar haft en strykande åtgång och mött ett stort intresse både i massmediaoch i organisationslivet. Arbetsgruppens medlemmar är mycket efterfrågade förmedverkan i olika sammanhang. kommer arbetsgruppen att presentera ettidéprogram som jag kommer att ta del av med stort intresse. Det kommer dä attberedas i . har jag redogjort för den del avjämställdhetsarbetet som är inriktad på direkta förändringar, polifiskaåtgärder och aktiva åtgärder för att åstadkomma attitydförändringar. Men det ärviktigt att även verka på ett mer långsiktigt och djupgående plan. För attåstadkomma det har jag inrättat delegationen för jämställdhetsforskning, JÄMFO,som har till uppgift att initiera, samordna och följa forskning i de härfrågorna. JÄMFO har under sitt första verksamhetsår ordnat fleraseminarier och konferenser för att stimulera kontakter mellan forskare,beslutsfattare och finansieringsorgan. JÄMFO studerar fortlöpande de kvinnligaforskarnas villkor och har tagit initiativ för att underlättahandledarsituationen för kvinnliga forskare. Vidare har JÄMFO tagit initiafivfill några viktiga forskningsprojekt, bl. a. ett med titeln , makt ochpolitik samt projektet i barnfamiljer. Genom Nya Jämsides, som utges av JämO, informerardelegationen fortlöpande om sin verksamhet. I JÄMFO ingår alla fem politiska partierna, vilket innebäratt parlamentariker kan följa och påverka den långsiktiga utvecklingen avjämställdhetsarbetet. Partierna ingår även i jämställdhetsrådet, där de kanfölja och påverka det mera kortsiktiga och aktuella arbetet. I jämställdhetsrådet,som träffas , ger jag fortlöpande information om aktuellafrågor, och det finns i regel god tid till diskussion. Vidare ges utrymme förpartierna och de andra organisationerna som ingår i rådet att informera om vadsom är aktuellt inom resp. organisation. Därigenom får vi ett utbyte avinformation i båda riktningarna, vilket jag tycker är mycket värdefullt. 121KARIN () replik: För mig har det aldrig varit svårt att ge eneloge till politiska motståndare när det har funnits anledning till det. Jagtycker att den kampanj som jämställdhetsministern har dragit i gång, det s. k.tiomiljonersprojektet för fler kvinnor i industrin, är ett bra initiativ. Jaghoppas att det också skall ge långsiktiga effekter och inte bara kortsiktiga. Däremot är jag inte lika nöjd när det gäller underlagetför opinionsbildning och den förändring som där har skett. Jag delar helt denuppfattning som här uttryckte: Aktivt arbete av många människor ärmycket bättre än färgglada broschyrer. Men det är just de många människorna somär beredda att göra insatser som ropar på stöd och hjälp, ropar efterdokumentation och fakta att ha som underlag i sin opinionsbildning. Jag förstårinte att det bara är jag som möter alla dem som ständigt frågar: Var kan vi nufå dokumentation och fakta, när inte längre jämställdhetskommittén finns, somalltid gav den servicen. 12 protokoll 1984/85:54-55 Jag kan lova att vi idepartementet gör allt vad vi kan för att det skall bli långsiktiga effekter avtiomiljonerskampanjen. kan jag inte låta bli att ändå hävda attfolkrörelser och organisationer genom jämställdhetsrådet har fått mängder avrapporter, dokumentation och fakta, som borde ha gett rejäla ringar på vattnetoch en bred debatt. 123INGVAR i (c): Till arbetsmarknadsutskottets betänkande 8har jag fogat en reservation, reservation nr 2. Den behandlar rätten att fåuppgift om en anställd medsökandes meriter. I reservafionen yrkar jag avslag pådenna del i betänkandet och bifall till motion 212. Återigen skall besluta om ett förslag som ledertill ökad byråkrati i företagen. Detta stämmer illa överens med allt tal omavbyråkrati-seringen, förenklingar, och ökad smidighet. Förmodligen är detibland svårt att i handling leva upp till de vackra orden. När vissa politikerdebatterar sysselsättningsfrågorna kritiseras krångel och byråkrati inäringslivet. I nästa andetag är de beredda till ytterligare krångel. Självfallet medför varje ny lag en viss tröghet. I det härfallet kommer enskild person som tillfälligt anställer någon i sitt hushåll,liksom småföretagare med liten eller ingen administration, att jämställas meddet stora företaget, med helt andra resurser. I detta finns ingen rimlighet.Enligt vår synsätt bör man inte lägga ytterligare sten på enskildas ochsmåföretagares administrativa börda. Vi motionärer stöder helt det arbete som bedrivs för enökad jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Detta arbete får dockinte leda till åtgärder som försämrar förtroendet för jämställdhetssträvandena.Förslaget i det nu aktuella betänkandet kan få just denna effekt. har JämO rätten att erhålla de uppgifter somär nödvändiga vid en bedömning av om könsdiskriminering förekommit i ettanställningsärende. Även de fackliga organisationerna har rätten att få dessauppgifter, så helt utestängd är man inte på detta område. Utskottets uppfattning att en ytterligare lagstiftningskulle leda till att onödiga tvister och motsättningar förebyggs är enligt minmening ett allmänt tyckande utan någon verklighetsförankring. Vilka grunderfinns för utskottets ställningstagande? Enligt vissa bedömare kan en utvidgning av lagen ökamotsättningarna på arbetsplatsen. Utskottet menar även att arbetsgivarens uppgiftsskyldighetinte kan anses som betungande. Med vilken erfarenhet kan utskottet hävda justdetta? I reservation 2 framhåller jag hur viktigtdet är att det bedrivs ett arbete för ökad jämställdhet mellan kvinnor och mäni arbetslivet. Jag betonar även betydelsen av att åtgärder för att ökajämställdheten, för att de skall tas på allvar, ges ett praktiskt och iverkligheten förankrat innehåll. Regeringensproposition saknar just dessa viktiga ingredienser. ringsförslagetkommer i stället att leda fill att de mindre företagen drabbas 55 och att det blir mera byråkrati. Vi föreslår därför att regeringen får i uppdrag attutarbeta ett nytt förslag, i y Hgcember 1Q84 som är bättre anpassat till anställningssituationen hos småföretagare och Slutligen yrkar jag bifall till reservation 2. frågor 124 (): Det betänkande som vi behandlar nu kommer välinte att gå fill historien som någon milstolpe i jämställdhetens utvecklingprecis, men det känns ändå befriande att få en debatt om jämställdhetsfrågorhär i kammaren, inte minst om jämställdheten på arbetsmarknaden, som avslutningpå en höst när debattklimatet mera har varit inriktat på att kvinnor borde slutaatt "förverkliga sig själva" och i stället tänka på sin plikt somgoda mödrar. Med andra ord: Avstå från rätten till arbete, egen inkomst och ettsjälvständigt liv! Har det blivit fult att tala om jämställdhet? utbrast enförtvivlad debattskribent i en av våra stora dagstidningar . Nej,uppenbarligen är det i alla fall inte fult i riksdag, och därmed villjag göra det viktiga och glädjande konstaterandet att alla parfier på ett ellerannat sätt gett uttryck för vissa ambitioner rörande jämställdhetsarbetet imotioner som behandlas i detta betänkande. De, lyckligtvis få, som gärna viftarbort allt tal om jämställdhet med att det bara är en lyxdebatt för kvinnor iden s. k. karriären har uppenbarligen inte stöd, åtminstone inte helt stöd, avnågot riksdagsparti.