prot · G80929 · 1984-12-31 00:00:00 — Man har fått fram enhel del resultat beträffande 1983. Man använde exakt samma metod i denutredning som fanns, en modell för vinstdelning. Men man kom inte så långt isina beräkningar där. Man gjorde faktiskt beräkningar fullt ut bara för åttaföretag. Finansministern får väl se på Verkstadsföreningensundersökning. Det visar sig att kan ganska mycket, kanskemest, om detta. Jag har försökt få tag på blanketten Uppgift för beräkning avvinstdelningsskatt, men den har tyvärr inte kommit ut av trycket. Jag har dockförstått att har fått rådfråga ganskamycket för att få fram den blanketten. Den känner alltså till dessa problemganska väl. Jag har också själv tagit kontakt med en hel del revisorerför att höra hur det hela låg till. De hade naturligtvis fått en osystematiskuppfattning - en uppfattning att väldigt många, inte alls stora, företag drabbadeshårt av den här beskattningen. Jag har förstått att finansministern varmedveten om alla de här problemen. Varför talade inte finansministern om detinnan beskattningen genomfördes? Det tycker jag hade varit ärligt. 13Förste vice talman (): enkät är hypotetisk,säger finansministern. Det är naturhgtvis det enklaste sättet att inte ta uppdetta problem till en allvarlig diskussion. Jag förstår att finansministerninte är beredd att göra det. Han har uppriktigt sagt inte mycket på fötterna iden här frågan. Det vinstdelningsmått som har valts är ingalunda ett realtvinstdelnings-mått. Vinstdelningsskatten slår skevt beroende påföretagetskapitalstruktur. Tillgångar som stor kassa och statsskuldsväxlar premierasmedan innehav av fastigheter och aktier bestraffas. Av två likvärdiga företagkan det ena drabbas hårt därför att det har satsat på en egenindustrifasfighet. Finansministern sade att jag gjorde hypotetiskaberäkningar. AB Stadsfastigheter, som jag har nämnt , nämnt i frågan ochockså tidigare debatterat med finansministern, är inget hypotetiskt exempel.Trots att bolaget inte går med vinst kommer det alltså att tvingas betala 3milj. börjar finansministern tala omreavinstsbeskattningen. Det är ett klart besked till alla dessa företag. Företag som går med förlust, som måste låna för att betalavinstdelningsskatt, får sälja, för då får de en vinst. Detta är alltsåbeskedet från finansministern.Men skall även de kommunala bolag som förvaltar industrifastigheter ochliknande och som också drabbas av vinstdelningsskatt sälja för att kunna betalaskatten? Opportunism gentemot företagarvärlden låter sig säga, menjag trodde ändå, finansministern, att vi var helt överens att det nu gäller attpå alla sätt försöka underlätta företagens investeringar. Detta är nämligennödvändigt för att komma fill rätta med ekonomi och inte minst medsysselsättningen. Men det står ju fullständigt klart att vinstdelningsskattentvärtom kommer att avskräcka företagen från att låna upp pengar för att görainvesteringar. Det var ju inte så finansministern i varje fall påstod sig hatänkt. Finansministern var alltså medveten om alla konsekvenser, menmedvetenheten var tydligen inte större än att finansministern ändå menade attskatten skulle ge . tyder beräkningarna på att den kommeratt ge dubbelt så mycket. Slutligen, herr talman, sade finansministern att svenskafolket utser nya regeringar. Jag tackar för det påpekandet. Det är inte sämredärför att det är alldeles sant. Då vill jag än en gång fråga finansministern;Är finansministerns besked till svenska folket att det enda sättet att få bortvinstdelningsskatten med alla dess absurda konsekvenser är att välja en nyregering? Om reglerna för beräkning av vinstdelningsskatt Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:148 om reglerna för beräkning av vinstdelningsskatt Mot bakgrund av uppgifter i pressen om attBPA omorganiserat sitt fasfighetsinnehav på ett sådant sätt attvinstdelningsskatten skulle minska har bett mig redovisade.principer som gäller för detta och liknande fall. Fasfigheterna hos ett företag utgör normaltanläggningsfillgångar. Det betyder