prot · G80949 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 152 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (medel för information om bosparande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBjörn m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3-5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (ändrad realisationsvinstbeskattning avkapitalsparfonder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBjörn m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (återinförande av skattefondssparandet) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 81 förreservation 4 av m. fl. 9 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8 (inrättande av privata investeringskonton) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 51 förreservafion 5 av och . 4 ledamöter avstod från attrösta. 5 §Insyn och samråd rörande krigsmaterielexport Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /85:5 om insyn och samråd rörande krigsmaterielexport (prop.1984/85:82). Anf, 42 (): Vi har här att behandla ett betänkande frånutrikesutskottet med anledning av en proposition från regeringen som berörfrågan om inrättandet av en parlamentarisk av olikakrigsmate-rielärenden. Jag vill inledningsvis kortfattat beröra den svenskakrigs- och försvarsma-terielexporten i dess allmänna drag. Det kan då vara avvisst värde att påpeka att det råder en tämligen bred politisk enighet omprinciperna för och också om värdet av den svenska krigs- ochförsvarsmaterielexportpolitiken. Efter ett antal parlamentariska utredningar ochett antal behandlingar i har vi uppnått enighet om de lagar och andraregler som styr tillståndsgiv-ningen i samband med den här exporten. Vi harunder senare år egentligen inte haft några omfattande tvister angående hurdessa regler skall tolkas i olika enskilda situationer och ärenden, som ytterstregeringen har att fatta beslut om. Jag tycker att det också har funnits enbetydande kontinuitet i det sätt på vilket regeringar av olika partipolitisksammansättning och färg har handlagt de ibland ganska intrikata ärenden som kanförekomma på krigsmaterielexportområdet. Export av försvars- och krigsmateriel kan synas vara enganska liten fråga. Det handlar om siffror som motsvarar väsentligt av den totala svenska exporten. Det är således inte en fråga av vidarenationalekonomisk betydelse. Om vi ser på frågan i ett internationelltperspektiv, finner vi att svarar för en närmast försumbar andel av deninternationella handeln med krigsmateriel. Ändå är denna export och denna politikviktig för , och den förtjänar därför den debatt som den ägnas . Den försvarsmaterielindustri som finns i harbyggts upp för att tillgodose det svenska försvarets behov avolika typer av krigsmateriel. Denna försvarsmaterielindustri är en väsentligsäkerhetspolitisk tillgång, och bevarandet och utvecklandet av olika delar avdenna industri är därmed också någonting som ingår i våra säkerhetspolitiskasträvanden och som jag tror att vi alla, efter varierande förmåga och vilja,arbetar för. Försvarsmaterielindustrin spelar en stor roll när detgäller vår förmåga att bygga upp ett försvar som är anpassat efter våranordiska och efter våra neutrala förhållanden. Den ger vårt försvar en egenprofil. Den ger oss ett betydande oberoende när det gäller försörjningen avförsvarsmateriel. De vapen som utvecklas och tillverkas för skallsjälvfallet vara tillgängliga även för andra länder i liknande situationer, ochdet är här exporten och dess värde kommer in. stadga ger alla dess medlemsstater enklar och tydlig rätt till självförsvar och till användande av militärt våld föratt värna sina olika Insyn och samråd rörande krigsmaterielexport Insyn och samråd rörande krigsmaterielexport territorier.I detta syfte har varje nation rätten att sätta upp ett nationellt försvar, ochdet är ganska självklart att försörjningen med materiel till dessa nationellaförsvarsstyrkor är någonting som i olika situationer också bidrar till eninternationell stabilitet. Svensk försvarsmateriel har