prot · G80924 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag vill konstatera attdet viktiga är att uppfattar det så att vi stöttar varandra, ochdet gör man. Vi har också den ambitionen att vi med andra länder, inkl.Västtyskland, skall komma fram till gemensamma metoder och gemensammatidpunkter. Det är vad vi eftersträvar, och det kommer att närmarekonkretiseras när vi i aktionsplanen redovisar hur vi vill infria vårautfästelser och hur vi vill delta i samarbetet. Jag vill till säga att när det gällerskogsstyrelsens inventeringar så har en första översiktlig enkätinventeringgenomförts i södra Sverige.Under innevarande år sker en rikstäckande inventering genomriksskogstaxeringen. pågar ett omfuttunde arbete med utveckling ochprövning av olika inventeringsmetoder. Dessa är bl. a. förtätadriksskogstaxeringsmetodik, översiktlig skogsiiiventering, flygbilder från olikahöjder samt enkäter. med fältinventeringen i provar munockså fotografering med hjälp av infrurött ljus som medel för att kartläggaskogsskadornas omfattning. lägger ut observationsytoröver hela landet. Det är vad som är på gång. Så kommer jag till påståendena om brist på aktivitet frånregeringens sida som företrädare i vanlig ordning strör omkringsig. Jag uppfattar det som ett led i den debuttstrategi som nu hållerpå med. och de här påståendena tänker jag därför inte offra någon tid på attytterligare vederlägga - det hur jug gjort så från dennatalarstol. Jug skall i stället hälsa med tillfredsställelse det stöd som jugförstår att regeringen konnner utt kunna påräkna från för sin politik ikumpen mot luftföroreningur och försurning. Jug ser interpellutionerna i dagsom ett uttryck för vilju utt murkera dettu stöd för regeringenspolitik. Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. 25Andre vice talman (): Det är ingen debuttstrutegi som vi för tilltorgs, herr jordbruksminister. Vud vi vill föru till torgs är attjordbruksministern måste förstå att vi och många ined oss är allvarligtbekymrade över den rådande situationen. Vi är verkligen allvarligt bekymrade.Vi är också förvånade över att det tar så innan jordbruksministernkommer med förslag på området. jag var i erfor jagatt riksdagsmannen var mycket aggressiv i och tyckteatt den dåvarande regeringen gjorde kolossalt litet. Jag har i min hand ettantal tidningsurklipp , där i exempelvis tidningenFolket säger; "När socialdemokraterna var i regeringsställning drevde försurningsfrågan hårt. Man påbörjade förhandlingar med länderna kringÖstersjön som skulle resultera i bilaterala avtal där svavelutsläppsnivångemensamt sänks till godtagbara gränser. - Men den borgerliga regeringen fullföljde aldrig detarbetet, säger . Istället jobbarde på en konvention, som i och för sig är bra, men den ger inte resultat förränpå lång sikt!" Jag är mycket glad att nu några årefteråt säger att det är konventionen som är bra. är det konventionen som viskall bygga på. Frågan är då hur det har gått med avtal som var så kolossalt viktiga. Hur många bilaterala avtal harundertecknats sedan tillträdde som jordbruksminister? Hurmånga bilaterala avtal på exempelvis bilavgasområdet har tecknats med deeuropeiska länderna eller med enbart ? Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. Det som har hänt och som utgör en sådan stor favör förSverige i miljöarbetet är ju att vi fick västtyskarna utt intu en tätposition.Västtyskurnas beslut om blyfri bensin, övergång till katalytisk ellermotsvarande rening gör att kan fatta dessa beslut snabbt. Ett hindervur ju att vi svenskur, om vi ensamma skulle ha fattat beslut om blyfri bensin,i stort sett skulle ha blivit instängda i med våra bilar. öppnas juvägen ut på kontinenten, då tyskarna inför dessa bestämmelser. Sunnolikt får vidå också tillgång till hela EG-området. Jag har fortfarande svårt att förstaatt jordbruksministern här i debatten inte kan ange något årtal då åtgärdernaskall vara genomförda, utan bara säger "möjligt". Är"snurust möjligt" . är det i en avlägsen