prot · G809145 · 1984-12-31 00:00:00 — Om det, under den fid reglerna har tillämpats,har skett en förbättring, så aft den preliminära B-skatfen mer har överensstämtmed den verkliga inkomsten - och därmed påverkat totalresultatet - kan mangivetvis få fram siffror som dessa. Men def är ganska orimligt att grunda ettpåstående om aft B-skattare - exempelvis jordbrukare och småföretagare - skulleha haft en sådan inkomstökning på siffror avseende def totala resultatet. Jagkan inte låta bli atf klart reagera mot ett sådant påstående! Anf.46 (): hörde tydligen inte riktigt på mitt senasteanförande. säger han att den kvarstående skatten och den överskjutandeskatten tar ut varandra för A-skattarna, Det är fel. Enligt taxeringgjordes ett överuttag på 5 100 milj, kr, - som alltså A-skatfarna betalade inför mycket och på vilket staten tjänade mycket pengar i form av räntor, Def äralltså inte riktigt att def går jämnt ut för A-skattarna. 47 (): sade att det låter som om detskulle vara ett stort överuttag av skatter. Nej, def har def infe varit, mendet beror på atf inflationen har varit mycket hög. Men om regeringen tänker hålla sitt inflationsmål ochhålla inflafionen vid blir def ett mycket stort överuttag om uttaget uppgårfill - om det inte är så att ni vänfar en fantastisk inkomstufvecklingför småföretagarna, om ni infe väntar er aft investeringarna skall sjunkakraftigt eller om ni inte planerar aft höja skatter och avgifter mycketkraftigt. Kan vi få reda på vilka åtgärder ni tänker vidta, sommotiverar det här skatteuttaget! Tänker ni släppa inflationsmålet, tänker ni sefill att småföretagarna får en mycket fin inkomstufveckling, skall nigenomföra kraftiga skattehöjningar - eller vad handlar det om? 48 (): Jag vill vidhålla det jag sagt tidigare, nämligen att har visat sig vara en bra nivå. Skulle det visa sig atf def slår försnett, måste man naturligtvis se över det hela. Jag tror infe att man direktskall jämföra inflationsutvecklingen och den vinst eller den lön som företagarefar ut ur sitt företag. Man kan peka på hur def var under den borgerliga tidendå vi hade en hög inflation men en reallönesänkning för de flesta löntagarna.Det går alltså inte att alla gånger göra de jämförelser ni gör. Jag yrkarbifall till hemställan i skafteufskoftets betänkande 49. 49 (): Jag tvingas aft begära ordet, eftersom detinfe är de uttag som företagarna gör som bestämmer skatten för vederbörande,utan det är den faktiskaresultatutvecklingen i företaget för den kategori som vi här talar om. Dettrodde jag var bekant för en ledamot av skatteutskottet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. la (vissa uppdragsersättningar, m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 72 förreservation 1 av m, fl. Mom. 4 (debiteringen av B-skatt) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 133 förreservafion 2 av m, fl. Mom. 7a (företagens uppgiftsskyldighef) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m, fl, - bifölls med acklamafion. Utskottets hemställan bifölls, 1984/85:27om polisregister och 1984/85:30om anslag fill åklagarväsendet (prop, 1984/85:100 delvis),. Justifieufskoffetsbetänkanden 27 och 30 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsåjustifieutskoffefs betänkande 27 om polisregister. 51PER (vpk): I betänkande nr 27 från jusfitieutskottetbesvaras två motioner som berör polisregister. Den mofion som jag skalluppehålla mig vid är en vpk-motion med första namn. Yrkandet går ut på att hos regeringen skall begäraen parlamentariskt sammansatt utredning med uppgift att göra en översyn avlagen om polisregister m, m, och att polisregisterkungörelsen anpassas fill denform lagen kommer att få efter en översyn, I detta sammanhang bör då ocksåövervägas om inte den som registrerats kan få del av de uppgifter som ärsekretessbelagda i den registrerades eget intresse. Denna delfråga tas förövrigt upp i den andra mofionen av i , 1 Vpk-motionen ges en utförlig mofivering för de ställdakraven. Jag hänvisar