prot · G80975 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är inte alls så att vi frånsocialdemokratiskt håll har förringat marginalskalteproblemet. Elt ullryck föratt vi inte gjort del utan tvärtom tagit del på allra största allvar är ju denskalleuppgörelse som också parti skrev under.Marginalskaltereformen har fått verka ell antal år och är på väg att få singenomslagskrafl. går ni ut och instämmer i del käcka fältropet "Hälftenkvar". Del visar sig dock all det faktiskt är som med skallereformensgenomförande kommer alt få en skatt som inte överstiger . Då kan man i allafall säga all vi nått elt väldigt viktigt mål. Det finns andra brister i skattesystemet som vi nu måsteägna större uppmärksamhet åt. Några av dessa brister har jag talat om. ingen här,vare sig eller folkpartiels representant, tar upp dessa problem.Ingen talar om företagsbeskattningen mer än genom all ta upp ell antal uddaexempel. Det finns förvisso marginaleffekter, vilket är någonting helt annat.Dem är vi självfallet också intresserade av och beredda all tackla och ta ossan. Ni försöker båda komma undan kärnfrågan. Den typ-av"marginalskaltereform" som ni vill genomföra fåroundvikligenkonsekvenser som drabbar lägre inkomsttagare. Jag har elt litet exempel. Del ären annons från ett privat sjukhus i som erbjuder enblindtarmsoperation till det facila priset av . Del stod t. o. m. kunde få den på avbetalning. Den blindlarmsoperaiionen klarar de människorsom nu speciellt tänker på med sin skaltesänkningsreform -halvmiljonsin-komsltagare som får 40 000 i skatt. De kan betala en sådanblindlarmsopera-lion. Men den som i stället får en belastning, den som drabbasav . extra vid sjukdom och som får ökade kostnader vid arbetslöshet,har naturligtvis ingen som helst möjlighet att vid sjukdom klara sig ekonomiskti del samhälle som vi kommer att få om vi skulle få en borgerlig majoritet, fördå tvingas också att acceptera moderat skattepolitik. 72 () replik: Jag skall börja med det sista. BenglSilfverstrand gör det lätt för "sig när han som exempel på den värdefullaprivata vården som komplement lill den likaså utmärkta offentliga vården larupp en annons alt man kan få blindlarmen bortopererad för . Det varnaturligtvis ett särfall, och ingen skall tro att det är ett alternativ lillden i stort sett fria läkarvård som vi har för övrigt. Det andra som Bengl Silfverstrandangrep oss moderater för var all vi inte har tagit upp företagsbeskattningen.Då tillhörde Bengl Silfverstrand dem som inte lyssnade på mitt förstaanförande, som hölls . Jag hade ett långt avsnitt omföretagsbeskattningen. Jag tänker inte upprepa del, ulan själv gå lill protokollet och inhämta vad jag sade. Kontentan var att underde två och ell halvt år ni har suttit vid makten har skaltelryckel motföretagsamheten ökat med över 16 000 milj. kr. 73KJELL () replik: Vi brukar annars bli beskyllda för att talaför mycket om företagsbeskattningen. Även jag talade om behovet av altreformera företagsbeskattningen, så att vi kan få en effektivare användning avkapital här i . Sedan var det del där med marginalskatterna. BengtSilfverstrands intresse vaknade väldigt snabbt. Jag rekommenderade honom atttala med finansministern, men jag förslår alt Bengl Silfverstrand kanske redanhar gjort del, med tanke på del senaste inlägget. När del gäller blindlarmsoperaiionen vill jag bara sägaatt i skall ingen behöva betala blindlarmsoperalionerannat än via skattsedeln. Så är del med del. \'erslrand tyckte attmarginalskaltereformen var bra. Vi tycker också alt den var bra - så bra altregeringen borde ha hållit sig lill den överenskommelse som träffades en gång iliden. Men se del gjorde man inte, utan man försämrade uppgörelsen på flerapunkter. a. försämrade man inflationsskyddel av skatteskalorna, och del harmedfört alt del läge som kommer all råda efter de när den är genomfördinnebär all reformen har försämrats med ungefär hälften av vad den en gångomfattade. Det säger sig självt att om vi fortsätter med socialdemokratisktinflationsskydd på samma sätt, kommer reformen all totalt undergrävas, och delblir ingenting kvar av de marginalskattesänkningar som vi en gång kom överensom, de tre partierna emellan. Del är det som oroar mig, Bengl Silfverstrand. 