framtid eller när ärdet? Jag satte naturligtvis mycket stort värde på att ochnndru företrädnre för socialdemokrutisku purtiet var gäster på Miljö 82. och devur inte buru gäster utan ledamöter. Det var därför som jag uttryckte mig såsom jag gjorde. Detta är ju en så stor fråga att vi åtminstone måste sträva motsamförstånd och enighet om vi skall kunna lösa den. Från den synpunkten hälsar jug med stor tillfredsställelsemånga av de inlägg som har gjorts här . Jag hälsar välkommet iarbetet mot försurningen. Jag är också uppriktigt glad över det anförande somIvar Virgin höll häri dag. Det var ett utmärkt anförande. Jaghar aldrigtidigure uppfattat att så konkret har' givit uttryck för utt deställer upp i miljöarbetet. I och med detta kan jordbruksministern glädjandenog konstatera att enigheten är total i frågan. Vad som framför allt ärglädjande är att tydligen alla partier nu anser att vi skall lösaavgasproblemen: vi skall införa blyfri bensin, vi skull gå längre meduvguskruven. Allu säger att det är bråttom. Man kan diskutera åtgärderna, om viskall gå lagstiftningsvägen eller göra som västtyskarna och vidtastimulansåtgärder. Det viktiga är emellertid att något blir gjort. Om jag vore i jordbruksministerns ställe skulle jag sättamycket stort värde på dagens debatt och de besked som regeringen nu har fått.Dessa besked från partiernas företrädare till regeringen är utomordentligtviktigu. Däremot vet jag inte riktigt hur jag skall uppfatta jordbruksministerni övrigt. Jag noterade under mitt första inlägg att jordbruksministern oftanickade instämmande. I och för sig satte jag värde på detta. Men närjordbruksministern yttrade sig, märkte jag att han inte hade sagtnågot konkret i det första svaret. Det är jag inte lika glad över. 26OLOF (); Det fanns många glädjande synpunkter i dekommentarer som gav på mitt tidigare inlägg, exempelvisinstämmandet i att man bör beteckna försurningen som ett katastrofhot, enkatastrof under utveckling. Det är oerhört viktigt att vi går igenom deförutsättningsskapan-de åtgärderna och att vi hushållar med energi. Alla defossila bränslen som vi slipper bränna är naturligtvis en fördel ur just denhär synpunkten. Det innebär inte att man skall använda vilka energikällor somhelst i stället och t. ex. försöka driva ut pesten med kolera Jag behöver intevidga den debatten.Jag tror alla förstår vad jag syftar på. Jag noterar också med tillfredsställelse att SvanteLundkvist inte återkommer, som han gjorde i sitt svar, till principen om attförorenaren skull bäru ansvaret. Det är viktigt att den principen ligger fast.Det är inte det vi grälar om, men den principen skall inte åberopas som etthinder mot internationell solidaritet i det här avseendet. Jag tror det vorefel sätt att tackla problemet pä. Jag uppfattar att vi numera är överens även påden punkten. Jag noterar också att regeringen är öppen för att i olikaformer stödja svensk teknik. Ett samlat grepp skulle vara bra. Det sade jag iett tidigare inlägg, och jag håller fast vid den ståndpunkten. Ett svensktinititativ till en internationell teknikmässa skulle vara ett sätt att främjajust det som vi tycks vara överens om. Ambitionsnivån framställdes av jordbruksministernniistan som en taktik för internationellt bruk. men det är mycket viktigt attvi på hemmaplan reder ut att denna ambitionsnivå inte är tillräcklig för oss.Den ur meru utt se som ett etuppmål som ur unvunburt i det internutionellusuniniunlianget. Jag förstår också att jordbruksministern ställer sig bakom denhöjdu unibitionsni-vå som vi hur begärt och uttulut oss för i våru förslug häri . Det är viktigt att möjligt fastlägger att 30 %inte är ett mål i sig, utan utgör ett steg på vägen att nå ett högre mål. I mitt förra inlägg hann jag inte med att göra nugru uv dekommenturer jag hade velat göra. Jag vill bl. a.notera att regeringen harinformerat ambassader runt om i världen att dessa frågor är viktiga och skallbevakas, samt utt de till UD skull rupporteru vud som sker på området. Men