prot · G80911 · 1984-12-31 00:00:00 — Företrädare för samma partier säger i andrasammanhang aff vi skall minska utgifterna totalt sett och sänka skaften. Defhär går infe riktigt ihop. Def är def som def beror på atf man infe fårkonkreta svar. Självfallethar också jag tagit del av önskemål om fler platser inomgymnasieskolorganisafionen. Det är önskemål som jag har mycket sfor förståelseför, eftersom def allra bästa vi kan ge ungdomarna i den här situationen ärutbildning. Vi är helt överens om def, men måste vi vara klara överaft den sfatsfinansiella situationen, med det budgetunderskott som vi faktiskthar ärvt från fidigare regeringar, är sådan atf vi inte har möjlighet attfillgodose alla behov hur behjärfans värda de än är. Viarbetar med den här frågan i , och det har jag givit beskedom. Min förhoppning är naturligtvis atf vi skall hitta något sätt aff Men i såväl denna fräga som alla andra frågor måste vi arbeta med mycketsfor ekonomisk restrikfivitet, och det tycker jag atf borde haförståelse för. AnL57 (): Jag vill fill statsrådet säga aft jag naturligtvishar förståelse för att regeringen seriöst och allvarligt arbetar med deekonomiska frågorna. Vidare är jag klar över atf def här infe är någon lättfråga. Jag tycker dock atf den dammsugningsoperation som genomfördes i vårashade något av panikens tecken över sig. Man hade lättare kunnat lösa problemenmed de teorefiska utbildningarna om man hade varit något generösare medrambildningen på den sidan. sitter vi dock där vi sitter, och de ungdomarsom def här gäller är, som jag sagt, den mest sårbara ungdomsgruppen. Det allrabästa för dem är kanske atf ge dem någon form av utbildning, i stället för afflämna dem prakfiskt taget vind för våg. Ominte möjligheter ges till LA-kurser, till högre specialkurser och till deninvandrarundervisning som jag talade om fidigare, kommer en gmpp ungdomar i bl,a. kommun aff utelämnas på ett sätt som jag finner långt ifrånfillfredsställande. Man kan diskutera från vilken ram medlen fill dennautbildning skall fas. Min uppfattning är dock aff det är betydligt billigareatt ge ungdomarna utbildning än att pä annat sätt försöka ge dem socialtunderstöd. Deras möjligheter att klara sig själva i framfiden skulle därmed blistörre. Därför är def min förhoppning aft kommer aff haframgång i sitt arbete i när det gäller aft skaffa frammedel, så atf de här ungdomarna kan få hjälp. Överläggningen var härmedavslutad. 1?§ Svar på fråga 1984/85:73 om tandläkarutbildningen i har frågat mig om regeringen är beredd aff föreslå enomprövning av beslutet om nedläggning av tandläkarutbildningen i så affsåväl grundutbildning som forskning kan leva vidare. Jag är infe beredd affföreslå en sådan omprövning. Efterriksdagens beslut i frågan har def förts fram en rad idéer och förslagom hur en fortsatt odontologisk utbildnings- och forskningsverksamhet i Malmöskulle kunna utformas sedan grundutbildningen av tandläkare har avvecklats. I dagarnahar också universitets- och högskoleämbetet delredovisaf def uppdrag omodontologisk utbildning och forskning som ämbetet fick efter riksdagsbeslutet.Jag räknar med att , och senast i 1985 ärsbudgetproposition, redovisa mina ställningstaganden i dessa frågor. AnL 59ULLA TILLÄNDER (c): Jag tackar utbildningsministern för svaret påmin fråga, men jag beklagar atf svaret är så negativt. När beslutet om en nedläggning av tandläkarutbildningen iMalmö fogs hade man verkligen anledning att fråga sig om def varsamhällsekonomiskt försvarbart atf för en besparing på några miljoner kronoravhända sig resurser för ett mångdubbelt större belopp och aff dessutom frisfälla500 personer, av vilka 365 är kvinnor. Den här friställningen medför faktisktnya kostnader. Argumenten mot en nedläggning är väl kända, och de är likastarka nu som de var fidigare. På i ger man infe upp kampen försin existens. Man har från högskolans sida avgivit ett yttrande till UHÄ, därman ger en redovisning av hur man ser på möjligheterna aft leva vidare. Man tardå fasta