74 () repUk: Jag vill slå fast - del finns belägg somockså kan la del av - att del samlade skalleuttaget i Sverigetotalt sett har minskal något under den lid som socialdemokraterna nu har varittillbaka i regeringsställning, . Under den borgerliga regeringsperiodendäremot steg skattetrycket från 48,4 till , naturligtvis bl. a. som enföljd av de 75 skaller som den dåvarande ekonomiministern lyckadeshöja . Det skall inte bli dyrare alt bli sjuk i folkpartietsSverige, säger . Det var ytterligare elt av de fantastiskauttalanden vi har hört i dagens debati. Tittar man i folkpartiels partimotionfinner man nämligen ingenting sådant. Jag har letat i , men jag harinte hittat någonting om det där egna rummet som man skulle få om man blev sjuki folkpartiels . Däremot hittade jag myckel snabbt en annan, meranegaliv punkt, nämligen höjd patientavgift. Höjd patientavgift men inget egel rum - del blir alltsåresultatet om får någonting att säga lill om på del här området. Slutligen några ord med anledning av talet om denförsämrade skatteuppgörelsen. Jag vet inte om de svenska lönlagarna anser detvara en försämring all de numera får dra av sin fackföreningsavgifi. Dettaavdrag betyder nämligen för de flesta mycket mer än den förhållandevisblygsamma höjning av fastighetsskatten som de borgerliga partierna så hårt harkritiserat. vill alltså samtliga tre borgerliga partier avskaffa avdragetför fackföreningsavgift, som var ell av de vikliga komplementen tillskaltereformen och gjorde den bättre för de allra flesta lönlagarna, oavsettvilken fackförening de fillhör. Talmannen anmälde alt och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde räll lillytterligare repliker. 75LARS ULANDER (s): När motion med krav pålagstiftning för all stärka arbetslagarnas ställning på arbetsmarknaden väcktesi början på 1970-talel blev del starten lill en betydande omvandling av vårarbetsmark- AttArne krävde lagstiftning och inte i förhandlingar med motparten komöverens om nödvändiga förändringar har ofta diskuterats. Skälet är uppenbart.Det var helt enkelt omöjligt all i förhandlingar komma överens om de åtgärdersom syftade till alt ge de anställda ett reellt inflytande. Arbetsgivarnasinställning var stabilt negaliv. Skälet var alt de uppfattade all elt ökatinflytande för de anställda var en maktfråga. Och någon makt var man intevillig att släppa ifrån sig. När man nu har facit i sin hand kan man slå fast att denlagstiftning på arbetsrättens område som genomfördes i millen av harhaft en myckel positiv effekt inom arbetslivet. Den kunskap som lösgjorts genomdel ökade inflytandet har varit lill nytta för hela nationen. Medbestämmandeger också ansvar - elt ansvar som svensk fackföreningsrörelse i hög grad hartagit. Det diskuteras ofta om lagstiftning är del rikliga sättetall förändra elt tidigare invant mönster. Är del inte bättre med förhandlingar?Svaret på den frågan är alt lagstiftningen är den utväg som slår till buds omförhandlingsvägen är slängd. Det pågår f. n. förhandlingar om det s. k.utvecklingsavtalet. Parterna har där möjlighet all komma fram med enöverenskommelse för en vidare utveckling av den påbörjade demokratiseringen avarbetslivet. Vi har, herr talman, under de år som gått sedanarbelsräiislagstiftningen reformerades här i haft återkommandedebatter i ämnet. har motiven för försämringskraven blivit klarare.Främst bland kravsiällarna finns . Vad Adelsohn och kompani nuplanerar, om möjligheterna skulle ges, är en rivslarl också på delarbelsrällsliga området. Del visar årets motionskrav. Handlingslinjen framgår klart. Det gäller att avrusta defackliga organisationerna så all deras möjligheter att värna de anställdasintressen omintetgörs. vågar man inte säga del rent ul. I stället lindasden strategin