prot · G809128 · 1984-12-31 00:00:00 — Det ärspeciellt viktigt att kommunerna även redovisar de redovisningstekniska mallarsom de går efter när de bestämmer de totala kostnaderna för egenregiverksamheten.Det är också nödvändigt att kommunerna åläggs att då och då gå ut på den öppnamarknaden och ta in anbud på den verksamhet som drivs i egen regi. Därmedyrkar jag bifall till reservationerna I, 3 och 4, 76TORE (vpk): I utskottets motivering för avslag på demotioner som kräver en översyn av upphandlingskungörelsen - och som återfinns ibetänkandet på s, 7 - anförs att regeringen redan nu har möjlighet att göraavsteg från principen om affärsmässighet och att det är olämpligt att statligamyndigheter gör sådana bedömningar. Det är riktigt att regeringen har denna möjlighet, men detär också ett faktum att den utnyttjas dåligt. Flera mycket uppmärksammadeaffärer har genomförts, och trots upprörda kommentarer från anställda inomsvensk industri har man i de fallen låtit order gå utomlands. köpte exempelvis försvaretlågspaningsradar från ITT i stället för från LM . köpte SJ färja från i stället för att handla med Uddevallavarvet, för att taett annat exempel. Vpk anser att detta är en felaktig politik. Utskottethänvisar till GATT-överenskommelser, som skulle hindra att man t. ex. handlarmera svenskt. Man talar om målmedveten upphandling och om en vidare syn på detman kallar för affärsmässighet. är det så att bl. a. , som är denstarkaste ekonomiska makten inom den väst-kapitalistiska världen, för sin delhar en "Buy American Act". Det är en regel som säger att om det finnsen inhemsk leverantör, skall offentlig upphandling ske där. Bara omamerikansk producent saknas kan offentlig upphandling ske utomlands. Så här långt behöver inte vi gå, utan vi börgenom en översyn av upphandlingskungörelsen för vår del göra det möjligt att taandra hänsyn än rent affärsmässiga, dvs, oftast se till priset och låta dettavara avgörande. Som det sägs i vpk-motionen skulle en förändring avoffentlig upphandling, vid sidan av regeringens möjligheter att göra avstegfrån affärsprincipen, ge till resultat att också kommuner och landsting skullekunna handla mera hemma. Det gäller inom landet, men det gäller också inom enregion där man annars via samma organ - dvs, kommuner och landsting - har attbekosta arbetslösheten, som delvis är en följd av utrikes"inhandling". För dem av kammarens ledamöter som har svårtatt vid en snabb blick på reservationer och motioner uppfatta de skillnader somfinns mellan och vpk i dessa frågor, vill jag peka på det avsnitt icenterreservationen där man skriver att man bör överväga vilka områden avkommunal verksamhet som kan tas över av privata företag. En ökad privatisering av samhällets verksamheter kan inteaccepteras av vpk, och jag yrkar därför bifall till reservation 6 av HansPetersson i , Till representant skulle jag vilja ställaföljande fråga: Om ni anser att den kommunala upphandlingen bör styras så kan handla i hemmaregionen eller av kommunens eller regionens egna företag- hur skulle ni då kunna nå motsvarande styrning av upphandling av t, ex,förbrukningsmaterial, produkter, insatsvaror och tjänster, om man ger ansvaretför verksamheten till ett privat företag? har här - liksom i de flesta frågor - hamnat ikläm mellan den allmänt positiva välviljan, som man för fram som politisktbudskap till väljarna, och önskan att ytterligare gynna privatkapitalismen ochminska samhällets inflytande. Vi beklagar det, och vi hade gärna sett att centerpartieti dessa frågor hade varit mer konsekvent när det gäller inställningen till attgagna samhällsverksamheten på olika områden. 