på givna utfästelser om forskningsresurser. Man vill vidtandläkarhögskolan bygga upp en stomme för def fortsatta arbetet med att verkaför utbildningens överlevnad, och den stommen skulle bestå av forskning ochspecialisttandvård. För att man från och kommunskall satsa sina utlovade miljoner har man, enligt uppgift, ställt som villkoratf en statlig forskningsorganisation får vara kvar. Vi vet ju atf svensktandvård står i högsta världsklass. ropar man i sfora delar avvärlden efter skickliga fandvårdsfeam. Vid i räknar manmed att om denna kärna av forskning kan bibehållas, kommer tandvårdsutbildningaff kunna säljas till länder som har ekonomiska resurser men fåufbildningsansfalfer, Def borde egenfligen infe behöva påpekas aft de ländersom värt land i det här sammanhanget kan komma aff söka kontakt med måstemotsvara det minimum av mänsklig anständighet utan vilken varje form av sådanthär samarbete omöjliggörs. Internationell utbildning, vidareutbildning och samarbetemed näringslivet är olika bitar i def utvecklingsarbete som planeras vidtandläkarhögskolan. Men atf få behålla resurserna för forskningen är enförutsättning för det fortsatta arbetet, UHÄ har ställt sig positivt, men än har regeringen alltsåinte lämnat besked. Trots det svar som jag fått - frågan måste ändå hadiskuterats ganska ingående sedan beslutet fogs - vill jag därför frågautbildningsministern: man vid i räkna med att fåbehålla anslaget för forskning ograverat? AnL 60Utbildningsminister : Herr talman! Jag har haft fillfälle attträffa företrädare för högskolemyndigheter i och inte alls möttsamma pessimistiska syn som gav uttryck för . Man har tvärtomhittat nya sätt aft lösa olika frågor och har stora förhoppningar på aft klaraen hel del av t, ex, sysselsättningsfrågorna, som tog upp. Jaghar självfaUef sett posifivt på detta. Hur viskall ha det med forskningsorganisationen har vi naturligtvis 10 protokoU 1984/85.10-11 Om reglerna för studiemedel Men def var först som UHÅ:s förslagkom in till departementet, och jag vore tacksam om jag fick några fler dagar änfre för atf fa ställning till frågan, AnL 61 (): Den här frågan kan inte vara så ny förutbildningsministern aff def var först som den kom upp. har den fina möjligheten atf ge ettklart besked. Kommer dessa ca 11 milj, kr, som forskningen kostar atf beviljastandläkarhögskolan i ? Om svaret är ja innebär det att det omedelbartkommer 8 milj, kr, från landsfinget och 4 milj. kr, frän kommunen. Om svaretskulle bli nej innebär det ett totalt bortfall av 23 milj, kr. Def betyderbokstavligen liv eller död för och för allt def som den sfärför i denna drabbade kommun. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 1984/85:7 om reglerna förstudiemedel AnL 62 Utbildningsminister : har frågat mig om regeringenavser aff till lägga fram förslag om ändring i reglerna förstudiemedel. Vidare har frågat mig om regeringen har övergivitplanerna på atf återinföra äktamakeprövning vid tilldelning av studiemedel. remitterade promemoria med förslag om differenfierade studiemedel (DsU 1984:13),Remissfiden går uf , Syftet med promemorian är aft ge regeringen underlag förställningstagande till möjligheterna att åstadkomma omprioriteringar inomstudiemedelssystemet till förmån för de studerande som har störst behov avökat stöd. Jag vill erinra om atf ett enigt soeialförsäkringsufskoft hösten1983 uttalade aft en översyn av detta slag är av stor vikt. I promemorian presenteras vissa förslag tillomfördelningar inom oförändrade resursramar. Remissinstanserna inbjuds ocksåatt komma med egna förslag fill sådana omfördelningar. Regeringen avvaktarsjälvfallet remissinstansernas synpunkter innan ställning fas fill om någotförslag till förändringar skall lämnas till . Regeringen har f. n, inga planer påatf förelägga förslag om atf återinföra den s, k. äktamakeprövningen. AnL 63JÖRGEN (): Jag tackar utbildningsministern för svaret påmin interpellafion, I en artikel i i ärpresenterade utbildningsministerns närmaste