prot · G809137 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:137 Om godstrafiken på bandelen 1 § Ny utskottsordförande Jag får anmäla att andre vice talman ()utsetts till ordförande i jordbruksutskottet, 2 § Talmannen meddelade att till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven ytterligare den 11 maj-den 2 juni. Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att () även skulle tjänstgöra som ersättare för , 3§ Svar på fråga 1984/85:535 om godstraflken på bandelen har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för att trygga den framtida godstrafiken på bandelen , Rent allmänt vill jag först konstatera att det mestverkningsfulla sättet att trygga framtida godstrafik på olika bandelar är attSJ:s kunder utnyttjar järnvägen. Jag har i den järnvägspolitiska propositionenlämnat en rad förslag som ger betydande möjligheter att öka godstrafiken påjärnväg. När det sedan gäller bandelen kundevi i det regeringsbeslut som togs om den framtidapersontrafiken bl, a, konstatera att några driftsinskränkningar i godstrafikeninte är planerade av SJ, Detta uttalande är fortfarande giltigt, I fråga om upprustning vill jag först understryka att detär SJ som självt avgör hur investeringsramen för det trafiksvaga bannätet skallanvändas. Nr 137 söker därvid prioritera sinainvesteringsmedel till de objekt som har störst Tisdaeenden betydelse för att upprätthålla ochöka trafiken och därmed bidra till att 7 mai 1985 förbättra resultatet. En första etapp av upprustningsarbetena på sträckan Omsodstrafiken nehamn har avslutats. På regional nivå inom SJplanerar man nu inte påbandelen Lesiö- '" några ytterligare investeringsmedel för dennasträcka under den närmaste Investeringsbudgeten bereds inom SJ:s huvudkontor.SJ följer noga trafikutvecklingen på banan och kommer att avväga framtida upprustningar med hänsyn tillgodstrafikens omfattning. 3 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är naturligtvis den oro för denframtida godstrafiken på bandelen som man känner införSJ:s beslut att avbryta investeringsprogrammet. Av planerade arbeten för 25milj. för upprustning av bandelen har cirkahälften utförts. Hela investeringsprogrammet har avsett upprustning förgodstrafikens behov. Resterande arbeten har varit inplanerade i SJ:sfemårsplan. Men i den reviderade upplagan har de flesta objekt strukits. Ombyggnaden av två broar för sammanlagt . är detenda som finns kvar. Den skjuts framåt i tiden. SJ:s nya inställning innebär utan tvivel ett allvarligthot mot godstrafiken på bandelen. Investeringsprogrammet har ju inte tillkommitför att strö pengar över regionen utan just för att trygga godstrafiken påbandelen. Läggs godstrafiken ner, sker också en betydande kapitalförstöring. Deinvesteringar för drygt 10 milj. kr. som gjorts är ju av långsiktig karaktär.Dessutom innebär det förändrade programmet ett klart löftesbrott. Vid upprepadetillfällen har från SJ:s sida påpekats att en nedläggning av persontrafikeninte skulle påverka godstrafiken. Uppenbarligen hade också regeringen dennauppfattning när beslutet om nedläggning av persontrafiken fattades Luciadagen1984. Så här står det i regeringsbeslutet: "Linjen har en betydandegodstrafik. Enligt vad meddelat är några driftsinskränkningarvad gäller godstrafiken inte planerade." styrks farhågorna för att SJ, när persontrafikenupphör, låter banan förfalla så att också godstrafiken läggs ner. Detta skullevara ett mycket hårt slag mot industrin i östra . Regionen är redan hårtdrabbad och tål inga ytterligare slag. I svaret sägs att det är SJ självt som avgörinvesteringsprogrammet, och det är naturligtvis riktigt. Där står också att SJprioriterar sina investeringsmedel till de objekt som har störst betydelse föratt öka trafiken och därmed förbättra resultatet. har man tydligenprioriterat över medel till andra banor i stället. Jag undrar: Vad är det somhar föranlett att SJ har gjort denna omprioritering? Jag vill naturligtvis inte tubba kommunikationsministerntill någon form av 112 