prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — När det gäller utbildning kan man naturligtvis beträffandegrundskola och gymnasium säga sig atf de förändringar som genomförs infe fårnågra omedelbara och direkta effekter - man har inte så mycket att jämföra med.Men när det gäller högskola och universitet gäller det infe längre. Här visarden internationella jämförelsen obönhörligt var vi står. När det gäller utbildningar för tekniska yrken har defpåtalats atf vi har en brist på civilingenjörer, och det är en brist som tycksvara permanent. Den beror på att industrin har förändrats mot merhögteknologisk produktion. Ingenjörsbrisfen är alltså inte bara ettkonjunkturproblem utan snarare ett strukturellt problem. En enkät som utförts av på beställning avCivilingenjörsförbundet bestyrker detta och visar att vi kommer att fram fill 1988 ha en brist på mellan 250 och 300 civilingenjörer. Det är bråttom med åtgärder, fru talman, för att hävateknikerbristen. I budgetproposifionen endast antyds några vägar; där har maninte varit särskilt konstruktiv. Från moderat sida har vi krävt omedelbara åtgärder i formav resurstillskott, höjd per capita-resurs när def gäller nybörjarplatserna,en samlad översyn av utrustningen och behovet av förnyelse och en förlängningav civilingenjörs- och arkitektutbildningen från nuvarande 160 fill 180 poäng,vilket skulle innebära att man i stort sett låter de faktiska förhållandenaavgöra, är det av våra civilingenjörer som utexamineras inom denstipulerade tiden. Inför risken av eff nederlag i rikdagen harsocialdemokraterna och de övriga partierna träffat en kompromiss när def gällersåväl grundutbildningen som forskningen och utrustningen för framtiden. Härbeställer utskoffef insatser från regeringen redan för /86, Defförutsätter att ett förslag läggs fram i tilläggsbudget /86 och atf enbeställning av en förlängning av civilingenjörsutbildningen ocharkitektutbildningen från 160 till 180 poäng effektueras av regeringen. Dettaförutsätter aft inga merkostnader behöver uppstå, vilket i sin tur harintygats av UHÄ, Regeringen har en arbetsgrupp som arbetar med det här, menden gruppen får nog lägga på några kol extra om den skall hinna få igenom dehär ofrånkomliga åtgärderna i något så när hygglig tid. Men det är ändå bra att kompromissen har kunnat träffas.En enighet på det här viktiga området betyder åtskilligt. , fru talman, bara några ord i all korthet om dereservationer som undertecknats av moderater. Vi vill ha en utredning av mer kvalificerad, kortareteknisk utbildning, ett återinförande ay institutingenjörsufbildningen, som kanligga ovanpå de tekniska linjernas och utformas på det sättet att detfjärde året avskaffas och de lokala utbildningslinjerna integreras idenna kortare, kvalificerade tekniska utbildning. Marknadslönetillägget bör i ökad utsträckning användas, iden mån det hjälper. Jag vet atf def är man över huvud taget kunderekrytera någon från industrin till en lärartjänst vid iLinköping, Nyfillskotfet av nybörjarplatser på elektronik- ochdataområdena bör finansieras genom en omfördelning av platserna över helalinjen. Styrelserna för varje högskoleenhet bör besluta omantagningstalen för de enskilda linjerna. Vi har också en reservation där vi betonar att dendatavetenskapliga linje som föreslås inrättad i i stället bör förläggastill , där vi har av vår elektronikindustri och där behovet ärstort. Man får hoppas att kan komma i fråga något . Vi har ingenting emot regeringens förslag om att en nytvåårig teknisk utbildning inrättas såsom påbyggnadsutbildning pågymnasieskolans yrkesinriktade linjer. Men vi vill inte acceptera att det bliren allmän utbildningslinje inom högskolan, I stället får det ses som enmotsvarighet till de högre specialkurserna i gymnasiet. har vi åter efterlyst en samlad utvärdering avYTH-utbildningarna, I avvaktan därpå är vi inte beredda att just nu accepteranågon ytterligare utbyggnad av "YTH-utbildningarna, Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 4, 6, 