prot · G809157 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagskulle faktiskt vilja heja på och be honom att så gott det gårfa itu med denna fråga. Från min och folkparfiets sida är vi beredda atf hjälpatill. Frågan är nämligen mycket besvärande, och det är svårt atf hitta skäl föratt denna ordning skall fortsätta att gälla. Det är mycket angeläget aft fråganfår en lösning - både med socialdemokraters och andras hjälp. Omden fortsatta planeringen av den administrativa beredskapen på arbetsrättensområde Överläggningenvar härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1984/85:597 om den fortsatta planeringen av den administrativaberedskapen på arbetsrättens område har frågat mig om när ett resultat kan föreligga av arbeteti den tillsatta s, k, beredskapsdelegationen som har fill uppgift aftleda den fortsatta planeringen av den administrativa beredskapen påarbetsrättens område. Delegationensarbetsuppgift består av tre delar: aft lämna förslag till nödvändiga ändringar i denarbefsräffsliga lagsfiftningen för krigs- och beredskapsfillstånd, atf medverka till beredskapsavtal för dekollekfivavtalsbärande parterna och att lösa organisatoriska frågor dels för deverksamma myndigheterna, och bl, a, då förlikningsmannaväsendet, dels förparterna på arbetsmarknaden på olika nivåer och i relationen sinsemellan och iförhållandet fill totalförsvarefs myndigheter. Arbetet har fill aft börja med inriktats på attutarbeta ett förslag fill en arbetsrättslig beredskapslagstiftning, delvis avfullmakfskarakfär. På den punkten föreligger sedan någon månad eft fullständigtutkast till lagstiftning. Förslaget bedöms i delegationen i desshelhet, Def blir sedan Omden fortsatta planeringen av den administrativa beredskapen på arbetsrättensområde aktuellt att höra lagrådeti ärendet innan förslaget föreläggs i en proposifion. Vadsedan gäller arbetet med de organisatoriska frågorna har delegationenssekretariat presenterat de utgångspunkter som från statsmakternas sida kananges för organisationernas egen planläggning. Detta arbete går in pådetaljerna. Vidare skall parternas närmare arbete med beredskapsavfalenslutföras. Jag anser att starka skäl talar för atf såväl lagförslaget somhuvuddragen av beredskapsavtalen och de organisatoriska frågorna sedanpresenteras i ett sammanhang för . Jag räknar med atf delegafio-nensresultat bör kunna föreligga under nästa . Sedan kan detaljfrågorkvarstå som kan behandlas anfingen i eft fortsatt arbete i delegationen, isärskilda arbetsgrupper eller under totalförsvarsmyndighefernas ledning. 89 (): Jag tackararbetsmarknadsministern för svaret. Bakgrundentill frågan är atf utvecklingen på det arbefsräffsliga lagstift-ningsområdetunder 1960- och 70-falen har varit mycket snabb. Följden av detta är ettomfattande lagkomplex på arbetsrättens område. Samtidigthar de fackliga organisafionerna på både arbefsfagar- och arbetsgivarsidanbyggts ut till en stor administration, Defär nödvändigt att också arbetsmarknadens parter medverkar i totalförsvaretsplanering och aft regler utarbetas för arbetskraftens utnyttjande vidberedskap och krig. Enberedskapsdelegafion under ordförandeskap av statssekreteraren iarbetsmarknadsdepartementet, , arbetar med dearbefsräffsliga reglerna i krig. Frånmyndighetssidan - närmast försvarsstaben, överstyrelsen för ekonomiskt försvaroch - fanns eft underlag förönskemål om dispenser från gällande lagsfiftning vid beredskap och krig.Avsikten var aft under en stor stabsf jänstövning pröva de nya reglerna,men detta förföll eftersom något utkast till sådana regler ej fanns aft tillgå. Nufick jag för sedan erfara att delegafionen i sin helhet inte har haftnågot sammanträde . Och rann mig ett gammalt dansk ordstäv iminnet. När den onde ville aftintet skulle ske tillsattes strax enkommitté. svar har jag fått den uppfattningen atf man i ganska storomfattning arbetar utanför delegafionen och aff arbefsmarknadsm.inistern gärnavill påskynda arbetet samt atf vi borde ha åtminstone ett utkasttill arbetsrättslig beredskapslag underställt lagrådet och därefter . Detvore skäl att redan under höstsessionen få en sådan lagstiftning på dettaområde. Man kanske infe nödvändigtvis måste sammanföra alla frågorna till ettgemensamt verk. Jag är emellertid tacksam för svaret och hoppas aft arbetetfortsätter med skyndsamhef. Överläggningenvar härmed avslutad. 