ministerstyre, så här de sistaveckorna han är chef för departementet, men jag hoppas att kommunikationsministern i kontakterna medSJ betonar Nr 137 vikten av att godstrafiken på den här bandelen får vara kvar och nödvändig- Tisriaaen den heten av att givna löften hålls. Något löftesbrott är det inte utifrån detbeslut som fattades i decemeber , . Då sades att godstrafikenskall vara kvar. Som jag framhöll i mitt svar, finns det ingenting somtyder på att så inte skulle bH fallet. Jag är medveten om att det är en betydande godstrafik -nästan 160 000 årston fraktas på denna järnvägssträcka. Även jag menar att detär angeläget att se till att godstrafiken får vara kvar. tillåter banan 20 tons axellast, vilket är vad mankräver för just godstrafiken. undrar vad som har legat till grundför omprioriteringen. Som jag också sade i mitt svar, förmodar jag att man harsett över ersättningsbanenätet och konstaterat att man under femårsperiodenbör rusta upp någon annan bandel, som är i sämre skick. Jag är övertygad om att vi alla måste hjälpas åt att följaupp det här, inte bara SJ. Också från kommunernas sida och från industrierna iregionen måste man se till att järnvägen verkligen används när det gällerbefraktning av gods. Detta är den garanti man har för att godstrafiken skallvara kvar. Och, : mina samtal med SJ visar som sagt attdet inte finns någon risk. Det är samma besked som det jag gav isamband med regeringsbeslutet . Om godstrafiken på bandelen 5 OVEERIKSSON (m): Det är alltså inte fråga om en besparing förSJ:s del, utan man prioriterar om. Jag har dock konstaterat att SJ kan påverka trafikmängdengenom olika åtgärder. En olämplig turlista kan t, ex, göra det omöjligt förbåde långresenärer och arbetspendlare att utnyttja en tur om tiden inte passar.Jag har själv för SJ:s ledning påtalat ett sådant förhållande på den härbandelen. är detta emellertid , för beslut om nedläggning avpersontrafiken har redan fattats. För godstrafiken kan en nedrustning avbanstandarden leda till att godstransport inte blir möjlig utan att storainvesteringar görs. Detta kanske i sin tur leder till att godstrafiken läggsner och banan rivs. Den risken har också påpekats av överbefälhavaren iremissvar till transportrådet, där han säger så här: "Det har i några fall visat sig att genomgåendetrafik har upphört på bandelar där persontrafiken har nedlagts. Standarden påsådana banor har efterhand blivit så låg att de inte kan utnyttjas vidberedskapshöjningen utan omfattande åtgärder, ÖB förutsätter därför att därestpersontrafiken läggs ner banans standard bibehålls på en sådan nivå atttotalförsvarets krav tillgodoses," Det här är alltså en viktig fråga. Jag är medveten om attdet ännu inte finns något beslut om nedläggning eller ens indragning avgodstrafiken, men det 8 protokoll 1984/85:135-137 Om godstrafiken på bandelen finns enhotbild, och den förstärks av att investeringsprogrammet inte fullföljs. Det ärav den anledningen som jag har tagit upp frågan. Jag hoppas att kommunikationsministern fortsätter att talavarmt för den här bandelen. Den är nämligen nödvändig för att vi i östraVärmland skall behålla vår industriella utveckling, 6 Kommunikationsminister : Herr talman!Vi är helt överens, , om att vi skall försöka bibehållagodstrafiken på den här bansträckan. Och en av de främsta förutsättningarna äratt och andra politiker ser till att man även fortsättningsvisanvänder järnvägen för godstrafik. Upphör man med det, är det orimligt attkräva att SJ skall fortsätta driva en trafik som är på nedåtgående. Jag är övertygad om att det från SJ:s sida - underförutsättning att vi ser till att det finns gods som fraktas - kommer att görasinsatser, om det visar sig tvunget att bibehålla kapacitet för just 20 tonsaxeltryck. 