77ROLAND (): Som tidigare talare har sagt är det bara etthalvår sedan vi diskuterade motioner med samma innebörd som de som behandlas idetta betänkande. Beträffande val av regiform påpekade vi då som att närdet gäller att välja privat eller offentlig regi finns det en avriksrevisionsverket upprättad promemoria, kallad Vägledning för beslut om egenregi och entreprenad. Det är inte så, som påstod, att visocialdemokrater inte inser värdet av konkurrens. Men när det gäller valetmellan egen regi och utomstående leverantörer är det viktigt att också väga inandra saker. Samhällsorgan har ju också andra uppgifter som man får ta hänsyntill. Ni bryr er inte om konkurrens, sade . Detgör vi, men vi bryr oss också om alla medlemmar i samhället, deras socialavälbefinnande och deras behov på för alla människor väsentliga områden.Riksrevisionsver- ket följer noga upp dessa avvägningar, och under sommaren1985 kommer en reviderad promemoria att redovisas. har ocksåutarbetat en handbok som berör kalkylering och regiformer. Den är föremål förrevidering. Det finns därför ingen som helst anledning att ändra denuppfattning hade i början av detta . Majoriteten i utskottetyrkar därför avslag på den motion som följs upp i reservation 1, som jag yrkaravslag på. I reservation 2 från tar man upp frågan omupphandling av datatjänster och utgår från ett upphandlingsärende som ännu inteär avslutat. Det finns entydiga regler i upphandlingsförordningen ommyndigheters - i detta fall DAFA:s redovisningsskyldighet. Någon uppstramningav de bestämmelserna anser inte utskottsmajoriteten behövs. Det åliggerriksrevisionsverket att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna. Utskottetavstyrker här en skärpning av bestämmelserna så som förordas i reservation 2,som jag yrkar avslag på. Förslag om att momsreglerna skall ses över, så att vi fårkonkurrensneutralitet mellan offentliga myndigheter och enskilda företag vidval av regiform, har behandlats av skatteutskottet.Motionen om sådan översyn har avstyrkts med hänsyn till attmervärdeskatteutredningen håller på att kartlägga den kommunala verksamhet därskatten kan verka konkur-rensbegränsande. Utredningen har ännu inteslutbehandlat frågan. Utredningens förslag bör avvaktas, och vi avstyrkerdärför motionen. Jag yrkar avslag också på reservation 3. 1 reservation 4 tar man upp frågan om att regeringen börverka för en enhetlig redovisning för den kommunala egenregin. Det är också enfråga som behandlades av utskottet i början av detta . Vi framhöll ävendå att kommunerna arbetar med ett upphandlingsreglemente som har samma sakligainnebörd som de statliga upphandlingsbestämmelserna. För beslut om egen regieller entreprenad är promemoria vägledande också i denkommunala verksamheten. Här pågår ett utvecklingsarbete inom kommunförbunden.Målsättningen för det arbetet är att skapa förutsättningar för en enhetligareoch enklare redovisning. Mot den bakgrunden yrkar jag avslag också påreservation 4. I reservation 5 från och i reservation 6från kommunisterna begärs en översyn avupphandlingsförordningen, så att den kan utnyttjas mer som styrmedel iarbetsmarknads- och regionalpolitiken. Enligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen attgöra sådana bedömningar som innebär avsteg från principen om affärsmässighetvid offentlig upphandling. Det är också möjligt inom ramen för de regler somanges i upphandlingsförordningen. Regeringen har ju hären överblick, och det ärväldigt viktigt i sådana här sammanhang. Det måste vara olämpligt att åläggastatliga myndigheter att göra bedömningar i dessa frågor. Det är ju en uppgiftför politikerna att ta ställning till sådana här saker. Avslag yrkas därför påreservationerna 5 och 6, Efter alla dessa avslagsyrkanden vill jagyrka bifall till utskottets hemställan på alla punkter i finansutskottetsbetänkande nr 22, .78 (): Bara en kort fråga till : Omett privat alternativ är bättre, effektivare och billigare än kommunernasegenregiverksamhet, bör man då välja det privata alternativet? 