medarbetare, statssekreteraren iufbildningsdepartemen- fetErland , en departementspromemoria med förslag om långtgåendeförändringar i studiemedelssystemet. Ringborgifrågasatte själva grundvalen för studiemedelssystemet, atf def är generelltoch lika för alla. Enda undantaget är ju aff studerande med barn kan fåytterligare län, s, k, barntillägg. Studiestödethar ju fidigare varit differentierat, efter betyg och föräldrain-komst.Ringborgs tankar innebär aft vi nu skall få en differentiering efter boendeformoch ålder. En utgångspunkt var atf studerande med barn var särskilt gynnade.Mot bakgrund av debatten om familjepolitiken som förs och har förts i allapolifiska parfier är den upptäckten utomordentligt förvånande. Enligttankegångarna i skulle barnfil-lägget avskaffas och istället studiemedlen differentieras så att studerande med egen bostad får högrestudiemedel än hemmaboende. Vidare skall ensamboende studerande få högrestudiemedel än sammanboende och äldrestuderande få högre studiemedel än yngre. Resultatetblir aft en ensam 25-årig studerande fär mest pengar, medan en ensamståendekvinna med barn får mindre. Barnfamiljer, där båda studerar, får ännu mindre. debatt som följde på artiklarna i sköts utgångspunkternaoch beräkningarna helt i sank av olika kritiker. Jag skall ta några exempel, , avgående vice ordförande i , och , ledamot avsocialdemokraternas högskolegrupp, menade i sitt debaffinlägg att detRingborgska förslaget "systematiskt skulle gynna de ungdomar frånhöginkomstfagarhem som har kontakter och pengar nog för atf skaffa enlägenhet". De hävdade vidare atf prioritering slår hårdast motkvinnor och studerande inom socialgrupp 3. artikel i gjorde två utredare på /SR,och , en förödande genomgång avdepartementspromemorian och artiklar. De pekade bl, a, på atf defenligt tillgängliga undersökningar är studerande med försörjningsbörda ochfamiljeansvar som har den större ekonomiska belastningen -oavsett ålder. Ordförandeni studentkår, , rapporterade om telefonsamtal från mångabekymrade ensamföräldrar som infe fär ekonomin aft gå ihop trots aff de vänderpå varje slant. Hans slutsats blev; Def nya förslaget liknar osökt enbestraffningsaktion mot de kvinnor som vägrade aft gå med på en återinfördäktamakeprövning . Tillallt defta kan läggas, aff med en äldersdifferenfiering riskerar man aft fåtill resultat aff många ungdomar vänfar med sin studiestarf. Vidare blirföljden ofelbart höga administrationskostnader, fler kontrollåtgärder ochallmänt sett ett ökat krångel. Def vanliga när tar inifiativ tillförändringar på högskolans område är atf de illa genomtänkta förslagenunderkänns av en majoritet här i . Listan är lång på regeringsnederlageninom högskolans områden. Den här gången behöver kanske inte Om reglerna för studiemedel riksdagenrycka in för aft sätta stopp för egendomliga förslag, som emanerar från LenaHjelm-Walléns departement. Enligt tidningsuppgifter har den socialdemokrafiskapartikongressen nämligen redan förekommit . Boendekostnad ochsamlevnadsformer skall inte påverka studiebidragens storlek, slogpartikongressen fast - om man får tro tidningsuppgifterna. Alldeles säker påvad kommer aff företa sig på sfudiemedelsområdet kan man dockinfe vara, efter ett mycket mångtydigt uttalande från en av hennes politiskamedhjälpare i departementet, . Han uttalade nämligen i : "Studiemedlen måste omfördelas om vi på kort siktskall kunna förbättra situationen för de utsatta studenterna, men vi kanförstås inte gå emot kongressens beslut." Det är nogfler än jag som undrar vad det här betyder. Det som har hänt är följande. talar sig i arfiklar varm för eft system med differentierandestudiemedel med hänsyn fill ålder och boendekostnader. Den socialdemokratiskapartikongressen tar avstånd från de tankarna. Och slufligen uttalar sig enannan av medarbetare både för någon form av omfördelning ochför aft departementet skall vara lojalf med kongressens beslut. Somvanligt råder alltså total förvirring pä , svar skapar tyvärr inte heller nägonklarhet. Hon