7 OVEERIKSSON (m): Jag delar den uppfattning somkommunikationsministern återigen framför, att det är viktigt att man utnyttjarden här bandelen. Felet med persontrafiken har kanske varit just att antaletresenärer inte varit tillräckligt. Men när det gäller godstrafiken vill jag frågakommunikationsministern: regeringen ha fattat beslutet om nedläggning avpersontrafiken om man känt till att SJ hade planer på att stoppa investeringsprogrammetför godstrafikens del? 8 Kommunikationsminister : Herr talman!Det är bara att konstatera, , ätten olönsam del av en järnväg intekan vara till fördel för fortsatta investeringar. Bakgrunden till de beslut som togs beträffandepersontrafiken var ju att det var fråga om en prövningsbana, att det intelängre fanns förutsättningar för lönsam trafik och att länshuvudmannen valdeett annat alternativ. Nedläggningen av persontrafiken har aldrig legat tillgrund för betänkligheter beträffande investeringar för godstrafikens del. 9 (): Naturligtvis var det så att justpersontrafiken var beroende av att länshuvudmannen inte ställde upp, men jaghoppas och antar att det också från departementets sida görs ensamhällsekonomisk bedömning. Det handlar här inte enbart om persontrafik, utandet handlar också om en viktig godstrafik och om betydelsen av en god regionalutveckling i östra , Min fråga löd alltså: Hade man tagit beslut om nedläggningav persontrafiken om man känt till den här inskränkningen iinvesteringsprogrammet, vilken kanske leder till att godstrafiken så småningomupphör? 10Kommunikafionsminister : Herr talman! Beslutet beträffandepersontrafiken var självfallet helt knutet till att vi hade att göra med enprövningsbana, där har fattat beslut om att det skall undersökas omtrafiken skall ske med buss eller även i fortsättningen på järnväg. Det hör inte till vanligheterna att jag åberoparmoderaternas politik, men jag vill säga till att om vi skullefölja väg i investeringshänseende skulle det när det gäller SJ bliväldigt knepigt att klara investeringarna. vill ju pruta just påinvesteringssidan. Om utbyggnad av Ångelholms/ 11 (): Tiden medger inte att vi tar upp enbudgetdebatt. Repliktiden är ju bara en minut per deltagare i en sådan härdebatt, och jag skall heller inte gå in i någon diskussion om budgeten. Att man skall hålla ekonomin stramt inom såvälkommunikationsdepartementet som alla offentliga verk är jag överens om medmitt parti. Men detta får inte leda till kapitalförstöring. De investeringarsom har gjorts skall ju i alla fall fullföljas. Här har man plöjt ner 10 milj,kr. Då måste man se till att vi också får möjligheter att fortsätta godstrafikenpå bandelen , Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1984/85:536 om utbyggnad avÄngelholms/ har frågat mig om jag ärberedd att påskynda en nödvändig utbyggnad av /Helsingborgsflygstation. ekonomiska mål är att driva verksamhetenmed full kostnadstäckning, inkl, räntekostnaderna för det kapital staten ochkommunerna skjutit till. skedde en kraftig utbyggnad avflygplatsen och dess trafikledningssystem. De omfattande investeringarna harlett till att luftfartsverket inte kan uppfylla sittförräntningskrav. Den civila trafiken på /flygplatshar ökat . Detta har aktualiserat en utbyggnad av flygplatsen,främst en om-och tillbyggnad av stationsbyggnaden. Enligt luftfartsverkets ordinarie investeringsplaner kanen sådan utbyggnad ske tidigast /91. En tidigareläggning av projektet iluftfartsverkets planering förutsätter därför en medverkan från andraintressenter. 13INGVAR (): Jag vill tacka kommunikationsmininistern försvaret på min fråga. Men jag kan, med tanke på svarets innehåll, inte vara nöjdmed det. Om utbyggnad av Ångelholms/ flyg station Det är ett faktum att, som jag i frågan har påpekat.