prot · G80910 · 1984-12-31 00:00:00 — Def har infe sedan föregående behandling inträffat något som ger miganledning till annat yrkande än om bifall fill utskottets förslag och avslag påreservation 1. Jag vill sedan, herr falman, ytterligare kommentera enpunkt som berörs i utskottsbefänkandet, nämligen kyrkomötets yttrande överförslaget till ändringar i lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter.Den lagsfiftningen omfattas inte av de särskilda regler som föreskrevs, när viantog kyrkomötesreformen, utan betraktas såsom en kommunallag, där riksdagenensam stiftar lag. Det är en utgångspunkt som vi har gemensam med utskottet. Jag vill i defta sammanhang peka på vad utskottet säger,nämligen aft det är viktigt att de kyrkliga organen bereds tillfälle att yttrasig över förslag till väsentliga ändringar i den aktuella lagstiftningen. Detär angeläget aft understryka detta i debatten, när nu går vidare ochregeringen har att handlägga remisserpå detta område. Församlingsstyrelselagenreglerar ju inte enbart frågor om förvaltning och ekonomi utan också det somkanske är def viktigaste inom , nämligen församlingsverksamhetensamt främjandet av gudstjänstliv och verksamhet bland barn, unga, gamlaoch övriga inom församlingen. Defta gör att lagen om församlingar och kyrkligasamfälligheter har en dignitet, som går utöver den kommunal-lagsreglerandebiten. Med defta, herr falman, yrkar jag ånyo bifall tillutskottets förslag och avslag på reservafionen. AnL 104 () replik: harredovisat syn på kyrka-sfaf-frågan, och jag har redovisat folkpartietssyn. Det är bara atf konstatera aff vi har oUka uppfattningar, och det är intedärför jag begärde replik. Jag skulle ändå i sammanhanget vilja fråga BengtKindbom om def som vi fog upp i vår motion och som också reservationen gäller;Anser aff religionsfrihetslagens regler om medlemskap i är förenliga med regeringsformen? AnL 105BENGT KINDBOM (c) replik; Jag tycker atf det enklaste svaret på denfrågan är att de övergångsbestämmelser som finns i grundlagen i def här falletär aff befrakta som grundlag och atf de äldre reglerna då fortfarande gällerinfiU dess vi får en ändring.Den ändringen hoppas jag också i framfiden förutsätter den breda enighet och debreda lösningar som har understrukits både i mitt anförande och i OlleSvenssons anförande. AnL 106 () replik: Min fråga fill blir då: AnserBengt Kindbom att man kan ha övergångsbestämmelser i en grundlag hur länge somhelst? AnL 107TORE (): Föreliggande betänkande behandlar också enmotion om lagstiftning mot diskriminering av bibeltrogna kristna som jag väcktevid förra . I samband med referaten från det senaste kyrkomötet möttejag i pressen uppgifter och rubriker som denna: "Vigningsstopp hotar kvinnoprästmot-sfändare. "Om man läser vad som handhades på kyrkomötet, finner man att det därbehandlades motioner som krävde vigningsstopp och att kyrkomötet svarade attdef föreligger redan. Def är helt enkelt sä atf den som har den gamlauppfattningen i de här ämbetsfrågorna kan inte vigas fill präst. Def är stopp,och det är infe , kyrkans herre, som stoppar honom utan def ärmyndigheterna, det är kyrkans ledning och /staten. Denna och en rad andra frågor i samband med den som jaghade mött var anledningen till atf jag väckte min mofion. Jag vill tackautskottet, som har skrivit rätt utförligt och presenterat bakgrunden mycketbra. Jag kanske skaU referera något av det som står i motionen, nämligen atf enman som upplever kallelsen från fill aft bli präst - alltså en man - vägrasprästvigning. Men exegefisk expertis fastslår att man inte med Nya testamentetsom grund kan prästviga en kvinna. Defta är ocksä från begynnelsen kyrkansbekännelse och tro. De som häller fast vid oeh bekännelsen och den2000-åriga traditionen diskrimineras. Kyrkan stängs för de bibelfrogna. Det finns ingen möjlighet atf med i handenmotivera den härs. En finsk teolog-jag tog upp detta utförligt ien debatt och skall bara nämna det nu - gick uf för attbevisa atf det var riktigt ur