säger atf regeringen självfallet avvaktar remissinstansernas svar.Men kongressen avvaktade ju infe några svar från remissinstanserna. Nej, sadekongressen. Min följdfråga till blir därför: Kan utbildningsministerntänka sig att gå ifrån partikongressens ställningstagande? lyckades i regeringsställning få igenom enavveckling av äktamakeprövningen vid tilldelningen av studiemedel. Det var enviktig jämsfälldhetsreform och eft uttryck för principen att man skall befraktaenskilda människor som individer. Socialdemokraterna gick emot den reformen, och demotionerade om ett återinförande av äktamakeprövningen. Socialdemokraternastalesman i kammardebatten, den värderade ledamoten som f, ö, ärnärvarande här , sade följande; "Vi anser fortfarande atf det finnsmycket mer angelägna sätt aff spendera statliga medel på än aff använda demfill välbeställda familjer, där ena maken studerar," Alla de 133socialdemokratiska riksdagsmän som delfog i omröstningenröstade för ett återinförande av äktamakeprövningen, följde sedan som nyblivenutbildningsminister upp den socialdemokratiska principinsfällningen om eftåterinförande av äktamakeprövningen. Hennes förslag i propositionsform var attstudiemedlen skulle börja reduceras vid en årsinkomst av ca , hosmaken för aff helt försvinna vid , årsinkomst, om makarna inte hadebarn, I realiteten skulle ett genomförande av innebära atf mängder av kvinnor skulle komma att betraktas som bihangfill sina män. De skulle helt enkelt förvägras studiemedel, om deras män tjänarför mycket. Frågankom upp fill avgörande i , Det visade sig dä aftsamtliga oppositionsparfier i gick emot regeringsförslagef om atfåterinföra äktamakeprövningen vid tilldelning av studiemedlen. Infe nog meddef. Också på den socialdemokratiska kanten hade det skett en totalomsvängning. Socialdemokraterna medverkade nu fill aff i denna fråga överge sinegen utbildningsminister, Iriksdagsdebatten försökte jag förgäves få atfsvara på frågan vad hon tyckte om äktamakeprövningen, hade jusjälv som riksdagsledamot tidigare röstat för äktamakeprövningen. Hon hadedärefter som minister lagt fram förslag om ett återinförande av äktamakeprövningen.Den intressanta frågan var då om hon ändrade uppfattning i samma stund somhennes egna partivänner körde över henne. Jagfick bara undanglidande svar den gången, och även när jag iriksdagsdebatterna har tagit upp frågan med socialdemokrater har svaren allfidvarit undanglidande, Def vore bra om vi kunde få ett klart och rakt svar,som innebär aff socialdemokraterna nu en gäng för alla har gett upp kampen förett återinförande av äktamakeprövningen i studiemedelssystemet. Tycker man atfdef är vikfigt med jämställdhet mellan könen, finns def inget försvar förtanken atf återinföra äktamakeprövningen. Nusäger i sitt svar fill mig atf regeringen f. n, inte harnägra planer på eft återinförande, Def tror jag nog är en rikfig bedömning, förskulle det f, n, läggas fram förslag här i , skulle ju samfligaopposifionspartier rösta emot förslaget. Så det verkar ganska poänglöst. Mendet som gör aff jag litet grand ställer mig undrande är formuleringen "f,n,". Betyder detta atf utbildningsministern i en annan situafion, längrefram, återkommer med förslaget, dvs, då det möjligen går aff få majoritet iriksdagen? Vidhåller utbildningsministern sin gamla uppfattning atf äktamakeprövningenskall återinföras, och tänker hon passa på igen när fillfälle gesatf återkomma med sift jämställdhefsfienfliga förslag? År def så man skalltolka hennes förslag ? F, n, gör man ingenfing, men det kan bli aktuelltpå sikt. Visst behöver studiemedelssystemet förbättras, men def kan göras utanaff man följer egendomliga förslag som växer fram inom utbildningsdepartementetom återinförande av äktamakeprövning eller en omprioritering med hänsyn fillålder och boendeformer. Från folkpartiefs sida har vi redovisat eft antalkonkreta förslag fill förbättringar: 1, Höj studiemedlen frän nuvarande av basbeloppetfill från och behåll bidragsdelen. Fortsätt