här till motionen men skall ange några huvudskäl. intebehovet av eft spaningsregister och inte heller att def skall kunna fungera påett effektivt sätt. Vad vi ifrågasätter är de nuvarande lagreglerna och avdessa följande tillämpningsbesfämmelserna i kungörelsen. Den nuvarandelagregleringen och kungörelsen kom fill när registret fördes manuellt ochreglerna är inte antagna med hänsyn fill att registret är baseratpå ADB, Det rör sig sålunda om atf en gammal lag reglerar ett nytt register.Bara detta borde föranleda att regleringen omprövades. För vår del anser vi att det dessutom kan anföras fleraandra skäl för en omprövning av den legala regleringen av polisensspaningsregister. Vi reser frågan om inte den nuvarande kretsen av myndigheteroch enskilda som kan få del av uppgifter i spaningsregistret är för vid ochborde kunna begränsas i samband med en översyn av reglerna. Risken för obehörigspridning av uppgifter ökar uppenbart genom aft uppgifter är tillgängliga viadataterminaler. Vi menar också aft lagreglerna som de nu ser ut är såelastiska aft de ger utrymme för en tämligen godtycklig tolkning. Reglernabehöver därför skärpas upp och preciseras i samband med en översyn ochanpassning till nu förekommande rutiner, regler för hur länge en uppgift får finnas kvar iregistret måste fastläggas. Om vi menar allvar med att den som avtjänat sittstraff skall ges möjlighet att börja om i eft hederligt liv, måste den hotandeskuggan från belastningarna i registret kunna försvinna inom en rimlig tid ochinfe först-när vederbörande fyller , en ålder som många av oss kanske infeens kommer att uppnå. Det är också viktigt att klara regler läggs fast om hurgallring av uppgifter i registret skall gå till och att dessa regler verkligenefterföljs. Vad sedan gäller den enskildes rätt att få ta del avuppgifter i spaningsregisfret, som är sekretessbelagda av hänsyn till honomsjälv, anser vi att en sådan rätt bör införas. De problem som skulle tänkaskunna uppkomma genom denna rätt, som aft arbetsgivare skulle kunna påfordrastraffrihetsintyg, måste kunna motverkas genom skyddsregler. Den förstärkningav den personliga integriteten som en rätt fill dessa uppgifter skulle innebäraär av sådan tyngd aft det måste få väga över när denna fråga prövas. I utskottets betänkande redovisas gällande rätt på områdetoch redogörs för pågående utredningsarbete. Man hänvisar till att rättsväsendetsinformationssystem () avlämnat ett förslag fill nybrotfsregisferlag som är avsedd att ersätta polisregisterlagen. Man hänvisarockså fill en departementspromemoria från med förslag till regler förden enskildes insyn i kriminal- och polisregistren. Dessa promemorior ärföremål för överväganden inom , där man avser att upprättaen samlad promemoria som skall remissbehandlas. Mot denna bakgrund finnerutskottet aft det inte finns skäl för aft företa sig några sådanainifiativ som föreslås i vår motion: För min del anser jag def fortfarande angeläget aft enparlamentariskt sammansatt kommitté får möjlighet att ta ställning fill dettamaterial med utgångspunkt i vad vi har sagt i vår motion. Eftersomvpk infe är företrätt i justifieutskottet har vi inte kunnat följa upp den härmotionen i en reservation. Därför yrkar jag, herr falman, bifall till mofionen,som har nummer 1983/84:2178, 52 (): Som framgår av betänkandet har ocksåutskottet den uppfattningen att den fråga vi nu diskuterar är betydelsefull ochså snart som möjligt bör bringas till en lösning. Motsättningen är i självaverket begränsad till atf mofionärerna velat ha en parlamentarisk utredning ,medan utskottet menar att def arbete som redan är nedlagt rimligtvis inom ennära framtid bör leda fill positivt beslut. Utskottet har klart uttalat dettaönskemål och anser sig kunna utgå från att så snart det är möjligtfår fillfälle att ta ställning fill ett förslag i ämnet. Det är grunden tillatf utskottet infe har kunnat biträda mofionen. Vi räknar alltså med att dettaärende skall komma snabbare till kammaren genom den tågordning som utskottetförordar än genom atf man tillsätter en parlamentarisk utredning. Jag ber att få yrka bifall fill utskottets hemställan. 