7, 10 och 11, 65JÖRGEN (): betänkande nr 25 är ettviktigt betänkande, I total enighet slår vi i utskottet fast att regeringen inästa budgetproposifion bör lägga fram förslag till mer långsiktiga åtgärderför aft främja utbildningen för tekniska yrken. Bland åtgärderna bör ingå,säger vi, att regeringen lägger fram förslag om förlängning avcivilingenjörsutbildningen och arkitektutbildningen från 160 till 180 poäng.Därmed tillgodoses motionskrav från bl, a, , blir av civilingenjörerna klara . Därför har UHÄ föreslagit att man skall genomföra denna förlängningoch sagt att man bör klara det inom oförändrad kostnadsram. Det är bra att vi iutskottet har nått enighet på denna punkt och gör detta tillkännagivande fillregeringen. Dessutom säger ett enigt utskott att extraordinära insatser börgöras när def gäller utbildningen för tekniska yrken redan för /86,Regeringen bör lägga fram förslag på tilläggsbudget redan för nästa budgetår. Detta är ganska ovanliga markeringar från utskottet. Menbakgrunden fill utskottets enhälliga skrivning är det utomordentligt besvärligaläge som den tekniska utbildningen befinner sig i , Def är braatt vi också har kunnat enas om aft def behövs ökade resurser även på långsikt. Vi säger ju atf det krävs långsikfiga åtgärder förutom de kortsikfiga förnästa budgetår. Syftet är bl, a: att främja utbildningen av civilingenjörer ocharkitekter. Ifolkparfiets jjartimotion har vi pekat på svårigheterna för den offentligasektorn att kunna konkurrera om kvalificerad personal med industri- ochnäringsliv i övrigt. Särskilt gäller det, har vi sagt, lärar- ochforskaruppgifter på konkurrensutsatta områden inom högskolan, framför allt inomden tekniska sektorn. Från sida tycker vi därför att åtgärder börvidtas för att stärka högskolornas konkurrenskraft. På den punkten har vii vårpartimotion pekat på marknadslönefillägget såsom en möjlighet. Vi menar attmedlen som anslås till marknadslönetillägg bör ökas, . Ireservation 4 förordas bifall fill folkpartimotionen, och jag yrkar självfalletbifall till den reservationen, Ireservation 10 förordas bifall till ytterligare ett förslag i folkpartietspartimotion. Den nya tvååriga tekniska utbildningen föreslås där bli utformadsom én utbildning motsvarande de högre specialkurserna i gymnasieskolan; dettai stället för att utforma den såsom en allmän utbildningslinje inom högskolansram. Jag yrkar bifall också till reservafion 10, Jag har tidigare haft möjlighet att göra allmänna uttalanden när detgäller högskoleområdet och skall inte föra en lång diskussion om detta ämne . Men jag vill ändå avslutningsvis göra ett par korta markeringar, inteminst med anledning av aft tog upp dessa frågor i sitt inlägg. Vitycker atf det är utomordentligt besvärande och är djupt kritiska mot atfregeringen ännu inte har effektuerat beställning sedanbeträffande forskamtbildningens meritvärde vid tillsättande av statligatjänster. Vi var ju eniga om att man skulle få tillgodoräknasig forskarutbildning, alltså avlagd doktorsexamen, såsom iförtjänst-hänseende när man söker statlig tjänst. Åtminstone inom -och jag tror det gäller även övriga oppositionspartier- hade vi trott attregeringen snabbt skulle effektuera denna beställning. Så har dock inte skett. Nui vår går det ut en kull färdiga doktorer som söker tjänst på det statligaområdet men som inte får tillgodoräkna sig en enda månad för vad de har gjort iforskarutbildningen. Jag har personHgen samtalat med flera av dem som är mycketbesvikna på att regeringen har varit så oerhört senfärdig på det här området. JagviH också hänvisa till den debatt som fördes i går med anledning avdiskussionen på den här punkten i . Låtoss hoppas att regeringen försöker göra någonting så aft vi får en förändring idet här avseendet. Det är viktigt, inte minst för den tekniska utbildningen,och det är viktigt med tanke på den besvärliga rekryferingssitu-ationen på dettekniska området. Kanman säga till eventuella forskarstuderande på det tekniska området att deåtminstone får