79 (): Vi har ju tidigare här i kammaren diskuteratden offentliga upphandlingen och att man skulle kunna ändraupphandlingsförordningen, bl, a, av regionalpolitiska hänsyn. Vi har den uppfattningen att det i många frågor är snedaförhållanden. Folk uppfattar upphandlingen som väldigt konstigt i det härsammanhanget. Jag kan anföra ett belysande exempel från min egen kommun. sida har man anslagit en mängd miljoner i form avarbetsmarknadspolitiska medel av lokaliseringsstöd till ett företag. Pengarnaskulle användas till att bygga upp en tillverkning av bl, a. timmerhus. sedan ger stöd till ett annat företag som skall köpa dehär timmerhusen, hänvisar man till upphandlingsförordningen och säger att anbudskall lämnas. Det får till följd att ett företag i ett annat land får ordern ifråga. Det kan uppfattas som ganska konstigt att man inom nämnda kommun, efterdet att samhället givit stöd för uppbyggande av en verksamhet, rycker undanföretagets möjligheter att leverera. Folk har svårt att förstå just en sådanhär behandling. Vi menar att man bör kunna ta hänsyn till sådana här sakervid tillämpningen av upphandlingsförordningen. Det skulle inte utgöra någothinder för den privata verksamheten. Det gäller både lokalt och regionalt. 80TORE (vpk): I mitt huvudanförande försökte jag anföranågra skäl till det yrkande som framställts både från oss i vpk och fråncenterns sida. Men det gick inte särskilt mycket in på. Hanupprepade egentligen bara det som står i utskottsbetänkandet om att det ärmöjligt inom ramen för de regler som anges i upphandlingsförordningen att görabedömningar som i sig kan innebära avsteg från principen om affärsmässighet vidoffentlig upphandling. Utöver de exempel som jag anförde i mitt huvudanförandevill jag ge ett exempel på hur det kan vara i ett ganska aktuellt fall. Vad jagåsyftar har att göra med den mycket omfattande reparations- ochombyggnadsverksamhet som förekommer i våra äldre bostäder och byggnader, I detsammanhanget har man stött på det mycket stora problemet med asbest, som detgäller att komma till rätta med. Det har visat sig att det i kommunerna runt om i landetfinns firmor som har specialiserat sig på saneringsarbeten och därmedasbestsanering, men som egentligen inte har vare sig kunskaper, utbildadpersonal eller ordentlig utrustning för detta ändamål. De har emellertid lämnatså låga anbud att kommunerna har ansett sig tvingade att anta dem. Det finnsockså exempel med statliga byggnader i detta sammanhang. Det är helt uppenbartatt detta är olämpligt och olyckligt. Bl, a, på detta område voredet angeläget att få förändringar till stånd så att det klarare ges uttryck föratt man inte behöver vara så bunden vid affärsmässiga principer, 81 (): ställde frågan huruvida manskall välja det privata alternativet om det är bättre och billigare. Det ärnaturligtvis sådana här avvägningar som görs, men myndigheter och kommunalaorgan har också många andra hänsyn att ta - nämnde några saker sombör komma med i bilden. De har också behov av att utveckla en egen kompetens,och de har ansvar på ett annat sätt inför kommunmedborgarna som inte utanvidare kan överföras på privata entreprenörer, Alla sådana här frågor tas upp iden vägledning som har utarbetat. Det är alltså interiktigt så enkelt som vill göra gällande. När det gäller upphandlingsöverenskommelsen skallkommunerna i sak hantera den på samma sätt som staten gör. Även politiskabedömningar kan mycket väl komma att göras, bl. a, av det slag som . De stora övergripande hänsynen är emellertid politiskaställningstaganden, och dem ankommer det på politikerna att ta. Det har gjorts en översyn av upphandlingsöverenskommelsen,varvid det har framhållits bl, a, att det skall tas hänsyn till statliga ochkommunala myndigheter i samband med teknikupphandling. Genom att det finns en vägledning, som också stöds avKommunförbundet, har vi stort förtroende för att de rätta bedömningarna görs idessa fall. 82 (): svar var både undanglidandeoch avslöjande. Jag tror att sanningen är den att icke vill ha ökadkonkurrens på detta område. Jag noterade att i sitt huvudanförande sadeföljande: En ökad privatisering på det kommunala upphandlingsområdet är vi ivpk mot. Jag har en känsla av att och står varandra mycketnära när det gäller just denna sak, 83 (): Jag tycker att RolandSundgren och utskottet använder en underlig formulering i betänkandet, Iutskottsmajoritetens skrivning talas det om att göra bedömningar av"politisk natur". Är det så, , att myndigheterna inteskall följa de politiska mål som riksdag och regering sätter upp? Jag kan intetolka det på annat sätt än att innebörden i utskottets skrivning är sådan.Eller skall man tolka saken så, att socialdemokraterna inte har någotregionalpolitiskt mål i sin ekonomiska politik? 