synpunkt med kvinnan som präst. Men hankunde inte, när han var ärlig, med i hand bevisa detta, utan tvärtomändrade han uppfattning och sade att def finns ingen ojämlikhet i kyrkan, mendef finns olika ämbeten. Vi har olika kallelse. Så sent som när biskopsmötets kommission lämnade detarbete som är känt under namnet Bibelsyn och bibelbruk, som alltså säger jatill kvinnoprästerna, sades def: Men skall man följa , då ärdef omöjligt. Man sätter sig alltså över def som är kyrkans grund,kyrkans urkund och det som kyrkan har lärt och den sanna kyrkan fortfarandelär. De flesta samfund i världen har alltfort den uppfattningen. Det är alltsåinte något som riktar sig mot kvinnan som kvinna, def är bara det att Herrensjälv tydligen har ansett att vi har olika uppgifter; det står mycket tydligt iSkriften. står desom jag kallar de bibeltrogna där mycket bedrövade och kan inte förstå hur defhar blivit så här. I referaten som finns i betänkandets text får man ocksåveta följande: Först säger kyrkomötet, på 1950-talef, atf det inte går atfhävda behörigheten för kvinnan atf få just den här tjänsten. Men tvåriksdagar tar den nya ställning som kallas reform, och kyrkomötet följer efter.Så sägs det att det "enligt den evangelisk-lutherska uppfattningen avbibel och ämbete, från vilken utskottet i sina överväganden har utgått, infeföreUgger principiella hinder för kvinna aft inneha kyrkans ämbete". Ja, def är en tolkning, men den är ingalunda evangeliskoch ingalunda luthersk; det har alltså de bibelfrogna hävdat. De står kvar vidden gamla principen och den gamla uppfattningen. I referatet ges också beskedet aff utskottet kom med någotsom kallas samvefsklausulen. Utskottet måste göra vissa uttalanden i syfte affförebygga en kyrkospliffrande söndring. Man skulle alltså hävda samvetets rättatt tala; människor skulle kunna följa sitt samvete. Man var rädd förkyrkosplittring. Man säger också atf man infe vill veta av åsikfsförföljelseoch att def infe skall vara någon diskriminering när klara trosskäl åberopas.Allt detta finns också citerat i betänkandet. Men det gick framät, och så kom 1982. Efter det åretskulle behörighetslagen upphävas. Man avskaffade alltså samvefsklausulen. Detvar ju svårt atf man infe kunde avskaffa samvetet också! Def borde man göra ettförsök med, för om det finns samvete - man har sedan gammalt hävdat aff idemokratier skall samvetet inte tystas - är det märkligt aft det här kunde ske.Men def är bara aff konstatera faktum. I stället talar man om allmänna regler,rådande över allting, bestämmande över allting, över , över Nyatestamentet, över . Def är alltså de nya reglerna. Jämställdheten har därkommit i en mycket märkvärdig tappning, för den kyrka som har den gamlauppfattningen har aldrig talat om atf det inte skall råda jämlikhet utan menaratf det är jämlikhet. Men def finns alltså olika tjänster. Det finns en tolerans mot allting och mot alla. Detförekommer så mycket på s. k. kyrkligt håll som är helt barockt ibland, men dettolereras. Man kan få lära och säga näsfan vad som helst. Def står också här atf man skall godta personen. Den gamlauppfattningen har varit aft en präst bör få tjänstgöra, även om han har enobekväm uppfattning i den här frågan. Man godtar alltså personen men inteåskådningen som han grundar sin uppfattning på. har man emellertid kommit sålångt aff man infe godtar personen heller. Utskottet refererar en tidigare skrivning, där def t.o.m.sägs aff statsmakterna inte bör blanda sig i kyrkans inre liv. Men gör intestatsmakterna det? Def blir ju så. Kyrkan bör lyda sin Herre, men har denofficiella kyrkoledningen tydligen politiserats i den meningen att den harsamma uppfattning. ligger här ett betänkande där ledamöter från fempartier i - från fill vpk - enhälligt avstyrker ett förslagi en motion där man begär atf få en lagstiftning som hindrar denna diskriminering.Majoriteten, som alltså är total, har hävdat detta. Jag är väl nu den endelekmannapredikanten i och förmodligen också den siste, och def måstekanske