tillgodoräkna sig vad de gör i form av att skriva en avhandlingoch gå igenom kurser i forskarutbildning , är det naturligtvislättare att rekrytera duktiga forskare än vad det är med den situation sområder . Vi har tidigare frånfolkpartiets sida gång på gång upprepat kravet aft man skall göra det lättare för ungdomar att komma in påhögskolan. Vi menar att antagningssystemet är av utomordenlig vikt för valenända långt ner i och också för vilka man rekryterar tillolika utbildningar på högskolan. Våra förslag innebär för det första atf man skall ökadirektandelen för de unga studerande som lämnar skolan. För def andra har viföreslagit aft man skall införa eft system med viktade betyg som är mycket merarättvist än det sysfem som gäller . För det tredje har vi förordat enförsöksverksamhet med antagningsprov på ett antal utbildningslinjer, vilketinnebär aft den som missat betygsinfagningen kan få ytterligare en chans genomatt gå igenom eft antagningsprov. Det här var några allmänna reflexioner som gällerhögskolan, som helhet men som har utomordentligt stor relevans för den tekniskasektorn. Jag vill, fru talman, än en gång yrka bifallfill de reservafioner där mitt eget namn återfinns. 66BJÖRN (vpk): I det betänkande vi nu behandlar tas bl, a,frågorna upp om sjöbefälsutbildningen i och fastighets- ochbostadsförvalfningsut-bildningen i , Om dessa frågor kommer SvenHenricsson och aft tala. Den tekniska utbildningen vid våra högskolor röner ettallt större intresse. Detta befingas infe minst av den regionalpolifiska rollsom de s, k, yrkesfekniska högskoleutbildningarna spelar och kan komma aftspela vid de mindre högskolorna. Från vpk:s sida menar vi atf def är viktigt aff främjautbyggnaden av dessa linjer vid de mindre högskolorna, eftersom def i sig haren positiv betydelse när det gäller rekryteringen av studerande som harerfarenhet från yrkeslivet. Vi har också i andra sammanhang sagt oss varaberedda att medverka fill forskningsmöjlighefer vid de mindre högskolorna ochmenat att här kan de yrkestekniska högskoleutbildningarna vara en naturligrekryteringsbas. Vi hälsar därför med tillfredsställelse regeringensförslag om en ytterHgare utbyggnad genom att bl, a, förlägga en underhållsteknisklinje till högskolan i , Att stoppa denna satsning och begära enutvärdering, som moderata samlingsparfiet föreslår, anser vi direkt skullehämma de utvecklingsmöjligheter som ligger i denna typ av utbildning. Det ärförvånande aft inte inser vikten av just satsningar inom denunderhållstekniska sektorn. Som jag ser det, beror moderaternasställningstagande i denna fråga endera på bristande kunskaper om ämnet somsådant eller på en allmän ovilja speciellt gentemot de mindre högskolorna. När det gäller de yrkestekniska högskoleutbildningarna kanman påstå att det också bedrivs ett visst dubbelspel från moderat sida. Delsintas partiståndpunkten om ett stopp för vidare utbyggnad, dels har mångamoderata riksdagsledamöter mofionerat om just en utbyggnad och t, o, m,pläderat för detta så sent som under den allmänpolitiska debatten här iriksdagen . Vilket ben står egenfligen på i denna fråga? tycker jagatt samlade förhållningssätt fill de tekniska utbildningarna vidde mindre högskolorna mest påminner om en schlager som sjöngs för några årsedan. Den handlade om en som hette och stod på sitt tredje ben: Detskulle vara välgörande om man kunde få en klar positionsangivelse från moderatsida till dessa frågor. Man bör infe agera på eft sätt i och sedan gåut och göra sig bred och välvillig i regionala massmedia. Frågan om en förlängning avcivilingenjörsutbildningen och arkitektutbildningen behandlas också i detbetänkande vi nu skall fatta beslut om. Vi har från vpk:s sida motionerat idenna fråga och föreslagit en förlängning, vilket nu också utskottet föreslår.Vi skiljer oss dock från utskottsmajoriteten på eft par punkter. Vi menar att en förlängning inte får innebäraproportionella minskningar av resurserna per studerande och år. Vi menar ocksåatt eventuella kostnader