84ROLAND (): Till vill jag säga att detfinns områden där det är viktigt att det inte är det privata vinstintresset somi första hand skall styra utan där det är kvalitet och rättvisa som är detviktigaste, områden där man skall tillgodose alla medborgares behov. Jag haranledning att säga detta, eftersom tog upp sådana saker somvård och utbildning. Där är det utomordentligt viktigt att dessa behovtillgodoses rättvist och att man har ett demokratiskt inflytande. Sedan är det ju så - det är vi överens ocksåmed och om - att upphandlingsförordningen skall följas.I annat fall blir det nästan ren anarki på det här området. Detta måste destatliga myndigheterna göra. Är det sedan så, att man skall ta politiskahänsyn, då ankommer detta på politikerna och inte på de statliga myndigheterna.De har att följa upphandlingsöverenskommelsen. På den punkten råder en bredenighet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 25.) Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 23 om verkställd granskning av samtdisposition av vinst. 86HUGO HEGELAND (m): Riksbanksfullmäktiges förvaltningsberättelseinnehåller onekligen många intressanta fakta. Läser man den litet noggrannareär emellertid inte bilden fullt så glättad som den annars kan framstå. Detframgår där tydligt att det myckna talet om att statsupplåningen numera i alltväsentligt sker utanför banksektorn är en sanning med betydande modifikation.Visserligen kan man peka på att bankernas innehav av statsobligationer under1984 sjönk. Å andra sidan ökade förvärv av statspapper desto mera.Det framgår också av årsberättelsen att en mycket stor del av upplåningen varav kortfristig karaktär. Detta är inget annat än en återspegling av denkonflikt när det gäller placeringsplikten som utlöstes av den mycket storaskillnaden mellan marknadsräntan och räntan på prioriterade obligationer.Därmed sammanhänger det faktum att det inte på emitteras någrariksobligationer med längre löptid och konkurrenskraftig ränta. Vi har i en reservation till utskottets betänkandeunderstrukit att de likviditetsindragningar som sker från näringslivet inte ärutan problem för . har försökt kompensera en minskadmarknadsmäs-sig upplåning. Motivet för dessa likviditetsindragningar är att deskall verka återhållande på lönebildningen, men det återstår att visa deneffekten, I realiteten är det här fråga om ett slags temporära skatter pånäringslivet, men det kallar man det naturligtvis inte för utan man benämnerdet likviditetsin- Dessa stabiliseringspolitiskt motiveradeingrepp är något av ett mellanläge mellan finanspolitik och penningpolitik och ärnaturligtvis rätt svåra att komma åt. När därför, herr talman, omsätter företagensräntelösa fondavsättningar i statspapper uppstår "oförtjänta"vinster. De behöver ju inte betala marknadsränta på de likvida medlen. Därförär det i realiteten fråga om en dold beskattning. Vad nu vill göraoch som framgår av berättelsen är att man vill påskynda denna överslussning avfondmedel till statskassan. har man således praktiserat attköpa statsskuldsväxlar hos till ränta för att sälja demtill en ränta på kanske och gör omgående en vinst på två procentenheter.Men detta är en mycket temporär lösning, I längden löser det inte problemen.Det betyder inte att man inte monetariserar, som vi säger på fackspråket,budgetunderskottet, men i realiteten är det en mycket hög likviditet hos dessalånemedel. Det motsägelsefulla i denna politik är först säger att man skall öka investeringstakten hos företagen, och då driva fram en ökad lönsamhet. Sedan