in i formuleringar om att den enskilde arbetstagaren är"förtryckt" av facket och all han eller hon klarar sig bättre utandet stöd som den fackliga organisationen kan ge. Vad man inte säger är att denenskilde arbetslagaren slår sig ganska slätt om han eller hon ulan fackligtstöd ensam skall förhandla med en resursstark arbetsgivare. Man väjer inte för att attackera själva livsnerven förfacklig verksamhet, bl. a. den fria förhandlingsrätten och rätten att vidtastridsåtgärder för att genomdriva de anställdas krav. Några motsvarandebegränsningar i arbetsgivarnas förhandlings- och konfliklrätt talas del inteom i motionerna. Även direkta försämringar för den enskilde arbetslagaren finnsmed bland kraven, bl. a. i vad gäller lagen om anställningsskydd och ledighelslagstifiningen. Den vägsom främst har vall är myckel betänklig. Den utstakade linjen kommer givelvis att leda till alt densamförslåndsan-da och arbetsfredspolilik som har kännetecknatden svenska arbetsmarknaden ersätts med en konfrontalionspolitik påarbetsgivarnas villkor. Man ersätter den svenska modellen med en lagstiftning somhar sina förebilder i . All en sådan politik leder till starka socialaspänningar. våld ochmotvåld, del kan vi se i våra massmedia. Del är oroande all moderataledare öppet berömmer för all hon, som de säger, tämjerfacket. Det konservativa regeringspartiet i har på någraår genom lagstiftning lyckats mycket starkt försvaga fackföreningsrörelsen. Allell svenskt politiskt parti lar ställning för den engelska högernskonfrontations-politik bådar illa för vårt eget lands fredliga arbetsmarknad. talar ofta om alt de vill hasystemförändringar. Jag kan konstatera all de förändringar som signaleras iårets motioner och även de som signalerats i tidigare års motioner skulle föratillbaka utvecklingen ganska långt. skrev i Göteborgs-Poslen isöndags en artikel under rubriken .Sonja Rembo anfaller där med stor emfas alla folkrörelser och derasrepresentanter. De enda organisationer som inte är farliga för vårtdemokratiska system är, enligt , LRF ocharbetsgivarorganisationerna. Och det här var skälet lill all de gick fria frånSonja Rembos bannbulla: "De har aldrig givit uttryck för några totalitäraambitioner och ingår inte heller i den socialdemokratiska maktapparaten." pekar, förutom på de fackligaorganisationerna, på hyresgästorganisationer, pensionärsorganisationer ochorganisationer för handikappade. Även konsumentkooperationen skulle tillhörade organisationer som skulle ha givit uttryck för totalitära ambitioner. Man skulle egentligen dra på mun åt eller konspiraiionsleorier. Men så enkelt är del inte. främsta talesman i dessa frågor i riksdag. Dettafaktum gör att organisationer som skapats för att fördjupa demokratin måstekänna sin existens hotad, om skulle få ett inflytande på praktiskpolitik. Vi kunde, herr talman, i pressen i samband med denallmänna motionstiden läsa att något som heter ordnade eltkansli i för all inbjuda borgerliga riksdagsledamöter allunderteckna redan färdigskrivna motioner. Av den artikel jag läste framgår delklart all detta är del vanliga tillvägagångssättet. De motioner del gäller ärde vanligast förekommande motionerna som arbetsmarknadsutskottet har haft attbehandla under elt antal år. De som hört debatterna i denna kammare under ,med oriktiga beskyllningar mot svensk fackföreningsrörelse, bör fråga: Vem styrde borgerliga partierna? Finns del elt föreiagarparli i som håller irodret? Starka och ansvarsmedvetna organisationer ären tillgång för ett samhälle och ger detta samhälle en stabilitet som är lillgagn för oss alla. All som gör komma med beskyllningar ochmisstänkliggöra dessa organisationer är ingen klok politik. Inte heller är detförnuftigt att försöka ställa organisationerna mot medlemmarna. Del är endraksådd som inte ger något bra utbyte. När densocialdemokratiska regeringen trädde lill 1982, höjdes arbetslös- hetsersättningen i ell slag med . Skäletlill denna höjning var att de borgerliga partierna under sin