i dessa sammanhang betydandefördelar. Det är försvarsmateriel som är utvecklad för ett värnpliktssystem avsvensk karaktär, inte för något supermaktsförsvar. Det har betydande politiskafördelar. En nation som köper försvars- eller krigsmateriel av kanaldrig ses som ombud för en supermakt i området i fråga och kan knappast hellerses som bärare av aggressiva avsikter gentemot sin omvärld. Genom att därförupprätthålla en viss export kan vi faktiskt ge ett positivt bidrag tillstabiliteten och till ansträngningarna hos de nationer som försöker bygga uppsjälvförsvarsstyrkor att göra det på ett sätt som så litet som möjligt bidrartill spänningar och tillkonflikter. Exporten har självfallet också en ekonomisk betydelse förSverige och för de företag som är involverade i denna produktion, främst för deavdelningar i dessa företag som svarar för denna tillverkning. Det ger dessaföretag möjligheter att upprätthålla en utvecklingskapacitet och enproduktionskapacitet som gör att de kan möta olika krav från detsvenska försvaret. Vi har haft en period då svenska utvecklings- ochproduktionsbeställningar på försvarsmaterielområdet har minskat, och i detsammanhanget har exportens betydelse för att upprätthålla denna kompetensblivit mera betydelsefull. Vi står inför ett skede med betydandeförsvarsindustriella omställningar. Exportens roll när det gäller att lösadessa problem får aldrig och kommer aldrig att vara avgörande, men den kommerheller aldrig att vara försumbar - den är en faktor vi måste ha med. Propositionen berör inte så mycket dessa mera grundläggandefrågor, men jag ville ändå säga detta, därför att det är den nödvändigabakgrunden till de konkreta beslut som vi skall fatta. Det finns och kommer alltid att finnas utrikespolitiskaproblem förknippade med exporten av krigsmateriel. Vi vill från svensk sidaaldrig genom vår exportpolitik försätta oss i en situation där vi direkt ellerindirekt blir eller ses som indragna i olika typer av konflikter. Det är därförsom vi har ett system med en utomordentligt noggrann prövning av varje enstakaaffär. Det är också därför som vi har ett politiskt samråd över parti- och överblockgränser och mellan regering och opposition när det gäller de viktigaärenden som kommer upp på detta område. Regeringsformen, vår grundlag, anvisar ett organ församråd i utrikespolitiska frågor mellan regering och riksdag. Detta organ ärutrikesnämnden. Den skall konsulteras av regeringen före avgöranden i viktigareutrikesären-den. Det har utvecklats en praxis enligt vilkenvissa typer av krigsmaterielärenden föredras av regeringen införutrikesnämnden, och jag tror att denna praxis har fungerat på ett ganskafillfredsställande sätt. Det kan, som anförs i propositionen, finnas skäl attfördjupa detta samråd. Enligt vår mening i reservationen kan denna fördjupningav samrådet bäst ske inomutrikesnämndens ram. Därmed bygger man på existerande samrådsformer, och därmedskapar man ej de problem för framtiden som enligt vår mening är förknippade medpropositionens och utskottsmajoritetens förslag. Det kan vara värt attframhålla att den åsikt som är reservanternas tidigare också varsocialdemokraternas, men det har inträffat en vändning i frågan. Sådantförekommer, och det ankommer väl framför allt på dem som gjort vändningen attockså redovisa motiven. Vi däremot står kvar vid en mycket stor tveksamhet mot attlägga in olika typer av parlamentariska beredningsorgan mitt inne iregeringskansliets arbete, vilka skall bereda de ärenden som regeringen har attbesluta om och som regeringen har att ta det fulla ansvaret för. Vi tror attden föreslagna ordningen riskerar att skapa långt fler problem avkonstitutionell och av praktisk art än som löses genom den när det gällerinsynen i krigsmaterielex-portärenden. Det här kan försvåra handläggningen avolika ärenden, det kan fördröja beslutsprocessen i olika sammahang, det kan ökariskerna för skilda typer av politiska konflikter. Jag tror dessutom att vimåste inse den risk för ytterligare krav att man skall inrätta detta