för en förlängning borde vägas mot kostnader för andraåtgärder. Det är inte så säkert aft man kommer till rätta med ettannat viktigt problem, nämligen den sociala snedrekrytering som också sker tillde tekniska högskoleutbildningarna, genom att förlänga utbildningstidens längdmed ytterligare en termin. Vi är infe riktigt övertygade om detta,' - I effsärskilt yttrande, fru talman, har jag talat om vikten av allmän behörighet isvenska och engelska fill de kortare tekniska högskoleutbildningarna. Dettabetingas naturligtvis av aft om man skall kunna skapa sig en bra yrkesgrund aftstå på och bygga vidare på är det viktigt att man har kunskap i just dessaämnen. Det finns dock ytterligare en viktig faktor. Människor som kommer att gåpå dessa utbildningar kommer ofta aft arbeta inom processindustrin, där man sombekant har kontinuerlig drift och avlämnar driftrapporfer när man går av sittarbetspass. Det är oerhört viktigt, fru talman, att man behärskar svenskaspråket, så att man kan uttrycka sig klart och tydligt i driftrapporter tillden arbetskamrat som skall ta över i nästa arbetspass. På så sätt kan mångaolyckor som sker i industrin undvikas. Vi har insett problematiken i aft nu bestämt yrka påallmän behörighet i svenska och engelska, eftersom det skulle kunna vara tillförfång för eft startande av dessa utbildningar redan nu fill hösten. Vi hardärför stannat för ett särskilt yttrande i denna fråga. Jag vill yrka bifall till vpk:s reservationervid detta betänkande samt till reservation 9 av m, fl. 67BIRGER HAGÅRD (m) replik: Nej, vi har inte alls någon ambivalentinställning, utan vi har ett logiskt och konsekvent tänkande på detta områdeliksom på alla andra områden. Jag skall tala om för hur dethänger ihop. Vi har krävt en samlad översyn av YTH-utbildningarna ochdessa kortare utbildningar. Vi ser här nämligen ett exempel på inte detposifiva utan snarare det negafiva i aff man har sammanfört all postgymnsialutbildning och kallat den högskoleutbildning. som vi diskuterarordentliga insatser för att stärka de tekniska högskolorna,civilingenjörsutbildningen etc, diskuterar vi vissa detaljer, lokala linjer av olikaslag, som egentligen kanske hör mera hemma som högre specialkurser förgymnasiet än som högskoleutbildningar. Det är detta som är det stora problemet.På högskoleområdet har vi en flora av olika typer av utbildningar somegenfligen inte har så förfärligt mycket med varandra att göra, Def enda de hargemensamt är att de i någon mening ligger ovanför den ordinariegymnasieutbildningen. Allt detta försvårar. Vi menar att man måste göra rent hus och komma överens omhur det skall se ut . Vi tror inte på organisatoriskacentrallösningar utan fastmer på att man får ordentligt utrymme för att kunnase dels vad som är lämpligt som påbyggnadsutbildningar på gymnasiet, dels vadsom kan vara lämpligt i andra sammanhang för att just stimulera utbildningenvid våra universitet och tekniska högskolor. 68BJÖRN (vpk) replik: Jag sade i mitt tidigare anförande aft det varförvånande att intar detta ställningstagande. skall jag utvecklavarför jag anser att det är förvånande, I flera debatter rörande utbildningspolitiken har bl, a,från denna talarstol talat om vikten av sparsamhet och av attgenerationer efter oss inte skall behöva betala våra räkningar, osv. Just ämnetunderhållsteknik är ett sådant ämne där man utbildar människor till attförvalta investerat kapital i maskiner och byggnader. Det är oerhört viktigt.Det ökar investeringarnas livslängd. Om man som säger att det skall bli stopp fördessa utbildningar så främjas väl inte utvecklingen av högskolevetande ochhögskolekunskaper inom detta område och får någon effekt på besparingarna iframfiden - inte alls. Det kommer snarare aft skrämma bort både lärare ochelever från dessa utbildningar. En misstänksamhet kommer naturligtvis attfrämjas genom agerande. Detta tror tydligen infe statsmakten,kommer man atf säga. Potentiella studerande kommer inte att anse att det ärnågon idé att söka till dessa utbildningar, undvek att säga att det bedrivs ettdubbelspel beträffande de yrkestekniska högskoleutbildningarna. Det kanemellertid var och en som är intresserad klart och tydigt se i riksdagensprotokoll. Jag beskrev detta i mitt fidigare anförande. Detta kommer BirgerHagård inte ifrån. 