sedan affhöja studiemedlen successivt även därefter, 2, Reglerna för def s, k, fribeloppef, dvs, def beloppstudenterna får tjäna innan studiemedlen börjar trappas av, måste förändras,Fribeloppef är av basbeloppet och gäller för kalenderhalvår, Defuppgår Ln, fill , Regeln innebär en rad olägenheter för studenterna.Ofta har de infe fått någon löneutbetalning före , utan hela lönenför feriearbefet kommer , Def innebär att många studenterfår sina studiemedel reducerade trots att deras inkomster Om reglerna för studiemedel långt ifrån uppgår fill två gånger . Studiemedel utgår endast av året. Mångastudenter har arbetat för sin försörjning under årets resterande månader. Detär då rimligt aft de skall kunna göra def utan aff riskera att derasstudiemedel reduceras på grund av regler som inte är ändamålsenUga, Sådana förändringar har vi krävt länge från folkpartietssida, och om regeringen kommer aff lägga fram förslag på basis avdepartementspromemorian, som går i den här riktningen, kan regeringen påräknafolkpartiets stöd, Minaföljdfrågor sammanfattningsvis är alltså tvä: 1, Kan regeringen, trots densocialdemokratiska partikongressens uttalan de, tänka sig aff lägga fram förslag om differentierade studiemedel med hänsyn fill ålder och boendekostnader? Kan regeringen tänka sig att ien framfid återkomma med sitt förslag att återinföra äktamakeprövning i studiemedelssystemet? Och vad tycker egenfligen om det förslaget? Utgångspunkten är att upp en mängd frågor, som bl, a, finns i en departementspromemoria - men somregeringen ännu infe har tagit ställning till. Detta sägs i förordet fillpromemorian och har sagts i en mängd sammanhang. Det måste också JörgenUllenhag respektera. Vi kommer atf fa ställning , när vi har fåttin remissinstansernas synpunkter. Bland dem kan finnas förslag fillomfördelningar eller kanske andra sätt atf lösa finansieringsfrågorna. Vi måstevara öppna för sådana förslag! Tydligen finns också några guldkorn i dennadepartementspromemoria, enligt , som han kan acceptera. Man måste diskutera den här frågan utifrån utgångspunktenoch medvetenheten atf många studerande har def ekonomiskt mycket kärvt.Samtidigt måste man vara pä def klara med atf def skiljer mellan grupperna ochaft def är ofrånkomligt. Visst är det lätt att lösa problemen genom atf säga: Vihöjer studiemedlen fotalt sett. Def förefaller enkelt för många aff ställa ettsådant krav. Problemet är bara atf så höga kostnader är förknippade med ettsädant fillvägagängssäft atf det är svårt atf klara det i den budgetsifuationvi har , Def är därför vi har resonerat om olika typer av differentiering.Hade vi haft en annan ekonomisk situation, hade def knappast behövts. Det här är mycket svåra frågor. De är värda en sakligdebatt. Man skall inte bara försöka göra det hela till politisk pajkastning. Jag var väl medveten om jämställdhetsaspekten när jag ladefram förslaget om äktamakeprövning och om aft def naturligtvis var eft avstegfrän jämställdhetsprincipen. Det var inte bra ur den synpunkten. Men också defskedde i en ekonomisk situafion där jag gärna vUle använda mig av möjlighetenfill en viss omfördelning för aff kunna höja totalbeloppet. får infebara rycka uf en detalj, utan systemet måste ses som en helhet. har tagit ställning i den frågan pä ett entydigtsätt. Jag har självfallet inga planer på atf lägga fram förslag om återinförandeav äktamakeprövningen. Vi skall beakta vad remissinstanserna säger. Vi kommernaturligtvis också, som socialdemokrafisk regering, aft beakta vad vår kongresshar sagt. Den delen behöver inte bry sig så mycket om. Det ärmer en sak mellan mig och min partistyrelse. Om reglerna för studiemedel AnL 65JÖRGEN (); Jag ber om ursäkt om jag lägger mig i dekontakter har med partistyrelsen. Men jag vill påstå att dethar ett ganska stort allmänt intresse. Jag hade i förrgår en debatt med utbildningsministernskollega, justitieministern. Dä gällde debatten kollektivanslutningen, I sittfrågesvar hänvisade jusfifieministern uttryckligen