slag avsamrådsnämnder, mitt inne i beredningsarbete, som ligger iatt man nu etablerar ett sådant här organ av en alldeles ny typ. Den väg som vi - moderata samlingspartiet och folkpartiet- anvisar i reservation I innebär att man skulle ha gått vidare på den väg somutrikesnämnden öppnar. Jag vill avslutningsvis bara notera att det är en vägsom, såvitt jag kan förstå av det material som har ställts till utskottetsförfogande genom propositionen och genom de föredragningar vi har fått, defacto inte har prövats i det tidigare arbetet, utan arbetet har uteslutandevarit inriktat på att skapa olika typer av parlamentariska organ mitt inne iregeringskansliets beredning av ärendena. Jag tror att det är en principiellttveksam väg - jag tror att det är en väg som kan leda till praktiska problem.Jag hoppas att så inte är förhållandet, men jag ber i alla fall att få yrkabifall till reservation 1. Insyn och samråd rörande krigsmaterielexport 43OSWALD (vpk): Från vpk:s sida ser vi förslaget ipropositionen om en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportärenden som ettpositivt tecken. Detta är någonting som vi länge har krävt. Jag törs säga attvi har begärt att det skall bli en bättre kontroll, en bättreinsyn, en större öppenhet i de ärenden som gäller svensk export av vapen, avkrigsmateriel, till olika länder. Därför har vi tyckt att det här är ett stegframåt, något som också socialdemokraterna ansett; de talade ju om enlekmannanämnd . har här gjort en ganska lång utläggning om densvenska krigsmaterielindustrin och den svenska vapenexporten, och det finnsåtskilligt att säga om detta. Vi behöver självfallet en inhemsk vapen- ochkrigsmaterielindustri, om vi skall upprätthålla ett svenskt militärt försvar.Men det får aldrig bli på det sättet, att den svenska vapen- och krigsmaterielindustringes något slags egenvärde - att den skall gynna handelsbalansen Insyn och samråd rörande krigsmaterielexport ellerförbättra exportsiffrorna - utan denna industri skall vara strikt inriktad påatt producera för våra svenska behov. Därför är det litet förskräckande, men inte förvånande,att man från moderat håll skall få höra de gamla vanliga propåerna om attkrigsmate-rielprodukfionen, vapenproduktionen, i har någon form avexportvärde och att man skall inrikta sig på att ersätta bortfall i deninhemska orderingången med ökad export. Det resonemanget accepterar inte vi. Det talas mycket om svensk profil, svenskmaterielutveckling och sådana ting, och det finns naturligtvis mycket härvidlagsom är viktigt. Men saken har också en annan sida. Det är inte fråga om någonsvensk profil när det gäller exempelvis - att samarbeta med deledande staterna i den ena militäralliansen och utveckla flygplan, vapensystemoch annat tillsammans med denna allians. Det är ingen svensk profil, . Det är en NATO-profil, och någon sådan skall vi inte ha. Det är självfallet oerhört viktigt att vi efter bästaförmåga försöker - det kan naturligtvis vara svårt med tanke på den tekniskautveckling vi har - att upprätthålla egen inhemsk kompetens på så många områdensom möjligt. Det är omöjligt att göra detta helt och hållet. Vi måste fåimportera vissa komponenter, och vi måste få ett utbyte till stånd. Men vi ser i spåren av de senaste årens händelser hur alltmeraav all möjlig produktion, speciellt på elektronik- och dataområden, dras in ide här resonemangen. Det blir gränsdragningsproblem, som påpekats i bl. a. centernsmotion. Det är något förvånande för mig att inte drivit den här frågantill sin spets och reserverat sig när det gäller den rådgivande nämndenskompetens, gått in i gränsdragningsproblematiken och där så att säga fåttmandat att verka och ingripa. Jag tycker att det hade varit motiverat motbakgrund av den motion som lämnat. Jag skall inte utveckla detta vidare. Vi anser att viskall ha en viss export av vapen. Det är nödvändigt om vi skall kunna upprätthållaen inhemsk industri och ett svenskt militärt försvar, men det får aldrig bliett självändamål. Det skall vara strikt inriktat på inhemska