24 § Svar på fråga1984/85:586 om betydelsen av räntehöjningen m. m. för arbetslösheten har frågat mig hur många arbetslösa regeringen harräknat med blir följden av räntehöjningen och de föreslagna ekonomisk-politiskaåtgärderna. Densvenska ekonomin kännetecknas av stark expansion, ökad produktion ochinvesteringar. Underskottet i statsbudgeten har reducerats och sysselsättningenutvecklats positivt. Den snabba uppgången avimport, konsumtion och valutaufflöde gjorde det nödvändigt atf vidtaekonomiskt-politiska åtgärder. Om dessa insatser inte hade safts in, skulle deekonomiska balansproblemen har förvärrats med påtaglig risk för den framtidasysselsättningen. Sedanandra halvåret har sysselsättningen ökat markant somarbetslösheten har gått ned. Dessutom har de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernakunnat minskas. Det finns ingen anledning aft tro att de nu föreslagna finans-och penningpolifiska åtgärderna kommer aff bryta denna utveckling. Ombetydelsen av räntehöjningen m. m. för arbetslösheten 91 (vpk): Jag tackar för svaret. Även från vpk:s sida inser vi naturligtvis atfnågot med riödvändighet måste göras gentemot def valutautflöde som harvarat . Det som vi här och i de tidigare frågediskussionerna harvarit kritiska till är den urskillningslöshet som den hör typen av medel fillföljd av sin natur innebär. Åtgärdernadrabbar nämligen infe bara dem som har överkonsumerat eller överinvesferat utanäven dem som så att säga sörjer för den ordinarie sysselsättningen och för detekonomiska livet i normala former. De drabbar också, som fidigare framhållits,infe minst de kommuner som har varit mest ambitiösa och som - trots att dekanske inte haft den bästa av ekonomier - har varit noga med aft sköta sinasociala och arbetsmarknadspolitiska åligganden. Dettager mig anledning att göra en reflexion kring den problematik rörande denekonomiska polifikens medel som den här situafionen visar på. Vihar alltså ett läge där man på mycket kort sikt ställs inför problemet att manmåste minska en viss överefferfrågan i toppen eller i varje fall i en del avekonomin, Samfidigt finns det ju, arbetsmarknadsministerns optimistiska bildtill trots, en kvardröjande strukturell arbetslöshet i samhället, förvisso inteså svår som i men som vi har väldigt svårt aft bli av med. Trotsbehovet av aft på kort sikt kapa av en viss överefterfrågan finns det alltsåett behov av att på litet stärka den allmänna nationellaefterfrågebasen för att komma till rätta med den besvärande kroniskarestarbefslöshet som är så typisk för de västeuropeiska ekonomierna iallmänhet, även om den som sagt är mindre i , Saken kommer i ettspeciellt ljus genom att många bedömare tycks vara Om betydelsen av räntehöjningen m. m. för arbetslösheten överens omaft vi nu befinner oss i början av en viss vändning av konjunkturen och så atfsäga har passerat en topp. Det kan ju ge anledning till aft för framfida behovdiskutera huruvida man infe i sådana här situationer måste ha merdifferentierade medel. Man kanske måste - för aft stoppa sådana tillfälligavalutaflöden - söka andra medel än räntan. Man kanske behöver ha en hårdarestyrning av valufahandeln eller laborera med speciella typer av konton förutrikes betalningar som man kan avgiftsbelägga eller stimulera allteftersombehovet växlar, Def väsenfliga är dock vad som fidigare framhållits - atfbåde ur arbetsmarknads- och fördelningspolitisk synpunkt är det viktigt aftdenna räntehöjning blir fillfällig och atf man kan återgå till ettlägre ränteläge. Får jag säga att läget på arbetsmarknadenhåller på aft förbättras - och har gjort def stadigt under detta år, Defbetyder infe aff vi från regeringens sida skulle ha avmattats i våraansträngningar atf ytterligare förbättra läget. Vi har kvarvarande problem påarbetsmarknaden, det har vi aldrig förnekat, och vi kommer atf fortsätta aftjobba med dem. Det finns också en långsiktig strukturell negafiv utveckling,precis som sagt. En del av de generella instrumenten är också trubbiga. Detär kunskapen om detta som bl, a, föranlett att, till skillnad frånmånga andra länder, ha en väl utvecklad arbetsmarknadspolitik där vi mer kanrikta insatserna. Man skulle på många andra ställen vara betjänt av aftutveckla arbetsmarknadspolitiken ytterligare. Vi kan ur många synpunkter säga aff det inte är särskiltroligt att höja räntan. Det har varit många diskussioner