53 PER (vpk): Det är positivt att jag har fått beskedom aftdenna fråga skall behandlas skyndsamt, men jag vill betona atf def som vilägger tyngdpunkten vid i vår mofion inte är atf den enskilde skall få del avregistret, vilket vi också anser vikfigt, utan atf man gör den här totalaöversynen. Jag är inte helt övertygad om atf det kommer att ske i den vidd somvi har yrkat på i mofionen. Men kommer så att ske, är def givetvis positivt.Detta kommer att få prövas när ett förslag föreligger här i . Jag anser dock fortfarande att det skulle vara bra, om enparlamentariskt tillsaft kommitté fick möjlighet aft gå igenom def härmaterialet. Det skulle ju kunna ske ganska snabbt, om det är framtaget så långtsom här har anförts. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om justitieutskottetsbetänkande 30.) Kammaren övergår nu till atf debattera jusfitieutskottetsbetänkande 30 om anslag till åklagarväsendet. I fråga om detta betänkande hållsgemensam överläggning för punkterna 1 och 2. 55ARNE (): I det betänkande 1984/85:30 frånjusfitieutskottet som behandlas upptas förslag om anslag tillåklagarväsendet. I stora delar är utskottet enigt och tillstyrkerdepartementschefens förslag, men i reservafion 1 yrkar moderatasamlingspartiets utskoftsledamöfer avslag på förslaget om inrättande av enrådgivande nämnd hos riksåklagaren. Förslaget om en rådgivande nämnd har kommit från enutredning som behandlat frågor angående riksåklagaren och hans kansli.Utredningen har föreslagit inrättande av en sådan nämnd hos riksåklagaren föratt därmed öka medborgarinflyfandet. Under remissbehandlingen har det emellertid visat sig attett betydande antal remissinstanser varit i huvudsak negativa eller tveksammainför utredningens förslag om denna form av medborgarinflytande hos riksåklagaren. Som skäl fill denna tveksamhet har remissinstansernaanfört bl. a. def betänkliga i atf i rådande stafsfinansiella läge genomföraett förslag som, låt vara marginellt, kosfar pengar, utan aft några bärande skälegentligen förebragts fill stöd för en ändring av det hitfillsvarande, välfungerande arbetet inom den centrala åklagarmyndigheten. Det har också framhållits att man har svårt atf inse attden föreslagna nämnden på de områden som avses skulle ha något av värde atttillföra verksamheten, utan att den kan befaras bara bli en skull. Moderata samlingspartiet finner alltså ingen anledning attinrätta en rådgivande nämnd hos riksåklagaren, en nämnd som enligt vår meningskulle medföra onödiga kostnader och ytterligare byråkrati. Med det anförda yrkar jag bifall fillreservation 1 i justitieutskottets betänkande 1984/85:30. 56HANS i (fp): Till de centrala räffssäkerhefsfrågorna hörreglerna om de processuella tvångsmedlen och främst reglerna om anhållande ochhäktning. Under mer än har frågan om hur man skall kunna förkortaanhållningsfiderna varit föremål för kritik i den allmänna debatten, imofionertill , i utredningar osv. har fastslagit attde svenska bestämmelserna om anhållande och häktning inte överensstämmer medden europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. Ur både humanitära och allmänt kriminalpolifiskasynpunkter är det därför viktigt aft skyndsamt finna vägar för att förkortatiden mellan frihetsberövande och häktningsförhandlingar. Ett sätt är att viinför jourdomstolar, så aft häktningsförhandlingar kan hållas dådomstolarna infe sammanträder. Folkparfiets förslag som det framförs dels i motion, delsi reservation innebär atf domare skall ha jour för aft kunnainställa sig och hålla häktningsförhandlingar. Därigenom kan tidsfristen mellandet atf åklagaren har framställt sin begäran om häktning fram fill självahäktningsförhandlingen avkortas. Vi har jourhavande kriminalpoliser ochjourhavande åklagare, och då måste det vara rimligt atf också pröva ett sysfemmed jourhavande domare. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2. Anf.57 (): I jusfitieutskottets betänkande 1984/85:30 behandlas åklagarväsendetjämte mofioner. Samtliga nivåer inom åklagarväsendet är eller har varitföremål för en översyn. En ändrad regional organisation träder i kraft den 1juli . Även den lokala organisafionen är föremål för översyn. En särskild utredning har sett över riksåklagaren och hanskansli samt avgeff ett betänkande med samma namn. Frågor som främst behandlasär organisationen av riksåklagarens kansli, medborgarinflytande på central nivåoch formerna för tillsynsverksamheten. I riktlinjerna för verksamheten föreslås en förstärkningför att riksåklagaren skall kunna fullgöra viktiga judiciella funkfioner. Defär också angeläget att riksåklagaren tillgodoser behovet av rikflinjer,arbetsmetodik, rättsfalls-översikter och liknande när det gäller nyabrottsformer eller bekämpningen av sådana typer av brottslighet somstatsmakterna prioriterar högt. Förslagen innebär en ökad satsning på rådgivning ochinformafion. Dessa riktlinjer föranleder infe något särskilt uttalande frånutskottet. Tillsynsverksamheten består av inspektioner, överprövningoch utfärdande av föreskrifter och allmänna råd. I de nu föreslagnariktlinjerna görs vissa inskränkningar i överprövningsförfarandef. Utskottetanser att det finns utrymme för förändringar på de områden somdepartementschefen föreslår. Utskottet understryker därvid aft det, liksom förnärvarande, allfid skall finnas möjlighet att överpröva redan överprövadebeslut när def gäller principiella och betydelsefulla frågor. Utskottet har i sitt betänkande, liksom tidigare,uttalat atf tillsynsverksamheten fyller en viktig funkfion, och utskoffef slårockså fast atf en överprövning alltid kan ske mot bakgrund av den allmännatillsynsskyldigheten. I riktlinjerna ingår också eft förslag om atfinrätta en rådgivande nämnd med fem ledamöter med parlamentarisk förankring. Nämndens kompetensområde skall inte omfatta enåklagarfunktions utövande i det särskilda fallet, men däremot administrationenav åklagarväsendet, verksamheten när det gäller aft utfärda föreskrifter ochallmänna råd och den del av tillsynsverksamheten som ligger utanför denegenfliga åklagarfunkfionen. Nämnden eller någon ledamot skall också ha möjlighet attaktualisera en fråga av principiell natur. Till denna del har fogats reservation nr 1 av ArneSvensson m.fl, 1 reservafionen avstyrks inrättandet av en rådgivande nämnd.Motiveringen är att verksamheten inte lämpar sig för medborgarinflytande samtatt det blir kostnadsökning och byråkratisering fill följd. Utskottet anser aft förslaget ligger väl i linje med detankar utskottet uttryckte , då utskottet behandlade en motion ommedborgarinflytande hos riksåklagaren. Jag vill understryka att ett enhälligtutskott då uttalade att det här var fråga om en verksamhet som lämnar utrymmeför en meningsfull medverkan av lekmän. Utskottet pekade då bl, a, på aftriksåklagaren genom sinaadministrativa uppgifter har ett starkt inflytande på resursanvändningen inomåklagarväsendet och genom anvisningsverksamheten inverkar på rättstillämpningeni stort. En ökad insyn genom ett medborgarinflytande skulle också göraallmänheten mera förtrogen med denna verksamhet, och förtroendet för åklagarverksamhetenskulle troligen öka därigenom. Utskottets enhälliga ställningstagande år 1982ligger väl i linje med den positiva syn på värdet av lekmannainflytande, inteminst på rättsväsendets område, som vi alla är överens om. Remissutfallet på det förslag om medborgarinflytande hosriksåklagaren som är aktuellt har varit blandat. Några remissinstansermenar, aft om ett medborgarinflytande skall införas, då är en rådgivande nämndden lämpligaste formen. Den kostnad som inrättandet av en sådan nämnd skulleutgöra är helt obetydlig och kan inte vara av avgörande betydelse för ommedborgarinflytande skall införas eller ej. Förslaget kan inte heller ledatill en ökad byråkratisering. Snarare borde ett ökat medborgarinflytandemotverka