behov så långt sommöjligt. Vi skall inte ha utvidgad export av vapen och krigsmateriel frånSverige. När det gäller den rådgivande nämnden har vi naturligtvisobserverat att man här talar om en parlamentarisk nämnd. Då bör den också fotasig på det parlamentariska underlag som vi har i . Det visar sig nuatt man med detsamma gör en inskränkning i detta parlamentariska underlag ochknyter det hela till utrikesnämnden, vilket automatiskt medför att vårt partidiskrimineras. Man talar mycket om att det måste finnas kunskap och kompetens,som framför allt finns i försvarsutskottet och utrikesutskottet. Det låter jubra, men jag tror att det finns kompetens även på andra håll än i dessautskott, som alltså skulle bli representerade i den rådgivande nämnden. Vi har framfört våra synpunkter på detta i vår motion. Vianser att skall man tala om en parlamentariskt rådgivande nämnd skall allapartier som är representerade i parlamentet ingå i denna nämnd. Något annat äromöjligt. I så fall får man byta namn och inte tala om en parlamentarisktuppbyggd nämnd, för då stämmer inte resonemangen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till vårreservafion i denna fråga. Vi kommer säkert att få återkomma till frågan om densvenska krigsmate-rielproduktionen och exportfrågorna. Vi har sedan mångadecennier tillbaka, från efterkrigstiden, och framåt, denerfarenheten att alla regeringar, alla handelsministrar och allautrikesministrar ständigt fått stå till svars för brott mot de svenskaexportbestämmelserna. Man har alltid hamnat i knipa och exporterat till staterdär svenska vapen egentUgen aldrig skulle ha dykt upp. Men det har skett, ochdet kommer antagligen att ske i fortsättningen också så länge vi inte får enmycket strängare kontroll och mycket strängare tillämpning samt en öppnareredovisning i dessa frågor. Insyn och samråd rörande krigsmaterielexport 44STIG ALEMYR (s): Det är inte fråga om vapenexport i sig, utandet är fråga om en rådgivande kontroll av vapenexport. Därförhar jag ingen anledning att fördjupa mig i den övergripande problematiken om viskall sälja vapen eller inte. Jag noterar bara att partierna i i stortsett är överens när det gäller vår vapenexport. Vpk:s företrädare har sagt attviss vapenexport behövs, och jag kan instämma i det. Det kan naturligtvis varadelade meningar när det gäller länderval osv., men i stort sett är vi överens.Jag har alltså ingen anledning att gå in i någon polemik mot något politisktparti i detta avseende. Alla är också överens om att kontroll av vapenexportenäven skall finnas på annat håll än bara hos regeringen. Därför har man eftermånga omgångar beslutat att utrikesnämnden skulle vara detparlamentariska kontrollorganet. Jag vill gärna till , som talar om ändring iåsikten hos socialdemokraterna, säga att det inte är en riktig beskrivning. Närriksdagen fattade beslutet om att utrikesnämnden skulle vara det rådgivandeorganet i fråga om försäljning sade man också ifrån att man efter ett antal årdå regeringen skaffat sig erfarenhet av systemet kunde återkomma. Man ställdesig inte avvisande till någon form av rådgivande parlamentarisk nämnd. har det gått , och man kan konstatera attutrikesnämnden, som ju även i fortsättningen i väsentliga frågor-1, ex.länderval och export i större utsträckning - måste vara det organ därregeringen samråder med , är en tungrodd apparat. De personer somsitter i utrikesnämnden är mycket upptagna människor. Statschefen är ordförandei utrikesnämnden, t. ex. Jag skall inte mera detaljerat beskriva hurutrikesnämnden arbetar, men det är inte en särskilt praktisk organisationsformför samråd i frågor om vapenexport. Därför har vi kommit fram till att detvore bra att pröva någon annan metod. Jag vill säga till reservanterna att det naturligtvis ioch för sig vore tänkbart att hitta den lösning som reservationen skisserar,nämligen att man inom utrikesnämnden utser några personer som träffas litetoftare och tränger djupare in i problematiken. Det är klart att en sådanlösning är möjlig, men när vi har