upplevas som en lättnad när jag försvinner. Men jag vill gärna atf det ide handlingar som återstår efter detta behandling av den här fråganskall framföras från mig personligen och frän grupper av människor som jag lärtkänna under ett 40-årigt reseliv som lekmannapredikant i - allvarliga,stilla människor i landet och alltsä infe bara präster utan kvinnor och män,kyrkfolk, bedjare, sädana som har älskat sin kyrka och som alltid har velatvara kvar i den - vilken bedrövelse vi känner över atf detta kunnat hända. Detfinns hemortsrätt för alla, säger utskoffef. Nej, det finns inte hemortsrättför dem som inte har lätif sig itutas den nya uppfattningen eller lätif sighjärnfvättas. Konsfitutionsuf-skotfefs betänkande är på eft sätt god dag -yxskaft. Vi upplever oss såsom utdrivna. Det finns dä ingen annan lösning änatt gå. Jag kan inte helt dela def som står i reservationen, men i mycketinstämmer jag i det som står där. Jag viU sluta med atf säga aft när jag var ung blev jagmycket fascinerad av en paragraf i den dåvarande grundlagen - jag tror aff detvar 16 § - atf Konungen bör ingens samvete tvinga eller tvinga låta. Vi har enannan grundlag , men jag har i tidigare debatter och mofioner fått veta affdet egentligen är samma princip som gäller även om den inte uttrycks påsamma högfidliga sätt och Konungen inte omtalas. Mina kamrater i , ärdet verkligen inte så att resultatet av att samvefsklausulen togs bort i ochmed utgången av 1982 innebär att man tvingar samveten? Jag kan också fråga: Ärdef demokrafi i då? Man kan också fundera över om def är näringsfrihet.Def går unga män - jag känner personligen flera - som hade önskat bli präster ikyrkan men som är tvungna att vända sig åt ett annat häll. Detta är sagt medsfor bedrövelse, och jag skall inte säga mer. Det är meningslöst atf yrkabifall till motionen. Vi står alltså inför en ny tidsålder, och den söndringman sade atf man ville undvika är ju ett faktum. AnL 108 (); Defta var ett långt anförande omdiskriminering. Men vad är def som ställer sig bakom? Jo,upphävandet av behörighetslagen, vilket medför atf allmänna bestämmelser iregeringsformen och jämsfälldhefslagen om jämställdhet mellan män och kvinnorockså skall gälla i verksamhet. Det var vi eniga om ochmotiverade det utförligt i ett betänkande /82. Det finns allanledning att stå fast vid detta. Kom ihäg aft vad vi dä bestämde var attställa oss bakom jämställdhet mellan män och kvinnor. Med def anförda yrkar jag avslag påmotionen och bifall till utskottefs hemsfäUan. AnL 109TORE (): Jag vill ställa en fråga tillkonstitutionsutskottets ordförande, som jag personligen har stor respekt för.Om det finns två unga män, t. ex. i min hemkommun , jag råkar kännasådana, som sedan barndomen har tillhört kyrkan, älskat kyrkan, velat tjänakyrkan - de kanske redan underskoltiden siktat på detta - men som har den här obekväma uppfattningen, är defjämställdhet om de inte kan läsa fill präster och räkna med aff bli prästvigda?När det finns så pass mänga församlingar och så stora grupper i som hardenna uppfattning - det har talats så tydligt om aff man skulle försöka förståvarandra - skulle de då infe kunna prästvigas och kunna få kallelse fill justsådana församlingar? Def är min mening aft så borde vara fallet. Å andra sidanvill jag personligen, som kyrkan nu ser uf - starkt politiserad och styrd avkrafter utanför kyrkan och av krafter inom kyrkan som infe bryr sig om -råda de unga männen att i stället finna ett verksamhetsfält i kyrkautanför def som officiellt är . AnL 110OLLE (); Det ingär i bekännelse attkvinnor kan inneha prästämbetet och aft kvinnor och män är jämställda i deftaämbete. Även de som har en annan uppfattning i ämbetsfrågan har hemortsrätt isvenska kyrkan. Däremot godtar inte den åskådning som motståndetmot kvinnliga präster bygger pä. Detta harutskottet påpekat, och jag vill upprepa det ytterligare en gång. AnL 111 (); Jag vill minnas atf jag citerade just defta.Det skulle alltså betyda aft om man har en annan åskådning