bl. a. att vinsten vid en försäljningbeskattas enligt de förhållandevis förmånliga realisationsvinstsreglerna.Fasfigheterna kan också ha karaktär av omsättningstillgångar, dvs. av lager.Detta gäller normalt om företaget bedriver byggnadsrörelse. Vinsten vid enfastighetsförsäljning beskattas då fullt ut som vanlig rörelseinkomst. Liksom vid inkomstbeskattningen gör man vid beräkningen avvinstdelningsskatt skillnad på fastigheter som utgör anläggningstillgångarresp. S. k. inflationsavdrag baserat på det bokfördavärdet medges bara på fastigheter som är omsättningstillgångar. Den skiljaktigabehandlingen hänger samman med de olika regelsystemen vid en försäljning avfastigheterna. Som framgår av det sagda får en överföring av"anläggningsfastigheter" till "omsättningsfastigheter"konsekvenser inte bara för vinstdelningsskatten utan också för inkomstskatten.Jag bedömer det som osannolikt att ett Om reglerna för beräkning av vinstdelningsskatt företaggenomför en omorganisation av sitt fastighetsinnehav enbart i syfte att minskavinstdelningsskatten. 15 (): Jag tackarfinansministern för svaret. Frågan som jag har ställt är föranledd av denuppseendeväckande och i massmedia livligt omdebatterade omorganisafionen inomfackföreningsägda BPA. BPA sänker genom sitt agerande skatten tilllöntagarfonderna med i runt tal 4 milj. kr. Det rör sig med andra ordom en regelrätt skatteplanering. är det inte som man brukar uttrycka det påvänsterkanten det förkättrade näringslivet som varit framme. Nej, det ärherrar , , Whinberg och andra höjdare inom BPA, som tillika sitteri LO-toppen, som har skatteplanerat. Dessa mäktiga fondanhängare, som medsocialdemokraternas hjälp baxat löntagarfonderna genom , är minst likaskickliga som privatföretagare när det gäller att komma undan skatt,självfallet fullt lagligt. Jag förstår att detta är en mycket känslig fråga, intebara för LO-toppen utan också för regeringen. Det är komprometterande förfackföreningsrörelsen att de främsta drivkrafterna bakom löntagarfondernavidtar åtgärder i sina bolag för att kraftigt sänka bidragen fill fonderna. har man från BPA-ledningens sida försökt dämpa kritikengenom att spela okunnig. Vi visste inte att omorganisationen skulle få de härkonsekvenserna, sade till pressen. Det är rätt beklämmandeatt höra det. Naturligtvis är man vare sig okunnig eller dum i BPA- ochLO-toppen. BPA har gjort organisatoriska förändringar för att rejält kunnasänka skatten till fonderna - så är det bara. Finansministern redovisar de principer som gällt iBPA-fallet. Jag tackar för den redovisningen. Men tillåt mig uttala min storaförvåning över den bedömning som finansministern gör i sista meningen i svaret,där finansministern finner det osannolikt att en omorganisation av detta slagenbart skett i syfte att minska skatten. Slutklämmen har väl kommit fill föratt dra en slöja över BPA:s agerande. Jag förstår finansministern. Detta ärganska pinsamt. Den fråga som jag har ställt har stort allmänt intresse.Det visar inte minst pressdebatten. Finansministern brukar sällan svara påföljdfrågor, men jag hoppas att finansministern gör ett undantag . Det gälleren viktig principfråga: Tycker finansministern att det är moraliskt rikfigt attföretag ägda och drivna av facket likt BPA gör smarta omorganisationer i aktoch mening att slippa betala skatt? Jag tror att det är en sak som FilipFridolfsson bör upplysas om. Den omorganisation som BPA har företagit är enmycket omfattande operation, som har förberetts . Beslutet om attgöra denna omorganisation togs enligt uppgift från företaget sedanoch har såvitt jag kan bedöma inget samband alls med det förhållandet attriksdagen har beslutat omvinstdelningsskatt. Beslutet knöt an till mer långsiktiga förändringar iföretagets organisation, och naturligtvis beaktade man också skatteeffekternaav omorganisationen. Men där spelade inkomstskatten och reavinstsskatten enlångt större roll för beslutet. av det här slaget fattar ett sådant här beslut - som har fattats irader av andra byggnadsföretag med fastighetsförvaltning - uppreser sig FilipFridolfsson och kallar det skandal, medan han tydligen inte ens har noterat attdet har förekommit i många andra fall. Det gör att jag tycker att det hadevarit bättre om hade hållit sig till diskussionen omprinciperna för detta - som han förespeglade att han ville ta upp medsin fråga - och inte kastade sig över ett företag om vars egna förhållanden hantydligen inte äger någon kunskap. 