försökt välja en metod har vi kommit framtill att det är mera praktiskt att ha en arbetsgrupp som på ett tidigarestadium går igenom och fördjupar sig i problemen. Är det svåra frågor, måste deändå sedermera gå 6 protokoll 1984/85:49-50 Insyn och samråd rörande krigsmaterielexport Den föreslagna nämnden är endast rådgivande. Vi har svårtatt se de konstitutionella svårigheter som hänvisar till. Jag hållergärna med om att det inte får bli så att vi nu ändrar grunderna för riksdagensoch utrikesnämndens arbete genom att denna rådgivande nämnd tillsätts. Enligtutskottsmajoritetens uppfattning sker inte heller detta, utan en rådgivandenämnd kommer in på ett relativt tidigt stadium för att på ett bättre ochdjupare sätt kunna å folkflertalets vägnar tränga in i den viktiga problematiksom vapenexporten utgör. säger att det här skall vara enparlamentarisk nämnd. Det står ingenstans, det är ett direkt felcitat, OswaldSöderqvist. Det är en på parlamentarisk grund tillsatt nämnd, vilket är enväsentlig skillnad. Det handlar alltså inte om ett riksdagsbeslut , där depolitiska partierna garanteras representation. Det är t.o.m. så att depolitiska partier i som är företrädda i utrikesnämnden kan föreslåandra personer än riksdagsledamöter. Nämnden är inte kopplad till ,som parlamentariska nämnder normalt är. Jag förstår att med denna koppling tillutrikesnämnden upplever detta som kränkande för vpk. Det är emellertid faktisktbara tre partier i som av egen kraft kommer in iutrikesnämnden: den socialdemokratiska riksdagsgruppen, moderatasamlingspartiet och . sitter på ettsocialdemokratiskt mandat. Urvalet är alltså snävt, men eftersom utrikesnämndenär det organ som i sista hand skall svara för det grundlagsenliga samrådet i destörre frågorna, har vi menat att det är en riktig tanke att de partier som ärrepresenterade i utrikesnämnden får föreslå de sex ledamöter som skall sitta iden rådgivande nämnden. Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. vill jag bara notera att det naturligtvis ärbetydelsefullt om vi alla kan vara överens om att det är av stor vikt att vikan öka kontrollen och insynen i fråga om krigsmaterielexport. Vi vill ha ettfördjupat samråd. Jag tror, även om det nu är vissa små skillnader i det sättpå vilket vi tycker detta skall utföras, att det ändå finns en ganska bredenighet om denna väsentliga fråga. 45CARL BILDT (m) replik: Bara några synpunkter i all korthet: StigAlemyr säger att han inte ser några konsfitutionella svårigheter med dettaarrangemang. Låt mig erinra om att och socialdemokraternasåg avgörande konstitutionella svårigheter , ellersedan början av 1970-talet, då denna fråga aktualiserades. Dessa konstitutionellasvårigheter åberopades år också från socialdemokratisk sida som skälför att avslå den här typen av krav. Det är väl inte så att konstitutionen harändrats eller att svårigheterna har försvunnit, utan man har helt enkelt gjorten annan värdering. Sådant kan i och för sig inträffa. Då må emellertid varaoss fritt att åberopa dessa konstitutionella svårigheter. Jag är personligenövertygad om att de finns. Det är icke alldeles bra att i ett regeringskansli,där man sysslar med beredningsarbete med olika ärenden innan regeringen fattaravgöranden, ha olika typer av parlamentariska rådgivande församlingar. Det ären utsuddning av den klara ansvarsfördelning som skall finnas i vårförfattning mellan den verkställande makten -regeringen - och den beslutande -. Vi har en brygga däremellan för viktiga ärenden, och detär utrikesnämnden. Det är angeläget att understryka det som säger,nämligen att det uppenbarligen inte är avsikten att ta ifrån utrikesnämndenmöjligheten att studera viktiga ärenden. Men utrikesnämnden är i sin helhet entungrodd instans. Det finns en möjlighet som också utnyttjas regelbundet vidolika typer av ärenden, nämligen att informera delar av nämnden. Om man hadegått den vägen hade man helt enkelt undvikit alla de konstitutionella och andraproblem som har påpekats av socialdemokraterna och som vi . påpekar.Det är