detta måste också innebära en öppenhet från UDs sida utt omfördeluresurser, när så är nödvändigt, och att ställa särskild expertis tillambassadernas förfogande när så behövs. Det är inte alltid ambassaderna harpersoner till sitt förfogande vilka är inriktade på detta område. Jag tror attalla vi som har varit ute pä svenska ambassader och begärt hjälp att få kontaktmed myndigheter i undra länder har erfarit att det är stor skillnad påambassadernas möjligheter att stå till tjänst i sädana sammanhang. Jag tolkarjordbruksministerns uttalande i interpellationssvaret så, att man är öppen föratt förstärka resurserna där så behövs. En mycket stor fråga som naturligtvis är svår att avhundlufullständigt i en sådan här debatt gäller hur vi skall fä bästa möjliga utfallav möjligheter på det internationella planet. Det är riktigtsom det sägs i interpellationssvaret att konventionen omfattar "ett kravpå utt minska utsläppen av luftföroreningarna totalt sett vare sig dessahärstammar från befintliga eller nya anläggningar". Det är riktigt sommålsättning. Dessutom framhålls: "Vad som dessutom gäller är attvid ombyggnad av äldre anläggningar skall bästa teknik användas." Men problemet är att äldre anläggningar inte förbättras i den takt somskulle vara önskvärd, och det är de äldre anläggningarna som är de storamiljöhoten i allmänhet. Det är i de avskrivna anläggningarna som det - medtanke på deras återstående livstid- inte är lönt att göra de storaförbättringar som skulle vara önskvärda. Det är det som är problemet. Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. Nr 24 Det är möjligt - och jag hoppas attjordbruksministern har medhåll från Fredagenden ''"'' konventionsländerna idet avseendet - att man uppfattar det på det sättet 9 november1984 ''' rt**" '"' behöverändra konventionen i och för sig. Men jag tror att man i de tilläggsprotokoll som diskuteras inom denverkställande styrelsen Omåtgärder för att Tiåste komma in på den sortensproblem för att kunna prioritera rätt och beeränsaförsur- använda knappa resurser på bästamöjliga sätt för att få en snabbare rening ningen avmark och ''1' stånd. vatten,m. Underdetta anförande hade ledningen av kammarens förhandlingar för en stund övertagits av andre vice talmannen. 27 (); Jordbruksministern kände ingen oro överinformationen ut till allmänheten angående skogsdödens konsekvenser. Han hartydligen inte uppmärksammat vad facket säger. De fackliga organisationerna påskogens område har på sina håll i landet just efterlyst information om vadskogsdöden innebär för jobben och för ekonomin. Det är litet märkligt utt intejordbruksministern hur upptäckt dennu oro ute blund folk. Det är ingen överdrift att påpeka att 300 000 svenskarssysselsättning mer eller mindre är hotad om skogsdöden skulle drabba oss påallvar. Vi skulle - det borde vi tänka på - tvingas in i en sysselsättningskrissom är långt mera smärtsam än varvskrisen har varit. Det är människorna i de svenska skogsbygdernasom drabbas. Det är de områden i landet som redan är sämst lottade ursysselsättningsynpunkt. Det är ett förskräckande perspektiv som möter oss omskogsdöden breder ut sig i . Detta gäller inte enbart konsekvensernaför sysselsättningen. Skogens enorma betydelse för svensk ekonomi bordejordbruksministern också våga analysera. Att skogsbruket tillför detsvenska samhället i exportinkomster säger ju en del omstorleken i skogsbrukets ekonomiska roll i . Det är ingen överdrift atttala om - det gör redan många experter - ekonomisk katastrof om svenska skogarslås ut av skogsdöden. När tillträdde som jordbruksminister förnågot mer än tvä år sedan engagerade han sig hårt i ett försök att inrätta s.k. tvångskonton för bondeskogsbruket. Jordbruksministern målade i de debatternaskräckbilder av vad som kunde hända ekonomin och sysselsättningen om inte skogsägarnaavverkade friska träd i tillräcklig omfattning och tillräckligt Snabbt. Dåsaknade han sannerligen inte engagemanget och viljan att beskrivakonsekvenserna. Det