byråkratisering, I reservation nr 2 av i föreslåsatt jourdomstolar införs på försök i syfte aft förkorta tiden mellanfrihetsberövandet och häktningsförhandlingen. Utskottet delar uppfattningen attdet är mycket angeläget att finna vägar att förkorta tiden mellanfrihetsberövandet och häkfesförhandlingen. På denna punkt är vi helt överens, häkfesutredning har fått i uppgift atf se överjust reglerna om häktning och anhållande, I direktiven ingår att lämna förslagsom leder fill aft anhållande- och häktningstiderna kan bli kortare.Utredningen väntas lämna förslag . Vidare övervägs inom justitiedepartementetde förslag beträffande jourdomstolar som har presenterats avrättegångsutredningen. Eftersom frågan är under övervägande finns def allanledning aft avvakta de förslag som kommer. Jag yrkar bifall till justitieutskottetshemställan i dess helhet och avslag på reservationerna nr 1 och 2, Överläggningenvar härmed avslutad, Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 16 förutskottets hemsfällan med den ändring däri som föranleddes av bifall fillmofion 1983/84:2178 av m, fl. betänkande 30 Punkt 1 Mom. 1(rådgivande nämnd) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 75 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2-4 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (jourdomsfolar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av i -bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls, 1984/85:31 Tillägg tillden europeiska konvenfionen angående skydd för de mänskligarättigheterna m,m, (prop, 1984/85:123) 1984/85:32 Anslag fill justitiekanslern(prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:33 Anslag fill brottsförebyggande rådet(prop, 1984/85:100 delvis) 1984/85:35 Tilläggsbudget III till statsbudgeten /85 såvitt avser domstolsväsendet(prop, 1984/85:125 delvis) Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. 7§ Arrendatorers rätt att förvärva arrendestället betänkande 1984/85:35 om arrendatorers rätt atf förvärvaarrendestället (prop, 1983/84:136 delvis). 58 MONASAINT (): Förett år sedan beslutade riksdag om ett nytt slags fideikommissräff,nämligen vad beträffar jordbruksarrenden. Företagargruppen arrendatorer gavsdärmed en ensidig rätt att överlåta arrende till make eller avkomling, i stridmed tidigare huvudregel om förbud att överlåta utan jordägarens samtycke. Meden tvingande lagsfiftning tog riksdag över beslutanderätten överenskild egendom. Jag karakteriserade detta som ett övergrepp gentemotindividen och egendomsrätten, Samfidigt utgjorde beslutet ett ingrepp ijordbruksnäringen till men för en fungerande arrendemarknad. Riksdagenstår i begrepp att fortsätta på den inslagna vägen. Det gäller nu lagenom förköpsrätt för jordbruks- och bostadsarrendaforer. Det betyder denna gångatt ånyo tar över de beslut som eljest fattas i en överenskommelsemellan två fria parter- säljare och köpare, dvs, jordägare och arrendator. Detär inte längre fråga om att värna besittningsskydd eller atf skapa socialrättvisa. Detta har redan uppnåtts med en tidigare lagstiftning. Det är fastmerfråga om en politikernas intervenering i en krympande sektor av ett fritt näringsliv,demonstrerar jordbrukare runtom i vårt land för sin rätt fill en skäliglevnadsnivå men också mot hotande intrång i enskilt ägande i form avförestående socialistiska marklagar. Den lagstiftning som stårberedd aft antaga går i samma riktning: mot en alltmer politikerstyrdutveckling på jordbrukets område. De berörda grupperna, jordägare ocharrendatorer, anses inte längre kompetenta atf själva träffa avtal, gör def åt dem. Mot detta synsätt och denna hantering reserverar sigmoderata samlingspartiet. Jordbruket är en överreglerad näring.Ytterligare lagstiftning som defaljreglerar näringen är inte önskvärd.Jordförvärvslagen ger redan nu arrendatorn en företrädesrätt vid försäljning avden arrenderade egendomen, Arrendaforns ställning påverkas för övrigt infe viden eventuell försäljning till någon annan, Besitfningsskyddsregeln