regeringsperiodmellan och 1982 lät ersättningen till de arbetslösa halka efter på ettfullkomligt orimligt sätt. Den dåvarande borgarregeringen ansåg att stödet tillde arbetslösa var en mindre viktig fråga, och man har inte tänkt om. Såvälmoderaterna och som anser all statsbidraget lillarbetslöshetsförsäkringen är en post som man kan spara på. Detta får naturligtvis följder för arbetslöshetskassorna,genom en försämring av ekonomin som en direkt följd för dearbetslöshetsförsäkrade. varnade vi från socialdemokratiskt håll för dendå förda politiken. Jag kan konstatera all den politik som förs, medsolidaritet också för de arbetslösa, inte har stöd från de borgerligapartierna. Jag har svårt att förslå varför borgarna ger sig på deekonomiskt svagaste och kräver speciellt stora uppoffringar av dem. Samtidigtskall de som redan har del bra få det ännu bättre - en i sanning underligpolitik. Det måste ligga i väldigt mångas intresse alt se lill all dessaförslag som vi nu har fåll oss lill del inte blir praktisk politik ulan stannarsom förslag. Borgerligheten måste hysa något outplånligtagg mot de svenska löntagarna. Jag har i mitt anförande tagit upp två områden,och jag skall bara nämna elt tredje område. Del räcker med all konstatera allborgarna' för sjätte gången ställer krav på att avdraget för fackliga avgifterskall slopas. Det skulle betyda all.man plockade över 7 milj. kr. från enbegränsad grupp som byggnadsarbetarna i . 1 delta anförande instämde , (alla s). 76BÖRJE (): Den socialdemokratiska regeringen regerar ihögkonjunktur och med en starkt devalverad krona. Trots delta - och trots allsocialdemokraterna före valet förespeglade alt arbetslösheten vid ellsocialdemokratiskt maktövertagande inte skulle vara något större problem - harantalet arbetslösa och antalet människor som är föremål för AMS-åtgärder helaliden pendlat mellan 300 000 och 400 000. Mycket talar för att del mesta av devalveringseffekiernaupphör och att sämre konjunkturer kan väntas under nästariksdagsperiod. Trots de goda konjunkiurena är del underliggande statligabudgetunderskottet oförändrat högt. Sammantaget talar detta för att frågor omjobb och rättvisa blir huvudpunkter, om alla skall må någorlunda bra i vårtland under kommande valperiod. Del är nödvändigt att konstatera att den offentligasektorn inte blir den sektor som kommer att ge nya jobb. Visst kommer det attbehövas några fler lill hjälp och sjukvård i hemmen. Visst kommer det altbehövas fler distriktssköterskor. På lasaretten behövs flera läkare som larhand om utslitna höftleder och annat som hör åldrandets åkommor lill. Kort sagt-omvårdnad och medicinsk hjälp lill de äldre, som ökar i antal åren framöver. kommer all ta ytterligare resurser i anspråk. Dessamerresurser måste dock i hög grad skapas genom omfördelningar från andraoffentliga områden. Inte minst måste byråkratin beskäras. Underskotlen i densammantagna offentliga ekonomin talar i klartext om all del är omfördelningoch effektivisering som måste till. Tiden med ständiga förstärkningar ärförbi. Enligt mening måste vi nu i hög grad inrikta politiken på attskapa goda förutsättningar för en positiv utveckling av småföretagsamheten. Attfå framtidstro i småförelagen, all få fram ell stort antal nya småföretagare,är en av de viktigaste faktorerna för all ge arbetslösa samt kommandeungdomskullar fäste på den ordinarie arbetsmarknaden. har i föreslagit en rad åtgärder för allskapa elt positivt småföretagsklimat. Löntagarfonderna motverkar på alla sätt en decentralistiskt inriktadcenterpolitik, eftersom pengar via löntagarfonderna går från små förelag ochsvaga regioner till de största företagen och koncentralionsorterna. - Vi föreslår altarbetsgivaravgifterna sänks för egenföretagare och för de15 först anställda i varje företag. Den låga sjukfrånvaron i småförelag gör ensådan insats rättvis. - anseralt det arbetande kapitalet i småförelag skall få vara i fred för beskattningfram lill den tidpunkt då uttag för privat konsumtion sker. Pengarna