drar man in vinstmedlen tillstatsverket, och de kommer in på räntelösa konton. Just när företardessa operationer gör den en s, k, oförtjänt vinst. Och det är inte fråga omsmå belopp. har hos köptstatsskuldsväxlar till betydande belopp. På det här sättet drogs in ca från näringslivet, kommer likviditetsindragningen att uppgå till15 miljarder kronor. Men dessa pengar skall betalas tillbaka tillföretagen -de får stå räntelösa - och då får man en motsatt effekt ochen ökande likvidisering av ekonomin och därmed en press uppåt på priserna. Detär därför vi anser att bör noggrant eftersträva att föra enmarknads-mässig penningpolitik. Nya regleringar för att bemästra den påfrestning somföljer av de stora budgetunderskotten skjuter inte bara problemen på framtidenutan förvärrar dem i realiteten. Vi har hävdat det tidigare, och det påpekasockså i utskottets betänkande, att det gamla systemet med prioriteradestatsobligationer till konstlat låg ränta och den nya ordningen medlikviditetsindragningar från företagen bör upphöra, och att marknadsmässigfinansiering av statsskulden skall tillämpas. Det är angeläget att svenskafolket får reda på vad denna växande statsskuld kostar och att man inteförsöker komma undan med lägre ränta. Med hänvisning till det sagda yrkar jagbifall till vår reservation till finansutskottets betänkande 23, 87 (): betänkande nr 23 rör i alltväsentligt och dispositionen av riksbankensvinst. Vi har från sida inte funnit anledning att i det sammanhangetta upp en diskussion om de kreditpolitiska och allmänt samhällsekonomiskaperspek- tiv och omständigheter som reglerar riksbankensverksamhet. Det resultat som presenterar och som här frånfinansutskottet är föremål för vissa kommentarer är i allt väsentligt enprodukt av det statsfinansiella läget. Jag vill betona att vi från sidainte funnit anledning till anmärkning mot men väl motden politik som påverkar verksamhet. Jag ber därför när det gälleromständigheter som styr verksamhet, nämligen placeringsplikt,likviditetsindragningar och allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken,att få hänvisa till de ställningstaganden som vi från sida gjort iandra sammanhang, t. ex. i finansutskottets betänkande nr 8. Till vad Hegeland här har sagt beträffandeprioritering av obligationsmarknaden vill jag säga att den diskussionen i ochför sig kan tas upp , men det är litet långsökt att göra det under den härspeciella punkten om . Rent allmänt får man säga att detär önskvärt att komma i ett läge där all prioritering kan undvikas och därmarknaden är helt fri. Det är dock en i vissa avseenden komplicerad fråga ochtarvar alltså något mer omfattande överväganden än som kan ske under rubrikenRiksbankens förvaltning. 88 (): Likviditetsökningen i den svenska ekonominhar sitt ursprung i vad jag vill kalla den slappa budgetpolitik som fördesunder de sex borgerliga regeringsåren, då budgetunderskottet ständigt växte.Även om vi under de socialdemokratiska regeringsåren lyckats dämpa ökningennågot är den stora likviditet som finns i näringslivet och även inom denkommunala sektorn fortfarande ett stort problem. Hur vi finansierarbudgetunderskotten är därför viktigt. Kan vi dra in denna överlikviditet utanatt riskera en press uppåt på räntorna är det en viktig del av den ekonomiskapolitiken. Det är mot den bakgrunden som likviditetsindragningar,bundna till konton i , måste ses. De har på intet sätt minskatinvesteringarna inom svensk industri. Vi kan tvärtom konstatera att vi harmycket kraftiga ökningar av investeringarna, inte minst . Här harriksdagen ställt upp bakom fullmäktige i , som lever upp till deallmänna riktlinjer som dragits upp för den ekonomiska politiken. Det finnsdärmed all anledning att yrka avslag på den reservation som avgivitunder punkt 1, där man yrkar att skall ge fullmäktigetill känna att statsskulden skall finansieras på ett mer marknadsmässigt sätt. Med det här, herr talman, yrkar jagbifall till finansutskottets hemställan i betänkande nr 23. 