är litet egendomligt att detta engagemang saknas när detgäller att analysera följderna av skogsdöden, som kan innebära slutet för del av vår viktigaste nationalresurs. är minfråga slutligen; Kan man räkna med att jordbruksministern är beredd attockså diskutera vilka konsekvenserna kan bli för sysselsättningen och försvensk ekonomi om skogsdöden drabbar en allt större del av den Tyska politiker har insett hur allvarligt skogsdöden slår mot 128 enskilda skogsägare, mot arbetareoch tjänstemän inom skogsbruket. SvanteLundkvist samma insikter om konsekvenserna för jobben och för svensk ekonomi? 28 (); Jordbruksministern säger helt riktigt attetanol inte är en nödvändighet för blyfri bensin. Det har vi heller aldrighävdat från sida. Vi har hävdat att det är en realistisk möjlighet isamband med övergång till blyfri bensin. Jag noterar också med tillfredsställelse att så snart detkommer fram ett realistiskt alternativ vaknar olika parter till, och då börjarman också analysera och tala om de andra alternativen. Vi kommer alla ihåg hurenormt besvärligt för att inte säga omöjligt det ansågs vara med blyfri bensinnär den frågan diskuterades för ett par . Då tycktes både branschenoch bilindustrin helt sakna alternativ. Jag noterar därför med tillfredsställelse att ävenfolkpartiet anser att etanolen kan vara ett bra alternativ. Jag noterar attjordbruksministern säger att socialdemokraterna är öppna för etanolensmöjligheter. Låt mig då bara på ett par tre punkter till precisera vad jaganser vara etanolens möjligheter. Det finns ett antal undersökningar, i första hand frånUSA, som visar etanolens komponentvärde vid låginblandning i bensin, och dehamnar i princip samtliga - om jag omvandlar siffrorna i svenska kronor - på2:50 -per liter eller 1,3- 1,5 gånger bensinpriset exkl. skatt. Detfinns också praktiska erfarenheter som säger att drivmedelsförbrukningen inteökar vid inblandning i storleksordningen 6 ä . Vi kan konstatera att deninblandning av K-sprit som görs i bensin blir överflödig. Jag haruppgiften att det innebär en kostnadsbesparing i storleksordningen 100 milj.kr. Det har ofta framförts att lagringen skulle vara det storaproblemet med etanol. Jäg vill bara peka på att det finns både plus- ochminusvärden. Inblandning av etanol måste ske vid depå. Det går inte att lagradenna bensinblandning i bergrum - det är riktigt. minskar vi på siktbehovet av beredskapslagring av bensin. Vad som är viktigt, för alla parter, är vilket oktantalsom kommer att gälla vid specifikationen för blyfri bensin. Självklart måste viansluta oss till en europeisk specifikation. Vi har gjort den bedömningen atten inblandning av etanol helt skall rymmas inom den och därmed ställa tillmycket små problem internationellt. Vi har också valt procentsatsen därföratt vi anser att denna icke bör störa moderna bilmotorer, utan att det bör gåmycket bra att utan några omvägar använda denna blandning. Den ökadeanvändningen av etanol anser vi bör komma till som ren etanoldrift, i förstahand för dieselfordon, bussar och liknande i tätortstrafik. Det är urmiljösynpunkt ytterst intressant, och man kan dessutom mycket snabbt nåbetydande miljöeffekter i våra mest belastade tätortsområden. Jag vill ändå för formens skull justera en felsägning somjag tror att jordbruksministern gjorde. OK driver inte etanolfabriken iLidköping. Den ingår som delägare i , som har fleradelägare. Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. 9 protokoll 1984/85:23-25 Omåtgärder för att begränsa försurningen av mark och vatten, m. m. Dettasamägande i ser jag som ett första kvitto på att det finns ett brettintresse för frågan, och jag tror att det med en riktig ekonomisk bas finns beredskap hos parterna att komma fram till de långsiktiga avtal som behövsför att den här realistiska möjligheten skall bli lockande för alla. Jagkonstaterar med djupt beklagande, herr jordbruksminister, att jag inte fåttnågot konkret svar på mina frågor: ingen tidtabell för blyfri bensin, ingabesked om hur regeringen avser att stimulera katalytisk rening, i första handpå frivillig väg, och inget besked i skattefrågan. Här går dyrbar tid förloradtill stort men för svenska folket. 