Ängelholms/ har haft en mycket snabb och positivutveckling vad gäller resandeströmmen och passagerarantalet. Detta bordeföranleda kommunikationsministern och luftfartsverket att påskynda ennödvändig-och som vi ser det mycket nödvändig - utbyggnad av flygstationen. Inom den berörda regionen - nordvästra , södraHalland och en del av - råder det bred enighet om kravet på en tidigareutbyggnad än den som statsrådet här har tillkännagett. I takt med enytterligare ökning av resandeströmmen kommer protesterna att växa mot den senalösning av utbyggnaden som statsrådet har angett - det är jag helt övertygadom. , herr talman, är terminalbyggnaden och dessanordningar inte på långt när avpassade för att klara nuvarande resandeström.Det går ut över de resande och, inte minst, över flygstationens personal, somtrots stora svårigheter utför ett mycket gott arbete. Flygplatsen är av synnerligen stor vikt för näringsliv ochsamhälle. Den ligger i en förhållandevis mycket expansiv region och har enavsevärd ekonomisk betydelse. Därför bedömer jag berörda kommuners intresse förprojektet som mycket stort. Men det krävs att hela projektet kan tidigareläggas.Investeringarna torde, som jag ser det, relativt snabbt visa sig välmotiveradeoch t. o. m. lönsamma. Statsrådet säger i sitt svar: "Luftfartsverketsekonomiska mål är att driva verksamheten med full kostnadstäckning, inkl.räntekostnaderna för det kapital staten och kommunerna skjutit till. "Vidare hävdar kommunikationsministern att de investeringar som gjordes på1970-talet ännu inte uppfyller förräntningskravet. Jag är förvånad över dessa uppgifter. Medhänsyn till den trafikintensitet som råder på flygplatsen tillåter jag migfaktiskt att tvivla på uppgifterna. Jag skulle gärna vilja ha preciserat hurgod lönsamheten på flygplatsen i fråga är i förhållande till andra flygplatseri landet, framför allt sådana där nyinvesteringar har gjorts ? Varför är det inte möjligt att fidigarelägga en utbyggnadav / ? Vi upplever det som mycket nödvändigtmed en utbyggnad, infe minst med hänsyn till hur trångt och besvärligt det ärför de resande och för dem som jobbar på flygplatsen. 14Kommunikationsminister : Herr talman! påbörjade vi,, en upprustning av en lång rad flygplatser i detta land. Detär mångmiljonbelopp som har satsats i avsikt att rusta upp flygplatser. Omdetta arbete hade inletts tidigare, hade vi med stor sannolikhet kunnat varaberedda atf satsa pengar i den omfattning som här efterlyser.Men tyvärr är det bara som vi har haft på oss. Det är meningslöst för mig och stå här och redovisalönsamhetskalkyler. Jag får överlämna skriftliga sådana till ,Den tid som vi nu har till förfogande fillåter inte atf vi ger oss in på endiskussion om ekonomiska beräkningar. kommer en banförstärkning att göras.Utgångspunkten är i def sammanhanget andra behov än det civila flygefs. Där ärluftfartsverket delfinansiär. Som jag nämnde finns det planer på en om- ochtillbyggnad av stationsbyggnaden fill en beräknad kostnad av 14 milj. kr.liksom på en upprustning av plattan för en kostnad av 2-3 milj. kr. När detgäller dessa arbeten har man från luftfartsverket sagt att man är beredd atfsvara för kostnaden för plattan. Självfallet gäller här liksom i fråga om utbyggnader påandra platser, där vi har stått inför samma situation, att även andra måstemedverka och hjälpa till med en delfinansiering. Såvitt jag har förstått harkommunen också anmält sitt intresse i detta sammanhang. Hos länsarbetsnämndenförefinns en ansökan om bidrag med 6 milj. kr., och enligt en uppgift somjag inhämtat från luftfartsverket verkar def som om nämnden skulle vara positivtill att ställa medel till förfogande för ifrågavarande investeringar. sida har man alltså ställt upp när det gäller den härutbyggnaden, och det ankommer även på andra intressenter att göra det. Om utbyggnad av Ångelholms/ 15 (): Kommunikafionsministern talar om desatsningar som gjorts och säger atf projektet skulle ha kunnat vara i gång omsatsningarna hade påbörjats tidigare. Jag har den bestämda uppfattningen attsåväl vi som hade regeringsansvaret tidigare som kommunikationsministern ochden nuvarande socialdemokratiska regeringen är överraskade över den snabbautveckling som denna flygplats har haft. Jag vill hävda att flygplatsen liggerbland de främsta i när det gäller utveckling. Def gör naturligtvis atttrycket från dem som använder flygplatsen har ökat successivt. Jag kan nämna att resenärerna, närde på grund avfullbelagda plan tvingas vänta, knappast ens kan få en sittplats i terminalen. Det bedömer jag som mycket negativt från service- och effektivitetssynpunkt, . Mot den bakgrunden måste manförsöka anstränga sig ytterligare för'att påskynda utbyggnaden. Jag vet att manfrån kommunernas sida är inställd på att göra extra ansträngningar, och jagvill därför fråga kommunikafionsministern om han är beredd att medverka tillatt man från regeringens sida blir mera positiv än som framgått av vadkommunikationsministern hitfills har anfört i dagens debatt. 