tolererar kyrkaninfe denna, men personen skall godkännas. Han har hemortsrätt. Men har han infehemortsrätt såsom arbetare och tjänare i kyrkan fast han de faeto är tjänarehos kyrkans Herre? Det är det som är def märkvärdiga. Def som kallar bekännelse är en visskyrkolag som stiftades , men def är infe svenska kyrkansbekännelseskrifter, och det är framför allt inte . Jag har från början sagt aff exegefik och kyrkansufläggare sedan urminnes tid har kommit fram till samma ståndpunkt. De som nuinfe kan förstå det här nya är alltså inte några upprorsmän, som gär emotkyrkans lära, utan def är de människor som är trogna kyrkans Herre och kyrkansjälv. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 4 a(ändringar i förvaltningslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avAnders m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (en "humanparagraf" i lagstiftningen) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 2 avNils Berndfson -bifölls med acklamafion. 7 protokoU 1984/85:10-11 Mom. 10 (slopande av övreåldersgränser för offenfliga uppdrag) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservafion 3 av -bifölls medacklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom.1 (medlemskapsreglerna i ) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafionen av -bifölls medacklamation. Mom. 2-4 Utskottets hemställan bifölls. 9§ Föredrogs betänkande 1984/85:1 Vissa hälsoskyddsfrågor betänkande 1984/85:2 om vissa bestämmelser inom hälso- ochsjukvärden. AnL 112 BO (): I socialutskottets betänkande 2 behandlas en motion av ochmig om en översyn av stadgan om enskilda vårdhem. I denna stadga regleras vilkapatientkafegorier som får vårdas vid enskilt vårdhem. Av den proposifion somlåg till grund för stadgan när den antogs 1970 framgår att stadgan fillkomfrämst för aff reglera långtidsvård och åldringsvård. Istadgans 4 § sägs: "får förordna aff person, som ejlämpligen kan vårdas vid vårdhemmet eller som väsentligt försvårar vården avandra som vistas på hemmet, skall förflyttas därifrån." Dennaparagraf följs i kungörelse med anvisningar fill stadgan upppå defta sätt i 1 §: "Svårt äldersdemenfa personer bör infe värdas påenskilt vårdhem. I regel bör inte heller långvarigt kroppssjuka med stortvårdbehov eller höggradigt rörelsehindrade personer vårdas på sådant hem. "Def är just denna form av inskränkning vi vänder oss emot. Iutskottets betänkande sägs aff def inom f. n. pågår en översynav anvisningarna till stadgan och aft defta arbete beräknas vara avslutat inomkort. Utskoffsmajoritefen utgår från att , om översynen geranledning fill def, även aktualiserar frågan om eventuella ändringar av stadgan. Inommoderata samlingspartiet anser vi atf de enskilda vårdhemmen är eft viktigt ochvälfungerande komplement till landstingens sjukhem. Detta fick vi f. ö. på eftutmärkt sätt bekräftat vid det studiebesök som socialutskottet gjorde iKronobergs län . Vi moderater kan inte finna skäl aff särbehandlade enskilda vårdhemmen då def gäller möjligheten aff fa emot vissapatientgrupper. Dettakan ses både som en fråga om rättvisa mellan offenflig och enskild vård och somen fråga om valfrihet för den enskilde patienten. Om enskilda vårdhem uppfyllersamma krav som man ställer på landsfingens hem för motsvarande patientgrupp kanvi infe finna några skäl fill en särbehandling. Ute i många landsfing håller man på aft fa hem patienter från deenskilda vårdhemmen fill landsfingens sjukhem. Detta är inte alltid betingat avvärdpolifiska skäl och av omsorg om den enskilde patienten. Exempel härpå finnsfrån bl. Snarare är det ideologiska skäl som ligger bakom. Fränsocialistiskt håll gör man vad man kan för aff hindra enskilda vårdalfernafiv. Denomständigheten aff nu håller på med en översyn gör def än merangeläget aff anger en färdriktning för hur man önskar aft stadganoch anvisningarna bör utformas . Detta bör som sin meningge regeringen fill känna. Meddef anförda ber jag aft få yrka bifall fill den moderata reservationen av