17 (): Jag ställdefrågan med anledning av . Jag tyckte att det var märkligtoch sensationellt att just de herrar som varit drivkrafterna bakom löntagarfondernaoch fått regeringen och socialdemokraterna att acceptera dessa, gör en sådanhär omorganisation. Det förhållandet att omorganisationen, som finansministernsäger, var bestämd är ännu mer komprometterande. De visste juredan när de bestämde detta , vad löntagarfonderna skulleinnebära. Baraför lämnade en mycket känd regeringsledamot av moraliska skäl -inte av lagliga skäl - regeringskretsen. Det finns en moralisk aspekt också pådenna fråga, och det var den jag aktualiserade när jag ställde frågan fillfinansministern. Att samma principer skall gälla för de fackligt ägda företagensom för de privatägda är helt självklart, men man måste höja på ögonbrynen närfackligt ägda företag dribblar med fastigheter lika effektivt som de privatägdaföretagen för att fullt lagligt undkomma avgifter fill löntagarfonderna. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar påinterpellation 1984/85:18 om arbetsmarknadssituationen i har frågat mig om vilka åtgärder regeringen är beredd attvidta för att förbättra sysselsättningen i . Vidare har honfrågat om regeringen är beredd att förbättra och utvidga ungdomslagen samt omregeringen är beredd att ge länsarbetsnämnden i medel för extrainsatser. debatt här i kammaren lämnade jag svar på eninterpellafion av , som hade stäUt samma frågor som upprepar vad jag då svarade. Regeringen har för år 1984givit arbetsmarknadspolitiken en delvis ny Ett nytt rekryteringsstöd fill näringslivethar införts med syfte att stimulera företagen att tidigarelägga rekrytering ochatt anställa ungdomar och långtidsarbetslösa. Ungdomslagen har införts för attge 18- och 19-åringar arbetslivserfarenhet och därj. ed större möjligheter attsenare få en fast anställning. godkände på regeringens förslagförstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser för /85. a.höjdes starthjälpen för flerpersonershushåll och för s. k. nyckelpersoner somflyttar till stödområdet. Ett bidrag infördes för att underlätta förmedflyttare att få jobb på den nya orten. Ytterligare medel avsattes tillberedskapsarbeten inom den s. k. ROT-sektorn, och rätten att begäraberedskapsarbete för utförsäkringshotade kassamedlemmar utvidgades. Enförsöksverksamhet påbörjades med bidrag till arbetslösa, som startar egenverksamhet. Vidare utökades antalet platser i AMU-kurser och AMU i företag.Slutligen beslöt regeringen att avsätta närmare 1 600 milj. kr, förtidigareläggning av byggnadsinvesteringar. Vid de statliga tidigareläggningar som regeringen beslöt ivåras prioriterades . Förutom de ordinariearbetsmarknadspolitiska insatserna kom närmare en fiondel avtidigareläggningsmedlen för landet till godo. Detta gällde ävenför regeringens tidigareläggning inför föregående vinter. Regeringen lämnade för snart en månad sedan ett förslagtill om att ytterligare medel bör anvisas för sysselsättningsskapandeåtgärder denna vinter. Förslaget innebär fler beredskapsarbeten och ett förenklatsystem för hanteringen av dessa. Ytterligare medel till rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbeten finns med i förslaget liksom ett kommunaltrekryteringsstöd för långfidsarbetslösa. Vidare har regeringen föreslagit attytterligare 500 milj, kr, skall anvisas som reserv att kunna användas såvältill beredskapsarbeten som till de olika rekryteringsstöden. Fördelningen av medel på län görs avarbetsmarknadsstyrelsen. Om beviljar ytterligare medel vet jag attäven får sin del av dessa medel. Regeringen