kan dåanvändas till nya investeringar och nya jobb. - Jordbruk medbinäringar måste utvecklas i stället för all utsättas för avveckling ochnedläggning. All nu pressa ut 20 000-30 000 människor från jordbruket, desstransporter och förädling är sämsta möjliga politik -detta eftersom eltAMS-jobb kostar . Vi har redan för många utanför denordinarie arbetsmarknaden. - Det är nu dagsalt salsa på en massiv etanolinlroduklion. Det förbättrar bytesbalansen, är engrundläggande miljösatsning och ger jobb i . Den skallebefrielse sombehövs på elanolen vinner vi penningmässigl åter genom sedvanliga avgifter ochskaller som flyter in från de arbetstillfällen som skapas vid investeringar ochdrift i samband med en landsomfattande etanolinlroduklion. Enligt mening måste alltsåarbetsmarknadsläget i första hand förbättras genom bättre betingelser försmåföretagen - nya småförelag - och genom utveckling av vårt jordbruk. "Stoppa utarmningen av . ""Flyltbussen rullar i allt snabbare takt." Delta är två citat från enskrivelse som LO-seklionen i sänt lill bl. i säger att det regionalpolitiskaanslaget är i det närmaste slut efter halva budgetåret. Ansvarigasocialdemokrater brukar tala om all det finns pengar men inte objekt. Hur ärdel då? det finns objekt som kan ge ordinarie jobb, men densocialdemokratiska regeringen släpper inte lill tillräckligt med medel lill avriksdagen beslutat regionalpolitiskt stöd. I stället utsätter regeringenskogslänen för en så uppenbar flyttlasspolitik att socialdemokraterna i LO-seklioneninte längre kan hålla lyst, utan talar om utarmning och flyttlass som rullar iallt snabbare takt. Jag har tagit några exempel från , men mångaav kommuner upplever situationen på samma sätt som i dessavästerbottniska exempel. 1 det senaste numret av kommunernas tidning finns en redovisning av arbetslöshelslägel. Reportern förvånar sigöver alt den öppna arbetslösheten, trots högkonjunktur och ungdomslag, är såhög i årsgenomsnitt, såväl 1983 som 1984. Han säger också: "Med en vissgeneralisering: jobben finns i , de arbetslösa i ochVärmland." Landshövdingar och socialdemokrater i skogslänen noterarnu alt får skattefritt ur investeringsfonden samtlokaliseringsstöd för löftet all lokalisera en fabrik till Uddevalla.Samtidigt noterar de att många av skogslänens ungdomar erbjuds en enkel biljetttill , som ligger nära . Del är bra all fårhjälp, men del är en kalastrof att de regioner som av socialdemokraterna på1960-lalel utsattes för en hårdhänt flyttlasspolitik nu återigen får sammahårdhänta behandling. Ja, behandlingen är t. o. m. sämre än under 1960-talel,för när då släppte loss stora investeringsfondsbelopp lillstorstadsområdena brukade han säga att en liten rännil borde få gå tillNorrland. Så är det inte längre. Pengar ges inte ens lill av beslutatregionalpolitiskt stöd. Dalatekniken och eleklroniklekniken är tekniker som, rättanvända, ger goda möjligheter lill decentralisering och en småskaligutveckling. är av dala- och elektronikindustrin lokaliserad tillStockholmsområdet. De tekniker som borde vara ett viktigt hjälpmedel fördecentralisering och regional utveckling ger näring lillkoncenlrationsutvecklingen. Denna del av den nya tekniken drar dessutombegåvningar, som så väl behövs i landels olika delar, lill , genom altmerparten av verksamheten finns i . Denna utveckling måstebrytas. föreslår i en kommitlémotion alt dala- ocheleklronikförelag under fem etableringsår helt befrias från arbetsgivaravgiftervid nyetablering inom stödområdet. För förelag som etablerar sig utanförstödområdet bör arbetsgivaravgifterna halveras . I de trestorstadsområdena och vissa väl tillgodosedda länscenira skall ingen reduceringske. bör dessutom åläggas all införa en enhetligleledatataxa för hela landet. Teledatanätet måste också upprustas så all allakommuncentra får likartade möjligheter på dataområdet. Delta är ett rimligtkrav från på ell statligt monopolföretag. Enligt mening börregeringen i den kommande regionalpoUtiska propositionen