69 () replik: Vi motsätter oss självfallet inte. att vi harordentliga underhållstekniker - tvärtom. Men varför skall denna utbildningbedrivas inom högskolan på det sätt som föreslås här? Självfallet är det intealls fråga om något slags dubbelspel, Givetvis vill man gärna ha utbildningarav de mest skilda slag fill , , , m, m. Men det ärinte fråga om högskoleutbildning i egenflig mening. Vi måste komma fram fillvad som skall vara högre specialkurser och vad som skall varahögskoleutbildning. Det får inte vara ett sammelsurium som gör att man överhuvud taget inte ens kan känna igen djuret på färgerna, 70 (vpk) replik: Med sätt aft resonera i dettaärende, och just i detta ämne; kanske han anser atf vi skall ta bortdriffteknikerutbildningen, driftsingenjörsutbildningen ochsjöingenjörsutbildningen från högskolan. Dessa utbildningar Hgger i många fallpå högskolenivå . Var går gränsen? Varför kan man inte få bygga upp enkompetens och eft kunnande inom högskolan när det gäller underhållstekniken,vilken är en så väsentlig del inom den för det svenska samhället så viktigaprocessindustrin. Jag förstår inte er avoga inställning i denna fråga, BirgerHagård, 71LARZ (): Jag vet inte om jag egenfligen skall lägga migi den.nyss avhållna debatten, men det är klart atf om man å ena sidan säger atfman inte vill släppa fram fler YTH-utbildningar utan i stället överväger attgöra högre specialkurser eHer, som vi numera säger, påbyggnadsutbildningar, avdem, får man inte vara avogt inställd till att öka ramarna förpåbyggnadsutbildningen, som har varit. Då får mannämligen inte rum med någon påbyggnadsutbildning där heller, och då uppstår defacto den situafion som just har pekat på, nämligen att definfe blir någon utbildning alls. I vår reservation 1 har vi pekat på behovet avatt en grundlig och samlad översyn kommer till stånd när det gäller de tekniskautbildningarna på högskolenivå. Syftet med en sådan översyn bör vara aft ökahögskoleutbildningens omfattning och att åstadkomma en spridning till eft antalnya orter. Detta skulle man kunna uppnå genom aft införa ett basblock eller enpreparandkurs i civilingenjörsutbildningen efter den modell som vi har iekonomutbildningen. En sådan grundutbildning skulle kunna vara en bas både förcivilingenjörsutbildningen och för en kortare, mer praktiskt inriktadingenjörsutbildning. Om en sådan grundutbildning förläggs till orter i regionersom saknar teknisk utbildning på högskolenivå, kan man få ett verksamtbidrag till dessa regioners ekonomiska och industriella utveckHng, När det så gäller sjöbefälsutbildningen i hardet funnits en särskild utredningsgrupp, tillsatt av regeringen, som har kommitfram fill aft utbildningen bör bibehållas i åtminstone under ytterligarenågra år. Utredningen har också föreslagit ett antal åtgärder för att ökarekryteringen till utbildningen, och då är det en både rimlig och hovsambegäran att dessa åtgärder får att verka innan man vidtar andradrastiska åtgärder. En viktig förutsättning för att kunna rekrytera elever äraff utbildningen finns inom rimligt avstånd, och därför vore def synnerligenolyckligt aft ställa den alldeles övervägande delen av landet utansjöbefälsufbildning, Def har,bl, a, från , vitsordats atf vi har brist på sjöbefäl, och då gäller det ju att i första hand utnyttjade utbildningsresurser som vi har och inte avveckla en utbildning som har godautvecklingsmöjligheter, häraden fårenrejälchansatt visa vad den går för. Vivet nu dessutom att sökandefrekvensen har ökat högst avsevärt. Jag beklagar att och i denna försjöfartsnäringen, men också regionalpolitiskt och utbildningspolitiskt, viktigafråga har valt att göra gemensam sak med regeringen: Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 