har också föreslagitatt särskilda medel anvisas till de sex nordligaste länen för beredskapsarbetenav investeringskaraktär. Ett av de län som regeringen anser skall komma iåtnjutande av dessa investeringsmedel är . Självfallet anser jag att har en för högarbetslöshet. Det finns dock en ljusning i länet. Konjunkturuppgången har förlänet inneburit att arbetskraftsefterfrågan har ökat inom länets industri.Stora företag som för något eller friställde ett stort antalpersoner har börjat att både ny- och ersättningsrekrytera igen. Trots dettahar även i antalet långtidsarbetslösa ökat. Regeringens förslagfill om en förstärkning av de sysselsättningsskapande åtgärdernainriktas i första hand just på de långtidsarbetslösa. Det kommunalarekryteringsstödet är enbart inriktat på denna grupp, och rekryteringsstödettill näringslivet skall i större utsträckning än användas för atthjälpa långtidsarbetslösa. Som känner fill innebar beslut omlag om ungdomslag att verksamheten skulle utvärderas och redovisas förriksdagen , I går presenterades redovisningen, som i huvudsakbygger på tre olika utvärderingar, AMS har bl, a, redovisat omfattningen och inriktningen avungdomslagen samt rörligheten fill och från ungdomslagen. Sociologiskainsfitutionen vid har studerat hur planeringsprocessen,organisationen, arbetsuppgifterna och rekrytering har fungerat.Organisationsbolaget har fittat på hur ungdomslagen påverkarungdomarnas utträde på arbetsmarknaden. Som framgår av regeringens skrivelse ärjag f. n. inte beredd att lägga fram förslag om eventuella ändringar. Ienlighet med önskemål kommer sådana förslag i budgetpropositionen.Jag vill dock rent allmänt konstatera, och därvidlag hålla med om,att ungdomslagen på det hela taget fungerar bra, Utplaceringen av ungdomar hargått smidigt. De arbeten som har erbjudits är meningsfulla. Särskilt positivatill ungdomslagen synes de direkt berörda vara, dvs. kommuner, landsfing,arbetsförmedlare, arbetsledare och ungdomar. De konkreta förslag som har tillförändringarna i ungdomslagen - en utvidgad åldersgrupp, längre arbetstid ochfler platser i den privata sektorn - är jag således inte beredd att taställning fill. Det får anstå till budgetproposifionen. 19GUNNEL JONÄNG (c): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min interpellation. Jag har i denna tagit upp delssysselsättningsläget i mitt län, , dels ungdomsarbetslösheten merallmänt, och då framför allt ungdomslagen. Som arbetsmarknadsministern framhåller hade vi i en debatt i kammaren just om sysselsättningsläget i . Detfinns ingen anledning att nu återupprepa den information som olikalänsrepresentanter då gav arbetsmarknadsministern. Jag kommer därför endast attunderstryka vissa angelägna synpunkter. Socialdemokratins största misslyckande är den högaarbetslösheten. Någon fillfredsställelse över att en politisk motståndare såtotalt misslyckats att infria sitt vikfigaste vallöfte finns det inte utrymmeför - bara en stor och djup oro för alla de många i vårt land, unga och äldre,som drabbats av regeringens oförmåga och som kan få livslånga men genomarbetslösheten, en oro för alla de människor som egentligen är en resurs isamhället men som upplever sig själva som en börda. Jag är övertygad om attarbetsmarknadsministern delar min djupa oro för de arbetslösa. Menengagemanget får inte stanna vid det. Faktum är att redan under hela med uppåtgåendekonjunktur låg arbetslösheten högre än . ökade omfattningen av olika former avberedskapsarbeten. Först , högkonjunkturens toppar, har sysselsättningenökat något och den öppna arbetslösheten sjunkit ner mot de nivåer som gälldeunder 1982. minskningav arbetslösheten beror till stor del på att nu ca 40 000 ungdomar fått en formav kommunala beredskapsarbeten i ungdomslagen. Antalet människor som antingen ärarbetslösa eller i någon form av AMS-sysselsätt-ning har utvecklatsbetydligt ogynnsammare än i den närmast föregående högkonjunkturen 1978-1979.Vi har i den nuvarande konjunkturuppgången ca 50 000 fler arbetslösa än vihade