självfallet riktigt som säger, att det bland alla deformuleringar som har använts i kammare under i denna frågahar sagts att man skulle se framtiden an. Om det inte fungerartillfredsställande med utrikesnämnden skulle man överväga någonting annat. Det ligger något av en ironi i att socialdemokratin skallkonstatera att det system som partiet självt förordade inte fungerartillfredsställande under en era med socialdemokratiskt regering. I detta liggeren ironi som det må vara oss fritt att peka på. Det fungeradetillfredsställande förut, och jag tycker att det skulle kunna fungeratillfredsställande även under en socialdemokratisk regering. Insyn och samråd rörande krigsmaterielexport 46OSWALD SÖDEROVIST (vpk) replik: Man kan naturligtvis diskutera formuleringar.Enligt min uppfattning är det en strid om påvens skägg om man skall säga attdet är en parlamentarisk nämnd eller en på parlamentarisk grund tillsatt nämnd.Om det är en på parlamentarisk grund tillsatt nämnd måste den grunden utgörasav samtliga i representerade partier vad jag kan förstå. Någon annangrund kan inte finnas. Jag tror inte att man kan komma förbi den principfrågasom detta gäller genom att hänvisa till den nämnda formuleringen. Jag ärmedveten om att det stod på det sättet i utskottsbetänkandet. Det är sant att bara tre av fem partier ärkvalificerade att delta i utrikesnämnden f. n., vilket har påpekat.Det är bra att den saken redovisas offentligt . Detta kannaturligtvis växla beroende på valutslag och annat sådant. Det kankanske komma nya partier till , och då får vi nya problem. Om man skall försöka uppfylla intentionerna ochtankegångarna bakom förslaget att tillsätta en särskild nämnd, som ju harföreslagits på grund av krigsmaterielexportens och vapenexportens specifikakaraktär, bör en förändring ske. Det är med anledning av materielens karaktärsom frågan om nämnd har tagits upp. Det handlar inte om vilka varor som helst -1,ex. Insynoch samråd rörande krigsmaterielexport textilier ellerverkstadsprodukter - utan om speciella varor - det kan vi vara överens om. Detär viktigt att denna rådgivande nämnds kompetens bygger på parlamentarisk grundoch vidgas fill att bli någonfing utöver vad denna formellt och snävt tillsattautrikesnämnd är. I annat fall kommer man inte att få den effekt av nämnden somhar varit den bärande tankegången bakom inrättandet. Jag tror inte för min delatt inrättandet av denna nämnd kommer att betyda att vi får en massa olikanämnder i exportärenden och liknande. Detta påminner om när vi diskuterarhandelsbojkotter och apartheidfrågan i . Det rör sig om alldelesspeciella frågor, och det är ingen risk att det skall spridas fill att gälla enmängd andra ärenden. Jagtycker att det är vikfigt att hålla på principen, att om partier ärrepresenterade i parlamentet och man skall ha en kommitté eller en rådgivandenämnd på parlamentarisk grund, så är det otillfredsställande att inte allapartierna har möjlighet att få vara med. Mycket av syftet att breddainformationen, att öka insynen och att öka kontrollen kommer på det sättet inteatt uppnås. Vi får, som vi har sagt i vår motion, en mindre utväxt tillutrikesnämnden, och inte mycket mera. 47 ()replik: Jag har sagt att jag har förståelse för på detta. Är det fråga om en pari, men tarisk nämnd, menar jag attde i representerade partierna bör vara representerade i denna nämnd.Men är det kopplingen till utrikesnämnden som gör detta så speciellt. Det äri utrikesnämnden som ärendet, om det är ett stort och svårt ärende, skalldiskuteras. Det är bara att rekommendera de små partierna i att växaså att de av egen kraft kommer in i utrikesnämnden. Då kommer deras uppgifterhär inte att ifrågasättas. CarlBildt säger att socialdemokraterna nu inte tycker att utrikesnämnden fungerartillfredsställande. Jo det gör den. fungerar tillfredsställande- under dagens förutsättningar. Men vad vi nu diskuterar är att åstadkomma enfördjupad och mera omfattande kontroll. I detta läge kommer utrikesnämnden inteatt fungera, eftersom den inte arbetar så.