GöteJonsson m.fl. och i övrigt bifall fill utskottets hemsfällan. AnL 113 (): I frånvaro, oeh med hänvisning fill de motiveringarsom finns i utskottsbetänkandet, ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (enskilda vårdhem) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 73 för reservationen av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:1 Godkännande av konvention om upprättandeav den europeiska organisationen (prop. 1983/84:201) 12 § Vissa yrkestrafikfrågor Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /85:2 om vissa yrkestrafikfrågor m. m. AnL 114 (): Låt mig inleda med aff meddela att jag inteämnar begära votering. Jag har anledning anta aff ingen annan reservant hellerkommer aff begära votering. Med yrkesmässig trafik avses trafik i vilkenpersonbil, lastbil eller buss med förare ställs till aUmänhefens förfogande motersättning för fransport av personer eller gods. För all yrkesmässig trafikgäller atf den endast får bedrivas efter särskilt tillstånd till den som bedömslämplig atf bedriva verksamheten. När def gäller persontransporter ochlinjetrafik för godstransporter meddelas tillstånd dessutom endast om det kankonstateras aff trafiken behövs och i övrigt anses lämplig. För oss inom moderata samlingspartietframstår detta som en olycklig fingens ordning ur ideologisk synpunkt. Vibejakar och arbetar för marknadsekonomins principer. Vi anser det viktigt atfslå vakt om näringsfriheten. Ändå föreslär vi moderater inte, så somfolkpartiet gör, atf regleringen inom yrkesfrafiken skall avskaffas mer ellermindre omgående. Varför gör vi infe dä detta? Dels måste man gå fram medsfor försiktighet när en genomreglerad marknad skall avregleras. Annars kanresultatet bli nägot helt annat än det avsedda. Dels har vi ett ansvar för atf- för atf citera trafikpolitiska målsättning- "erbjudamedborgarna och näringslivet i landefs olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad". Lät mig, herr talman, peka på en av de marknader somberörs av yrkesfrafiklagsfiffningen; den kollektiva persontrafiken. Genomlänshuvud-mannareformen har vi monopol på köparsidan av tjänsterna, och genomyrkestrafiklagstiftningen är säljarsidan reglerad. Om man enbart avreglerar denena sidan av marknaden, som ett avskaffande av yrkestrafikregleringen skulleinnebära, skulle monopolet på den andra sidan av marknaden snart få genomslag.Vi skulle sannoUkt få en socialisering av bussbranschen inom en fem- filltioårsperiod. Def finns i defta sammanhang anledning att påminna om inom har vissa tankar som går i den riktningen. Den som vill börja avregleringen med aff avskaffayrkestrafiklagstiftningen börjar i fel ände. Vad som först behövs är enutvärdering av vad länstrafikreformen förf med sig. Från moderat sida börjar vi bli alltmer betänksamma.Tendenserna fill samhällsövertagande av trafiken och de enormaskaftesubventionerna inger oss, och på sista fiden också företrädare pä andrapartier, stor oro. har därför föreslagit aff en sådan utvärderingskall göras. Ännu har vi infe fått stöd av övriga partier för dettaförslag. Def är en god konservafiv och reformistisk princip atf endast ersättaett existerande sysfem, när man funnit något bättre. Det är svårt atf sehur marknaden, om den fick verka fritt, automatiskt skulle kunna erbjuda enfillfredsställande trafikförsörjning i hela landet. Däremot är problemen mindrei storstadsområdena än i lands- och glesbygd. Storstäderna har underlag förmer konkurrens än vad som tilläts . Jagvill här hänvisa till reservafion 1 i trafikutskottets betänkande 2 av moderat-och centerledamöterna. Denna reservafion syftar fill att möjliggöra ökadkonkurrens inom taxinäringen. Genom att tillåta mer än en beställningscentralper trafikområde och genom liberalisering av tillståndsgivningen skapaskonkurrens och valfrihet inom taxi, vilket säkerligen skulle leda fill ökadeffektivitet. Jag yrkar, herr falman,bifall fill reservafion 1. Låt mig slufligen klargöra aft vi inom moderata samlingspartiet villha en liberalisering