under den förra konjunkturuppgången. De grupper som drabbas hårdast inte bara i länutan i hela landet är ungdomar i åldern och människor . Ochav ungdomarna är det flickorna som drabbas värst. vararbetslösheten i bland denna åldersgrupp flickor. var arbetslöshetssiffrornanågot bättre för alla grupper, utom för dem , jämfört med oktober1983. Man bör glädja sig över varje liten nedgång i arbetslösheten, men manmåste konstatera att båda dessa oktobermätningar redovisar högrearbetslöshet än . Det som naturligtvis förstärker oron är att vi har dennahöga arbetslöshet under högkonjunkturens toppar - det gör oss ytterligaresårbara inför den lågkonjunktur som vi enligt många bedömare kan hamna i motslutet av 1985. Ungdomslagen - som tog initiativ till; jag varmedmotionär i den motion som låg till grund för beställning -innebär något nytt i svensk arbetsmarknadspolifik. Det första steget på dennaarbetslinje blev dock kanske litet tveksamt och försiktigt. Utifrån deutvärderingar som gjorts och som arbetsmarknadsministern redovisade förriksdagen i går får vi en samlad bild av ungdomslagens betydelse. Jag ser,liksom arbetsmarknadsministern, ungdomslagen som en värdefull del iarbetsmarknadspolitiken, men den har sina brister. Jag förutsätter att vi ibudgetpropositionen får förslag till mer utvecklade arbetslag.Förslagen bör då ha en sådan utformning att de ger ungdomslagen en merframtidsbetonad och arbets-marknadsanknuten inriktning. Från harvi i olika sammanhang krävt heltidsarbeten, ökad inriktning på den privataarbetsmarknaden, lönesättning i relation till prestation samt en utvidgning avåldersgränsen uppåt. Stödet till ungdomsföretagande bör stärkas. Inte minstunga kvinnors kreativitet och vilja till företagande bör stimuleras.Utvecklingsfonderna bör få resurser till utökad handledning och rådgivning förungdomar som vill starta eget. Den kooperativa företagsformen bör vi satsahårdare på. Det behövs ett ökat samspel mellan olika regionalamyndigheter och det behövs en decentraliserad utbildning för att ta till varaungdomarnas och inte minst kvinnornas kunskaper och skapande förmåga. Förlänets del är högskolan i en nödvändig del i dennautbildningsprocess. Dess resurser måste stärkas och får inte naggas i kanten -för det skulle sysselsättningen i länet bli lidande på. Beträffande kvinnornas situation på arbetsmarknaden harjag belyst de höga arbetslöshetssiffrorna för . Framtidenser dyster ut för kvinnorna på arbetsmarknaden. Den rekrytering av arbetskraftsom nu skerriktas framför allt mot män, och man kan befara att det blir kärvt mednyanställningar inom kvinnornas yrkesområden. Kvinnorna är ofta lokalt bundnaoch har ingen tradition när det gäller att pendla. Vi vet också attrobotisering och datorisering kan medverka till att slå ut kvinnor från arbetsmarknaden.Det krävs ett fortlöpande arbete för att stärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. Utbildningen spelar, som jag tidigare framhållit, en storroll. Likaså måste det traditionella yrkesvalet ytterligare brytas upp. Arbetslöshetssiffrorna för är bland dehögsta i landet. Socialdemokraterna förmådde inte bygga vare sig länet ellerlandet ur krisen. Det är kärvt på byggsidan, och låg länet 1,1 %över riksgenomsnittet för arbetslösheten i åldrarna - och överriksgenomsnittet när det gäller åldrarna . Det innebär att Gävleborgslän kommer som trea i fråga om de högsta arbetslöshetssiffrorna bland länen ilandet. Det är alldeles riktigt som arbetsmarknadsministern säger,att det självfallet finns en hel del positivt att redovisa från länet. Vid ettstudiebesök som jag gjorde på redovisades planeradenyanställningar och ersättningsanställningar för omkring 250 personer under1984, Vi har också en ökande sysselsättning på tillverkningssidan, vilketgivetvis är posifivt. uppfattning är att kampen motarbetslösheten måste föras mer aktivt och på två fronter . Det gälleratt driva en närings-, regional- och glesbygdspolitik som ger tillräckligtmånga arbetstillfällen utan behov av långsiktigt