gällerdärvidlag. Vi har i tidigare haft en lagstiftning om förköpsräft. Denvisade sig infe vara ändamålsenlig, varför den avskaffades. Men efter bara efttiotal år skall den nu likafullt återinföras. Motivet torde vara ett annat änomsorgen om gruppen arrendatorer, är en socialistisk strävan att härskaoch styra över enskilda människor och deras vardag. Det är att märka atf lagenej äger tillämpning på staten som överlåfare eller förvärvare. Hembud krävsinte heller då en kommun är förvärvare. Statens intressen - den starka partens-står som vanligt över den svagares, dvs, den enskilde medborgarens. Beträffande bostadsarrendatorerna, som också berörs idetta betänkande, kan konstateras att dessa har eft än starkarebesittningsskydd än jordbruksar-rendaforerna, speciellt när bostadsarrendetutgörs av hela eller större delen av den mark som skall säljas. Den föreslagna lagen har varit föremål för en ingåendebehandling i lagutskottet. Den lyftes ut ur betänkandet 1983/84:35, eftersomden inte varit föremål för remissbehandling. Den utsattes för stark krifikunder remissbehandlingen och har omarbetats av utskoffef i eft flertal avsnittsamt remitterats fill lagrådet för ytterligare synpunkter. En av orsakernahärtill är atf ombildningslag stått modell för den nu ifrågavarandelagstiftningen: Den lagen har nämligen vållat svårigheter då den skulle omsättasi prakfiken. Troligt är aft än värre problem kan uppstå när lagen skalltillämpas på nu aktuellt område, jordbruks- och bostadsarrenden. Så t, ex, kanflera arrendatorer komma att hävda företrädesrätt i enskilda fall, varvidintressekonflikter direkt uppstår. Också urfasfighefsregleringssynpunkt kansvårigheter förväntas. Därtill är lagsfiftningen svåröverskådlig, och denkommer troligtvis atf ge upphov fill åtskillig byråkrati. Invändningarna från moderata samlingspartietär dock, utöver def som gäller de prakfiska otympligheferna, främst avprincipiell natur, som inledningsvis har anförts. Uppmärksammas bör också aftdet av lagen inte klart framgår aft jordägaren kan bli skyldig atf avstå mermark än den han avsett att sälja. Det betyder i sin tur, herr falman, enfaktisk partiell tillämpning av det friköpsinstitut som ännu bara är påutredningssfadiet. Förestående beslut innebär ett föregripande av dennautrednings slutsatser. De prakfiska konsekvenserna härvidlag är infemöjliga att överblicka, vilketflera remissinstanser framhåller. jag vill avslutningsvis konstatera, atf idetta betänkande används två medborgarkafegorier i samhället som slagträn i enideologisk kraftmätning som gäller makt åt polifiker eller frihet åtmedborgare. Bakom en skenfasad av sociala mofiv urholkas genom detta beslut densvenska äganderätten ytterligare, dvs, rätten att besluta och förfoga översinenskilda egendom. Den kategori människor som kallas arrendatorer är jumorgondagens ägare, I övermorgon kommer de att upptäcka att de givits en rätt,rätfen att äga, som egenfligen redan har tagits ifrån dem. Vad är det då förmening med hela manövern? Jo, jordägare och arrendatorer har gjorts tillmarionetter, snärjda i politikernas trådar. Dessa politiker har makfen ochbehärskar konsten atf hindra medborgarna från att lägga sig i sina egnaangelägenheter. Då vi moderater över huvud taget inteaccepterar propositionen i fråga har vi givetvis infe heller haft anledningatt fa ställning till hur eller när lagstiftningen skall genomföras. Jag yrkarsålunda avslag på proposition 1983/84:136 i detta ärende och bifall tillreservation nr 1 i lagutskottefs betänkande 1984/85:35, Reservationentillgodoser delvis även motion 840, Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 59SIGVARD (): behandlade vi här ikammaren lagutskottets betänkande 1983/84:35 angående vissa ändringar iarrendelagstiftningen med anledning av propositionerna 1983/84:136 och 137, Dedelar av proposition 136 som berör frågor om arrendafors rätt att förvärvaarrendestället hade under utskottsbehandlingen brutits ut för särskildremissbehandling,