av yrkestrafiken. Vi har fidigare lagt fram förslag i denriktningen, som också påpekas i vårt särskilda yttrande. Vi kommer även ifortsättningen aft presentera förslag fill avregleringar. Dock är vi medvetnaom att def knappast gär aff snabbt genomföra drastiska förändringar. Mycketav utredningsarbete återstår innan vi funnit vägen atf inom en fri elleråtminstone väsentligt friare transporfmarknad erbjuda landefs olika delar entillfredsställande trafikförsörjning fill rimlig kostnad. AnL 115 (); Näringsfriheten är eft omistligt inslag i vår demokrafi och i värtekonomiska system. I likhet med andra värden som yttrandefrihet och tryckfrihetmåste vi ständigt skydda och utveckla näringsfriheten. Detta är för ossliberaler särskilt vikfigt i en fid när näringsfriheten utsätts för ständigaattacker från branschorganisafioner och fackföreningar samt dess värre ocksåfrän socialdemokraterna. Yrkesfrafikenär ett av de områden där näringsfriheten är mycket hårt kringskuren.Trafikfillstånd, får endast ges till den. som med hänsyn till yrkeskunnande,personliga och ekonomiska förhållanden samt andra omständigheter av betydelsebedöms vara lämplig aff driva verksamheten. Därfill kommer ätt behovsprövninggörs för aft ge fillstånd fill linjetrafik och transportförmedling. Lämplighetsprövningenutgör en etableringskontroll som styr fillströmningen fill oeh utsföfningenfrån transportbranschen. Def är tjänstemän på som far ställningtill om en sökandes vandel är fillräekligt fläckfri för aft vederbörande skallfå tillstånd aff bedriva yrkesfrafik. Folkpartiethar fidigare i huvudsak ställt sig bakom den reglering av yrkesfrafiken som vihar . Vi har dock aldrig avsett att dessa regler skall vara eviga. Frånatf tidigare främst ha varit eft medel för statsmakterna aft styratrafikpolitiken har yrkestrafikregleringen aUtmer kommit atf bli ettinstrument, som mofiveras av strävan att komma fill rätta med de olagligheteroch den illojala konkurrens som förekommer inom åkeribranschen. kaninfe acceptera att defta mofiverar inskränkningar i näringsfriheten. Nr 10 Den illojala konkurrens som förekommer inom branschen uppstår genom Onsdaeen den mindre nogräknade åkare bryter mot lagar som reglerar trafiksäkerheten ''regler som rör skatter, avgifter och försäkringar. ohederlig verksamhet bör självfallet beivras inom ramen för den generella Vissa vrkestrafik- kontroll som myndigheternautövar. Yrkestrafiklagstiftningen som sådan bidrar inte fill aft förbättramöjligheten atf upptäcka de lagöverträdelser som begås, Ettytterligare skäl till varför vill atf förberedelser nu skall vidtasför aft avskaffa regleringen av yrkesfrafiklagen är aff den uppenbarligen infefyller sitt syfte, vare sig aff genom behovsprövningen reglerakonkurrensvillkoren för näringsidkarna eller aft genom lämplighetsprövningenkomma till rätta med de åkare som genom atf bryta mot företrädesvisskaffelagsfiftningen kan utöva illojal konkurrens. I stället blir lagen baraett hinder för personer som vill etablera sig som åkare och dessutom fill menför konsumenterna, som inte kan vara säkra pä att de får tjänsterna utfördafill lägsta pris. Deuppfattningar som jag här har framfört styrks fill alla delar av en studie somriksrevisionsverket gjort över yrkestrafiklagsfiftningens betydelse för en sundoch rafionell trafik. Efter atf ha konstaterat de uppenbara bristerna i lagenoch aff den inte fyller sift syfte förordar RRV "aff möjligheten aff heltavveckla yrkestrafiklagstiftningen för godstransporter prövas i samband medinförandet av ett förbättrat kontrollsystem inom skattelagstiftningens område". Jaghar noterat atf vår reservafion den här gången inte stöds av . Affunderlätta för nya företagare inom denna bransch är tydligen inte i derasintresse, och självfallet är de inte heller intresserade av atf stödja ettkonsumentintresse. Jag yrkar bifall till reservation nr 2 av . Jag kommerdock infe aff begära votering. AnL116 () replik: påpekade att folkpartireservationen "den här gångeninte stöds av ".