samhällsstöd. Det är fastajobb som behövs, och det skall vara jobb i alla delar av landet. Det gällerockså att med arbetsmarknadspolifiska åtgärder hjälpa människor att ta jobbsom skapas. Särskilt måste dessa åtgärder inriktas till förmån förnyfillträdande på arbetsmarknaden och för långtidsarbetslösa. Länet är, som tidigare framhållits, beroende avytteriigare beredskapsmedel. Nedskärningen i förhållande till föregåendebudgetår uppgick till ca 160 milj. kr. Det är alltså vad länet får mindreinnevarande budgetår. Detta är en orimlighet med tanke på den högaarbetslösheten, och jag hoppas att arbetsmarknadsministern vill medverka tillytterligare beredskapsmedel. Det finns angelägna projekt att genomföra, somtidigare har anförts, t. ex. Ljusnebroarna och väg 83 i . Jag har i motion vid årets början begärt olika åtgärderför länet - att statens energiverk lokaliserar ett centrum förfastbränsleteknik till , att statliga resurser gesfill utveckling av AMU-center i samt träindustrien utbildning iOvanåker-Bollnäs-Ljusdal-området. Vidare har jag begärt att möjligheterna till lokaliseringav ett utvecklingscentrum för kemi i utreds, samt attutvecklingsfonderna får möjlighet till en mer flexibel tillämpning av stödetfill mindre och medelstora företag. Jag har också framfört önskemål om yrkestekniskhögskoleutbildning inom kontor och distribution vid högskolan i ,vilket skulle vara av särskild betydelse för kvinnorna; Jag begär inte att arbetsmarknadsministern skall hasynpunkter på dessa förslag och åtgärder just . Men det skulle betyda mycketför länet och länsborna om arbetsmarknadsministern tog positiv ställning tillde här förslagen i samband med arbetet på budgetpropositionen. vill jag framföra ett önskemål som gäller justungdomslagen. Jag önskar att vi alla kunde sätta oss vid samma bord - depolitiska parfierna, arbetsmarknadens parter, representanter för kommuner ochlandsting - och att vi utan prestige och förutfattade meningar sökte lösningarpå dagens och morgondagens sysselsättning för ungdomarna. Tillsammans skulle vikunna undanröja mänga hinder för ungdomar som vill arbeta. Många arbetsmarknadspolitiskaåtgärder skulle vi tillsammans kunna synkronisera och förbättra.Arbetsmarknadens parter behöver vara med, eftersom det ju också handlar omlöner och avtal. Jag vill fråga: Är arbetsmarknadsministern beredd att kallatill en rundabordskonferens enligt sådana riktlinjer? Alla vägar måste prövas,och jag menar också att vi alla måste ta vårt ansvar för ungdomenssysselsättning. Får jag börja med allra sistafråga och berätta att i går hade inbjuditrepresentanter för de fem politiska ungdomsförbunden, representanter förarbetsmarknadens parter, representanter för arbetsmarknadsutskottoch vissa myndigheter just för att få höra deras synpunkter på ungdomslagen. Deolika ungdomsförbunden hade fått möjlighet att sända fem representanter var.CUF hade anmält en representant, men han uteblev från konferensen. Innan jag går in på den diskussion som hartagit upp skulle jag vilja nämna en speciell sak beträffande ,nämligen rekryteringsstödets användning i länet. Jag vet att det i debatten harförekommit diskussioner om att har haft svårt att utnyttja detnya rekryteringsstödet. Det har sagts att omläggningen av arbetsmarknadspolitikenmot mer rekryteringsstöd och mindre beredskapsarbete har varit ogynnsam förlänet, därför att länet har en sådan sammansättning av arbetsmarknaden att detinte funnits förutsättningar att utnyttja rekryteringsstödet. Mot bakgrund avdenna diskussion vill jag tala om att , om man räknar med tidenfram till dit den aktuella statistiken sträcker sig, har haft1 083 anställda med rekryteringsstöd. Det är nästan lika många som Stockholmslän har haft. Man kan säga att fakfiskt, tvärtemot vad mångatidigare har trott, är ett av de län som har utnyttjat rekryteringsstödet mest.Jag tror att det är bra om den missuppfattning som fortfarande kan finnas kanrättas till. gjorde ett ganska hårt angrepp påregeringens politik när det gäller sysselsättningen.