till vad densocialdemokratiska partikongressen har sagt. Regeringen kände sig alltsåbunden av det, och def är väl i och för sig inte så konstigt. Eftersom defrågor som diskuteras pä kongressen kommer upp här iriksdagen borde förstå aff vi som enskilda riksdagsledamöterhar ett intresse av partikongressens behandling av dem. Dä kan def också händaatf pågående samtal störs Utet grand. kunde man läsa följande referat av vadsom hände på partikongressen - jag kan friska upp minne påden punkten: "Boendekostnader och samlevnadsformer skall infepåverka studiebidragens storlek. Def beslutade den socialdemokrafiskapartikongressen efter omröstning, Def var , , som lyckades besegraparfistyrelsen efter en hård studiesfödsdebatt med försöksvoteringar pä flerapunkter, citerade framtidsfal omgenerell välfärdspolitik i stället för behovsprövning och selekfivitef, - Det måste vara en självklarhet atf kunna studera utanaff vara beroende av make eller föräldrar," Sedanförlorade parfistyrelsen uppenbarligen omröstningarna, Def är då infe så konstigt aff vi här i tar uppen debatt om vad resultatet av detta nu blir. Kongressen väntade infe på någraremissyttranden. Då kvarstår min undring; Vad kommer aff hända efter det härställningstagandet? Kan man räkna med aft de egendomliga förslag om differentieringsom kongressen sade nej fill infe återkommer i regeringsförslag? Kan manmöjligen tänka sig aft de ändå gör def? anförande tydde på aft de ändå gör def.Då är nog en mycket god prognos, , aff regeringen åter igenkommer atf lida nederlag i - def är infe bara hennes egenpartikongress som tagit avstånd från de konsfiga tankarna; det har faktisktockså företrädare för alla andra partier gjort. Men jag tycker aff det vore braom vi kunde få något mera klarhet på den härpunkten , säger aft hon var medveten om jämsfälldhetsaspekter-na när honframlade förslaget om äkta makeprövningens återinförande. Det är då egendomligtaft infe sade ett dugg om jämställdhetsfrågorna när vifidigare diskuterade den frågan i . Tvärtom ställde sigsocialdemokratiska talesmän upp och sade atf def var alldeles fel när viföreslog eft borttagande av äkta makeprövningen, och sade däinfe ett ord. Det var mot socialdemokraternas röster som vi tog bort äktamakeprövningen. Mendef är bra om den insikten ändå slutligen har nått , Def jaghakade upp mig pä var uttrycket "f, n,". Jag gör den tolkningen - ochhoppas aff utbildningsministern kan bekräfta den - aff socialdemokraterna nu engång för alla har ändrat uppfattning i fråga om äkta makeprövning; man kommerinfe att återkomma till med förslag i den riktningen. Man ställer upppå den linje som drivit. Är det en rikfig tolkning? är självfallet välkommen aff ta upp dessasfudiemedelsfrågor fill diskussion i . Problemet för mig i sammanhangetär naturligtvis atf regeringen infe har tagit ställning till de frågor somJörgen vill att jag skaU ta ställning till här och . Det är därfördet blir något ojämnt i diskussionen. vill atf alla de"konstiga" tankarna från departementspromemorian skall försvinna urvärt tänkande. Men i så fall måste jag be om några mera konstrukfiva tankar,från sida och från alla andras sida, om hur man skall göra. Fråganär svår, och infe ens folkparfiet kan ju lägga hur mycket pengar som helst påstudiemedlen, även om man gärna kommer med överbud. Man kan inte framföra såstora överbud att def löser de här mycket svåra problemen, Def intressanta meden sådan här debatt vore om vi kunde få en sakUg diskussion om vad manegentligen kan göra, som infe bara innebär aft man skall anslå en massa nyapengar som vi faktiskt infe har. AnL 67 (): Def var just därför som jag föreslog aff man skulle höja totalbeloppetfill , Jag sade aff def var rimligt att gå vidare sedan - def har vimotionerat om. Vi har också sagt atf bidragsdelen skall vara kvar, och vi hartagit upp den vikfiga problemafik som gäller ferieinkomster, Def tycker jag påalla tre punkterna är konstruktiva bidrag fill debatten, svarade infe riktigt på min andra fråga.