89HUGO HEGELAND (m): Anledningen till att jag yrkade bifall tillvår reservation, som avser punkt 1, är naturligtvis att den innehåller tungtvägande synpunkter. säger att anledningen till den storastatsupplåningen är "den slappa politik som fördes ". Men när den borgerliga regeringen lämnade över maktentill socialdemokraterna uppgick statsskulden till . I daguppgår den till . Det betyder att skulden har ökat idubbelt så snabb takt under socialdemokraternas regeringstid som under denborgerliga tiden. Om politiken var slapp, vet jäg inte vilket ordsom är lämpligast för att beskriva den snabba ökning av statsskulden som ägtrum ! talade om kraftiga investeringsökningar.Det är snarare prognoser än fakta, I kompletteringspropositionen skrivs ju allasiffror upp, men vi har ännu inte sett hur det går. Om investeringsökningarnaär så kraftiga är det fullständigt obegripligt hur näringslivet kan ligga meden utlåning på 75 miljarder i statsskuldsväxlar till ochriksgäldskontoret. 90ROLAND (): Att statsskulden ökar även om vi har ensocialdemokratisk regering är ganska naturligt - det är ju arvet från de år som"borgarna" regerade. består budgetunderskottet helt av räntor, Iövrigt har vi alltså ett överskott när det gäller statens budget. Det skulle vara intressant att få svar på en fråga,nämligen: Hur mycket skulle budgetunderskottet öka med "marknadsmässiga finansiering av statsskulden"? Det vore en mycketintressant uppgift att få. Det blir ytterligare några miljarder för statskassanatt låna upp. 91 (): Om ni fortsatt den politik somfördes 1982 skulle ju ökningstakten bara ha blivit hälften av den somsocialdemokraterna nu kan redovisa. Det är det enklaste svaret, 92 (): Skall vi inte betala räntorna på de lån somhar tagits då? 93 (): Jo, därmed skulle man kunna helt eliminerabudgetunderskottet. Men det är summan av budgetunderskotten som leder till enökad statsskuld'. Ett visst budgetunderskott är oundvikligt. Men statsskuldenhar ju ökat genom socialdemokraternas enorma utgiftsexpansion . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande,25.) Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 24 om ändring i lagen för riksbank och i Bankoreglementetjämte vissa motioner om sedlar och mynt. 95 Tredje vice talman (): Jag har inte begärt ordet för att ställanågot säryrkande utan för att "rikta en fråga till utskottetsrepresentant. I sitt betänkande 1983/84:34 skriver finansutskottet följande: "Enligt myntverket skulle en myntserie i framtidenkunna bestå av valörerna , , , och ,åtföljda av sedelserien , , etc. Enligt utskottetsmening skulle detta bli en konsekvent uppbyggd valörserie och bör därför övervägas." Denna skrivning har skrämt mig något. Jag har ställt migfrågan: Är vi på väg att glida över till 10-kronorsmynt och en avveckling avalla sedlar värde? Min personliga uppfattning är att vi skallbehålla 10-kronorssedeln. Det har jag även framhållit i en motion. I årets betänkande från finansutskottet, nr 24, är detväldigt svårt att läsa ut utskottets inställning till ett behållande av10-kronorssedeln. I sitt svar på min motion skriver utskottet: "Då något förslag om slopande av 10-kronorssedelninte föreligger, saknas enligt utskottet skäl att nu aktualisera införandet avden i sedelsammanhang helt främmande valören .'' Men påsamma sida något tidigare skriver utskottet: "Utan att ta ställning till frågan om10-kronorssedeln bör ersättas av ett mynt anser utskottet att riksbankslagenbör kunna ändras så att inte längre skall ha skyldighet att utgelO-kronorssedlar." Jag vill fråga utskottets representant: utskottetberett att utmönstra 10-kronorssedeln ur sedelsortimentet? Jag anser det alltså vara helt felaktigt att ha mynt ändaupp till . Jag bor väldigt nära . Jag har roat mig med att ringa runttill köpmän och banker i gränstrakterna. I har man ett 10-kronorsmynt,som är väldigt impopulärt. Polletten kallas det. Samtliga banker och köpmän somjag har talat med säger att 10-kronorsmyntet är väldigt impopulärt.