9 och 12, 72BENGT (): När jag nu tar fill orda kring förslaget omnedläggning av sjöbefälsutbildningen vid högskolan i , kännsdef en smula bittert för mig personligen. Säkert känns def också bittert för deungdomar i som hade tänkt utbilda sig till sjöbefäl. Självfallet harjag sedan mitt inträde i 1966 mötts av förslag som gått emot minaegna åsikter. Men den här gången känns def extra bittert, av den anledningenatf jag inte kan finna några andra sakliga skäl än aft man skaH spara någramiljoner kronor i statsbudgeten, Def är i och för sig en motivering, men den ärändå inte så hållbar om man analyserar helheten kring sjöbefälsutbildningen.Inledningsvis tänker jag därför redovisa några aktuella fakta som kan varavärda en bedömning. Jag hoppas atf den bild som visas på tavlan kan gå fram,så att ni ser vilket det aktuella läget är. Ansökningstiden till sjöbefälsufbildningen utgick den 15maj. Siffrorna för antalet sökande framgår av tabellen, I nybörjarklassen påsfyrmansutbild-ningen finns det 120 platser, och det är sammanlagt 146 sökandei hela landet. Man föreslår aft Härnösandsutbildningen skall lägga ned - i daghar den 24 utbildningsplatser. Utan marknadsföring eller annonsering har 28sökande anmält sig fill styrmansutbildningen i , Det har skett trotsregeringens förslag och trots utbildningsutskottets meddelande om atfutbildningen skall läggas ned, finns det 24 platser, och skalldef alltså inte finnas några platser alls. Det är ett överskott på antaletsökande, I är det också ett överskott på antalet sökande,I har man dock bara fått 42 sökande fill 60 platser. Man skall alltsåflytta på folk. Jag håller med om atf man skulle låta denorrländska ungdomarna kunna söka sig en utbildning på hemorten eller i varjefall i närheten av hemorten - det finns ju tre ufbildningsanstalter inomhögskolesystemet på detta område. Läget är näsfan ännu värre för maskinteknikemtbildningen.Sammanlagt i hela landet finns det 90 platser. Det är 154 sökande till dessaplatser. Två tredjedelar av dem som söker sig till maskinteknikemtbildningenställs utanför den. Och dessutom är det brist på behöriga maskintekniker påfartygen, Def är samma förhållande här - Härnösandskursen, som skall läggasned, har fått 33 sökande, har 24 platser, men skall mandär enligt förslaget inte få ha några platser. För sjökaptensutbildningen är det dock infe samma tendens.Men på styrmans- och maskinteknikemtbildningen är det ett hårt tryck från de sökande.Jag tycker atf det är förvånande aft man så snabbt lägger fram ett förslag omen nedläggning av sjöbefälsufbildningen i , trots atf en enhälligutredningskommiffé har lagt fram ett förslag om atf man med vissa åtgärder, somjag skall återkomma fill, skulle kunna fortsätta framöver. Den eniga kommittén, som lade fram sitt betänkande år1984, konstaterade att man gjorde en riktig bedömning när man framhöll att dengällande dimensioneringen för nedläggningsförslaget var ganska realistisk motbakgrund bl, a, av vad rederinäringen hade anmält för intresse i sammanhangetvad gäller behov av arbetskraft på befälssidan på sina fartyg. Jag skall infeutveckla detta ytterligare. Det finns internationella konventioner som gör inte kan ha obehörigt befäl på fartygen framöver- och sådana regler ärganska närliggande, Def finns alltså eft akut behov av utbildningarna. och ada fackligaorganisationer har gått emot förslaget om nedläggningen av den gamlautbildningen i , Man har gjort det främst mot bakgrund avpersonalbehovet under 1980-falef, Men man har också pekat på atf rekryteringenkan försvåras när hela sjöbefälsufbildningen i vårt land samlas kring en axelmellan och , Man finner atf den farhågan ju är en sanning i dagnär man ser på ansökningssiffrorna, har, utan någon annonsering ellermarknadsföring, ett så stort antal sökande atf def skulle vara motiverat med enfortsatt utbildning där, I proposifionen och i regeringsförslaget säger man atfbeläggningen har varit vid de tre nu befinfliga skolorna. Detbestrider jag inte - def är rikfigt.