29BRITTA HAMMARBACKEN (c); Jag konstaterar allra först medtillfredsställelse att jordbruksministern säger att det nu skall komma ettprogram på den infraröda fotograferingens område och att det skall bli ett heltäckandeprogram. Jag tror att det är oerhört värdefullt att jordbruksministern fastslärdetta - det gick nämligen inte att få ut det av svaret. Men det är också intressant att höra att flygfotograferinghar prövats redan tidigare och att man har ett program på gång. Det vore mycketintressant att få höra vad det har utmynnat i. Jag tror nämligen-om jag fårvåga mig på en gissning - att det svar jag kommer att få av jordbruksministernär att detta är under utvärdering. Det var just det som jag angrep i mininterpellation. Jag ville ha besked om ett konkret program, en konkretviljeyttring från jordbruksministerns sida. Utgångspunkterna för min interpellation har i stora dragvarit tre; dels forskarnas inställning, som de gjort känd, dels rapporternautifrån landet, dels vår kunskap om förhållandena i norra . Om jag får börja med forskarnas uttalanden, vill jag nämnaatt ett forskarlag i hävdar att det med nuvarande inventeringsmetod tarför innan vi får säkra resultat och att vi riskerar att hamna i ensituation där vi inte kan uttala huruvida skadorna ökar eller minskar. Det ären allvarlig sak i sig. Det är lika allvarligt att underskatta som attöverskatta. Vad jag efterlyst är en realistisk bedömning av var vi står, så attvi kan föra en meningsfull dialog med andra länder som också har problem. Vifår dessa frågor, men vi kan inte svara på dem. Det är allvarligt nog. registreras skador huvudsakligen viariksskogstaxeringen. Det sker långsamt om man jämför med skogsskadornas snabbautveckling. Min poäng är att med den metod som jag har hänvisat till -kombinationen av mätstationer och infraröd fotografering- kan man snabbt ochrelativt billigt så att säga ta temperaturen på stora arealer och få ett snabbtbesked om det verkliga tillståndet i våra skogar. Jag har ett par tidningsurklipp med mig: "Dalslandstallskogar riskerar att dö ut." Från mitt eget län finns rapporter om attskadeläget efter sommarens regn förbättrats något vad det gäller de minstskadade träden men att de bestånd och enskilda träd som varallvarligt skadade däremot ytterligare försämrats. Detta skall ses mot vårkunskap om förhållandena i t. ex. - 30 å från vår sydkust.Lägg upp den sträckan. herrjordbruksminister, åt andra hållet, så får vi en stegvis framrullandeskadebild, och det är den som jag vill peka på . Jag vill ha konkret beskedfrån jordbruksministern om att vi är eniga om att den bilden oroar, att vibehöver få en klar bild av hur det verkligen förhåller sig och dra slutsatserav den situation som råder i andra delar av världen. Får jag till slut göra en liten kommentar till det sompåpekades om inventeringspengarna. Det är alltid svårt när man inte sitter iutskott att kunna texterna i detalj. Men om jag erinrar mig rätt tillgodosågsmyndighetens krav i betydande omfattning. Men om det visar sig att det behövsytterligare pengar, är det naturligtvis viktigt att vi hjälps åt i den frågan.Men jag tror att det är de konkreta förslagen som är viktiga. Även viljan attkomma framåt äroerhört viktig-kanske viktigare än pengarna, även om jag medgeratt detta måste gå hand i hand. Om åtgärder för att begränsa försurningen av mark ochvatten, m. m. 30 (); Mitt yttrande att jag ser det som en overkligtanke att lägga ned jordbruksmark tolkar jordbruksministern somom jag skulle vara enig med utredningsmajoriteten. Detta är en ren omöjlighet,jordbruksministern, eftersom den kostnadsövervältring på jordbruket somkommittén föreslår måste få den oundvikliga konsekvensen att mycket betydandearealer jordbruksmark kommer att tas ur produktion. Jordbruksministern måstebetänka