16Kommunikationsminister : Herr talman! Jag vet infe om IngvarEriksson möjligen är helt främmande för det system som har bestämtskall gälla för olika verk och myndigheter, dvs, att def är myndigheternasjälva som skall avgöra frågor av det här slaget. Det vore orimligt om vi hadeden ordningen att man i , allteftersom riksdagsledamöter lägger framförslag, skulle bedöma olika ärendens angelägenhetsgrad efter styrkan i denargumentation som används här i kammaren. Vi måste följa den tågordning somriksdagen har beslutat om. När defgäller investeringarna befinner sig flygplatsen exakt i det läge som Om principerna för beviljande av politisk asyl jag harredovisat tidigare. Jag vill för min del bara konstatera, att om def exempelvisav sysselsättningsskäl skulle vara motiverat atf göra extra satsningar - vilketär den bedömning som länsarbetsnämnden måste göra -tror jag atf def är mycketsannolikt att man kommer att göra sådana, 17 (): Jag tackar kommunikationsministern för dethan sade beträffande sysselsättningsskälen. Det är bara det att vi har ettexpansivt näringsliv här och faktiskt inte lika stora problem medsysselsättningen som på andra håll. Det vore ju då olyckligt om vi så att sägaskulle råka i bakvatten. Regionen har ett mycket expansivt näringsliv, ochutbyggnaden är därför ytterst angelägen. Jag hoppas att kommunikationsministernoch regeringen skall lyssna på våra kommunala förtroendemän, som kommer attvända sig till regeringen - jag har förstått atf de har planer på atf göra def. Jag är medveten om att vi har att följa vissa regler ivårt arbete, men de måste kunna påverkas av de realiteter som råder ute i vårtnäringsliv . Vi är mycket angelägna om att näringslivet skall få möjlighetatt expandera och utvecklas så mycket det kan i olika regioner i landet. Dethär är en region som jag vill arbeta för, och jag vill givetvis försökaåstadkomma def bästa möjliga. Jag hoppasalltså på det bästa, herr kommunikationsminister. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:551 om principerna för beviljande av politisk asyl Mot bakgrund av ett ny ligen inträffatdödsfall i samband med verkställigheten av ett avvisningsbeslut rörande enpolsk medborgare, har frågat mig bl, a, om riskerna förrepressalier i hemlandet för polska medborgare som återsänds till hemlandet ochom def inträffade bör föranleda en översyn av reglerna för beviljande av asyl,Hagård har slutligen frågat mig om har eft särskilt ansvar gentemotflyktingar från "grannländerna på andra sidan ", En utlänning som söker asyl i får i ett särskiltförhör ange de skäl han åberopar till stöd för sin ansökan. Vad han berättar ärskyddat genom bestämmelserna i sekretesslagen och kommer givetvis inte tillhemlandsmyndigheternas kännedom. Detta innebär t, ex, atf en person som legaltlämnar sitt hemland för ett turistbesök i och som avvisas efter avslagpå en asylansökan inte riskerar repressalier i sitt hemland enbart på grund avatt han har ansökt om att få stanna här. Har en utlänning till stöd för sin ansökan atf få stannahär åberopat t, ex, att han har lämnat sitt hemland för att slippa fullgöravärnpliktstjänstgöring, får det i varje enskilt ärende bedömas vilka påföljderhan på denna grund kan drabbas av i hemlandet. Det finns ingen generell rättför en asylsökande att få stanna i därför att han är värnplikfsvägrare, IPolen utdöms normalt infe så stränga straff för värnpliktsvägran att man på dengrunden kan anses ha rätt att få stanna i , En asylsökande, som anses som flykting eller som omfattasav 6§ utlänningslagen, får stanna i oavsett från vilket land hankommer. Att särskilt gynna personer från vissa länder strider motlagstiftningen och mot de i bred parlamentarisk enighet antagna rikflinjernaför flykfingpolifiken, Def avgörande är om utlänningen på goda grunder fruktarför politisk förföljelse i hemlandet, oavsett vilket detta är. Mot bakgrund av vad jag har sagt kan jag infe finnaatt det avvisningsärende som åberopat bör föranleda ändring avreglerna för beviljande av asyl. Om principerna för beviljande av politisk asyl 19BIRGER HAGÅRD (m): Jag ber atf få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag vill gärna uppriktigt deklarera atf avsikten med denhär frågan ingalunda är atf polemisera mot eller ondgöra mig över görandeneller låtanden från statsrådets sida. Statsrådet har ju över huvud taget infebefattat sig med det här ärendet. Jag vill också gärna uttala en respekt för desvåra uppgifter som är förenade med atf ha ansvaret för invandrarfrågorna - defär högst grannlaga och känsliga frågor i alla avseenden. Min avsikt med frågan var atf bringa litet reda i en deldunkla punkter som jag tycker mig finna i det här fallet - jag vill dockunderstryka att jag bara har ' haft tillgång till tidningsuppgifter ochingenfing annat. Det har emellertid sagts att man bara har följt praxis, Def är några oklarheter som slår en. En av de första äratt det kommer en 18-årig polack till på eft turistvisum. Vederbörandesom har anlänt hit begär politisk asyl och avvisas urlandet. Finns det skäl att så snabbt avvisa en utlänning som kommer hit påturistvisum, och i så fall på vilka grunder? Därefter vill jag gärna gå in på statsrådets svar. Det ärväl riktigt att ett sekrefessbelagt förhör förekommer, men kan vederbörandevara säker på att han infe observeras när han besöker de svenskapolismyndigheterna? Skäl för att få stanna och begära politisk asyl i landetär normalt att man riskerar att utsättas för politisk förföljelse. Då får manpolitisk asyl, Def gäller också om man riskerar att bli straffad för vägran attfullgöra krigsfjänstgöring, I det här fallet svarade statsrådet att man i Polennormalt infe utdömer så stränga straff att def kan anses vara skäl nog för attvederbörande får stanna i landet. Min naturliga fråga blir då: Hur strängastraff skall då utdömas för att man skall kunna tänkas få stanna i ?Dessutom är det självfallet så, atf om vederbörande kommer från eft östland,kopplas ståndpunktfagandet gärna samman med den politiska uppfattningen. Slutligen när det gäller frågan om ansvaret för våragrannfolk. Menar statsrådet atf det inte bör råda någon skillnad i vårt sättatt fa emot eller fa upp fill behandling låt oss säga latinamerikanska,libanesiska eller iranska Om principerna för beviljande av politisk asyl flyktingarå ena sidan och polacker eller människor från exempelvis de ockuperade balfiskastaterna å andra sidan? Först vill jag säga att det infe är ovanligtatt människor hoppar av i samband med olika turistresor och begär politiskasyl. Sådana ärenden handläggs i vanlig ordning, precis som jag har talat om imitt inledande svar, I def här fallet är def alltså polisen och invandrarverketsom har fatfat beslut. Jag har inte, i varje fall inte , haft anledningatt titta på ärendet. När det gäller det sista som berör vill jagsäga följande: Enligt de internationella principer som vi eftersträvar attfölja försöker vi ofta att lösa flyktingproblemen i våra närområden, Def harmånga gånger betytt att har avlastat , att vi har ställt uppjust för människor från vårt närområde - precis som andra länder i andraområden ställer upp för sina närområden. Om man studerar hur flykfingarna ärfördelade ute i världen, finner man att det också där förhåller sig på sammasätt. Vad jag menar är att om en person redan finns i , kan man infehänvisa fill att den som är från närområdet skall ha företräde till asylframför den som kan komma från ett annat område. 21BIRGER HAGÅRD (m): Jag är medveten om att vi har korta repliktider- och det är kanske tur.