la detta grundläggandelag för en bättre regional utveckling. anser att vi måste få ner de stora utgifterna överAMS konto och i stället använda pengarna lill mer varaktiga arbeten. Vi hardärför föreslagit, som en första etapp, att av AMS-budgeten styrs överlill direkta näringslivssalsningar som ger ordinarie arbeten. I detta sammanhang vill jag också nämna glesbygdsstödet.Glesbygdsstödet ger i det totala perspektivet billigare dagsverken änAMS-jobb. 10 protokoll 1984/85:74-75 dessutom i rätt stor utsträckning till fasta ordinariejobb och är på så sätt en positiv del i regionalpolitiken ochlandsbygdsutvecklingen. Enligt mening finns del därför alllid skäl atttillgodose efterfrågan på glesbygdsmedel på AMS-medlens bekostnad. vill också varna för den tendens som tydligt visatsig i del nödvändiga besparningsarbetet hos statliga verk, nämligen all denstatliga centrala och regionala förvaltningen försöker genomföra ålagdabesparingsbeting genomatt koncentrera verksamheten. Enligt vår mening börbesparingar ske i första hand centralt och i andra hand regionall. Den lokalanivån bör i princip undantas. Enligt den senast redovisade mätningen hade vi i vårt landi december månad 1984 över 86 000 ungdomar utanför den ordinariearbetsmarknaden, och detta milt i en högkonjunktur. Innan jag går in på frågorsom rör ungdomsplalser och ungdomslag vill jag framföra all verkar föratt så få ungdomar som möjligt skall arbeta på ungdomsplals öch i ungdomslag.Ungdomarna måste på ett bättre sätt beredas plats på den ordinariearbetsmarknaden. anser emellertid all utbildning och arbete förungdomar alllid är alt föredra framför olika slag av bidrag. Arbetslinjen börlill i del närmaste gälla för ungdomarna. fick den socialdemokratiska regeringen iuppdrag av att återkomma lill i ett antal frågor som hadeatt göra med framför allt ungdomslagen. Jag måste tyvärr konstatera attregeringen inte har åstadkommil något positivt för de arbetslösa18-19-åringarna under del år som regeringen haft på sig. Ungdomar får arbeta på sinaungdomsplatser. Sådana erbjuds i räll stor utsträckning inom det privatanäringslivet. Del leder i många fall lill alt ungdomarna får fasta jobb. Men18-19-åringarna, som del var ca 40 000, arbetar och lillmer än i offentlig verksamhet. Vi är mycket förvånade över att regeringenär beredd att låta delta fortsätta. Del är orätt mot ungdomarna att de lill nästan hundraprocent skall skolas in hos offentliga arbetsgivare, delta eftersom mer än 50 %av de nya jobben skapas inom det privata näringslivet. Del är också orätt motungdomarna alt de inte fårsamma arbetstider som gäller för arbetslivet iövrigt. Ungdomarna får helt enkelt inte den chans som de är värda. anser att målsättningen skall vara allungdomslagsplaiserna för de ungdomar som inte fått fäste på den ordinariearbetsmarknaden skall ge yrkeslivserfarenhel inom de yrken ungdomarna tänkt sigför sin framlid. Del betyder att hela arbetsmarknaden skall slå tillungdomarnas förfogande, och det betyder alt ungdomarna skall arbeta heltid. Vihoppas att det går att uppbringa en riksdagsmajoritel för all ungdomarna iungdomslag skall få såväl heltid som ungdomslagsplalser, som blir elt led iyrkesutbildningen. Jag vill avslutningsvis återigen säga att aoch o när del gäller arbetslöshetens bekämpande är nya ordinarie jobb och dåöver hela vårt land. 77LARS-OVE (vpk): Den kapitalistiska världens ekonomi visar påall de ekonomiska problemen i världen alltmer fördjupas.Transnationaliseringen, som är en följd av kapitalismens inneboendekrisufveckling, skärper motsättningarna och förminskar möjligheterna till ennationell självständig ekonomisk utveckling. De svenska transnationella bolagens makt har vuxit och ärmyckel stark. Alltmer av produktionen koncentreras lill de stora företagen.Samtidigt centraliseras makten över dessa förelag alltmer. Del är en handfullmäktiga finansgrupper och familjer som spelar en helt dominerande roll i vadgäller arbete, regional balans, investeringar och kapitalexport.