vilka negativa konsekvenser detta får för miljön, inte minst ur denaspekt som vi diskuterat . Men den tanken har jordbruksministernuppenbarligen inte haft i detta utredningssammanhang. Men tänkom, jordbruksministern! Det finns ännu tid att göra det. Sedan fick jag inte svar på minfråga om resurserna för markhantering och uppföljning av den åtgärden, och jagvill därför än en gång ställa frågan: Är jordbruksministern villig att ställatillräckliga resurser till förfogande så att vi får ett riktigt underlag för deåtgärder vi måste vidta för att hålla pH-värdena i jordbruksmarken på en normalnivå. 31LARS (): Jag begärde ordet för replik inte minst sedanjag hälsats välkommen till arbetet på försurningsområdet, där sedanlänge befunnit sig mitt i centrum och haft en klar målsättning. Jag tackaremellertid för välkomnandet till ett område där vi trots de vänliga ordenfaktiskt har befunnit oss . Jag delar uppfattning i den diskussionhan hade med jordbruksministern om vad som sades före valet och vad som sägs nuefter valet. Jag tror att jordbruksministern måste förstå den indignation vikänner på detta område. Frågan gäller emellertid inte bara detta utan en lång radfrågor över hela detta område, egentligen hela samhällsområdet. Egentligen ärdet här som jag tror socialdemokraterna just nu har sina stora problem.Människorna har svårt att förstå sambandet rnellan vad man sade före valet ochvad man säger efter valet. Om åtgärder för.att begränsa försurningen av mark ochvatten, m.m. Jag vill inte gå in på diskussioner om vad som harförekommit tidigare. Vi har haft folkpartiregering, och hardeltagit i samtliga borgerliga regeringar och ställt upp bakom alla de åtgärdersom där har föreslagits. Men jag tycker inte att det är konstruktivt att diskuteravad som gjorts tidigare. Vi måste se framåt och diskutera förslag som kankomma. Jag vill då fråga jordbruksministern hur det blir medreningen av bilavgaserna, med införandet av blyfri bensin. Av mitt tidigareinlägg kunde man möjligen få intrycket att vi var negativa tillkatalysatorrening och ansåg att den kunde vänta. Självfallet anser vi att ensådan rening måste införas och att detta också skall gälla dieseldrivna bilar.Vi efterlyser en tidsplan för detta. När får vi förslag till tidsplan dels förinförande av blyfri bensin, dels för rening av kväveavgaserna? Jag är inte helt tillfredsställd med att jag inte ficknågot svar från jordbruksministern på min fråga om hur man uppmärksammarlövskogens roll i forskning och fortsatt arbete. Är det ända inte viktigt attagera pä misstanke och redan nu vidta åtgärder för att rädda lövskogen? Den kanha betydelse i de frågor som saminanhänger med försurningen, men den kan ocksåvara viktig när det gäller andra frågor inom miljöområdet. En sak kan förtjäna att sägas när vidiskuterar angelägenheten av forskning och av att agera. Från svensk sida harvi alla varit överens om att vi vet tillräckligt mycket för att kunnaingripa och agera i många sammanhang, inte minst när det gäller att reduceraluftföroreningarna. På den internationella nivån får vi understundom brottasmed problemet att en del länder vill skjuta frågorna framför sig genom att sägaatt det behövs mera forskning innan de skall agera. Jag kan försäkra BrittaHammarbacken att vi kommer att sätta in de resurser som är nödvändiga för denforskning som vi måste bedriva jämsides med att vi agerar. Men det kommer inteatt dämpa vår aktivitet när det gäller att vidta åtgärder. hyser fortfarande bekymmer för att jaginte skulle förstå hur katastrofalt läget kan komma att bli och för att jaginte förmedlar detta budskap till bl. a. de fackliga organisationerna. sagt att facket oroligt frågar sig vad som kommer att ske. Jag kanförsäkra att jag har ett utomordentligt gott samarbete medfacket. Jag medverkar i seminarier som facket anordnar kring dessa frågor, ochvi har en ensartad uppfattning om de stora risker både för sysselsättning ochför ekonomi som vi löper om vi inte med kraft angriper problemen.