om detta, men viskulle ha gjort också sysselsättningen en otjänst om vi hade varit en passivregering och låtit detta utflöde av valutor passera. Def hade inte varit fillgagn för sysselsättningen, varken på kort sikt eller på lång sikt. 93 (vpk): I det sista.kan jag i och för sig instämma.Def problem som denna situation visar och som ger oss möjligheter fill vissapedagogiska slutsatser för framtiden är att det finns en inneboende konfliktmellan denna typ av trubbiga temporära åtstramningsåtgärder å ena sidan och detlångsiktiga behovet att komma till rätta med den strukturellt betingadearbetslösheten å den andra. Därför måste man se upp med den risk som finns.Om det är riktigt att en vändning av konjunkturen är på väg internationellt -det finns ju många kurvor och bedömningar som är överens om aft man kan sesådana tecken - kan det innebära svårigheter för betalningsbalansen hos mångaav handelspartner. De kan då reagera med åtstramningspolifik somindirekt drabbar oss. Då kan vi inte fortsätta med ytterligare skärpning avdenna typ av åtstramningsåtgärder utan affriskera aff allvarligt skada den sysselsättningspolitiska målsättningen. Detproblemet måste man diskutera på ett mera djupgående och differentierat sättoch lära sig av den här dubbelbottnade situationen. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1984/85:582 om sysselsättningen i Kindakommun Om sysselsättningen i kommun har med anledning av enförestående utflyttning av ett industriföretag från kommun frågat mig vadjag ämnar göra för att en nöjaktig lösning skall nås och för aff hindra enkatastrof för kommunen. I vårt ekonomiska system är det företagen som beslutar omlokaliseringen av den egna verksamheten. Om ett företag beslutar sig för affflytta sin verksamhet har staten begränsade möjligheter aft hindra detta. Länssstyrelsen i länförfogar över medel för regionala utvecklingsinsatser. Dessa medel kan användasför utveckling av sysselsättningsskapande projekt, fill glesbygdsstöd samtfill investeringsbidrag fill företag i samband med investeringar. Enligtlänsstyrelsens egen priorifeing kan investeringsbidrag lämnas tillindustriföretag i kommun. Jag vill också erinra om de resurser som denregionala utvecklingsfonden och länsarbetsnämnden förfogar över för attåstadkomma en gynnsam utveckling av näringsliv och arbetsmarknad i länets olikakommuner. 95MONA SAINT (): Jag vill tacka industriministern för ettallmänt hållet och intetsägande svar på denna mycket konkreta fråga, som ju ärakut. Bakgrunden till min fråga är den att stafliga medel, 3;6milj. kr., har satsats i Kisa för aft åstadkomma den indusfrietablering som ,, riskerar atf förvandlas fill en industrinedläggning. Jag konstaterar i min fråga atf staten har detövergripande ansvaret för sysselsättningen i landet fotalt. Men regeringen haräven eff strikt ansvar för def stadiga engagemanget i olika näringslivsinrikfadeåtgärder, som detta i Kisaverken, numera Euroheaf. Om det skall vara någonmening - och det skall def - med statliga stödåtgärder, måste regeringen följaupp, känna till och se till att gjorda investeringar och insatser förvaltas välbckså fortsättningsvis. Under alla omständigheter får staten inte medverkatill aff partiskt fa ställning för en kommun och negligera en annan. Dåvarande Parca lokaliserades till Kisa i en"skräddarsydd" industrilokal i syfte atf komplettera ett förut ensidigtnäringsliv i kommunen, baserat på skogsråvara och trä- och pappersindustri. För kommun får detta en effekt som skulle motsvaras av aft9 000 arbetsfillfällen förlorades i . För kommun innebär defgivetvis ett sviktande skatteunderlag, men främst aft nittiotalet familjer Om sysselsättningen i kommun blottställsoch atf femtiotalet villor nödgas utbjudas till försäljning. Det betyder ettåterfall fill ett odifferentierat näringsliv, med den risk detta innebär i enförestående lågkonjunktur, som redan är märkbar. Min fråga fill industriministern gäller därför trygghetoch framtid för de anställda. Den gäller kommunens möjligheter att fortleva ochutvecklas. Den gäller framför allt statens ansvar i denna situation. Den gällerockså statens löften till ägaren av Euroheaf, , om frisläppandet avinvesteringsmedel för atf balansera och kompensera statens överenskommelsermed i t. ex. En, efter svenska förhållanden, gigant med 43 000anställda borde lätt kunna erbjuda ersättningsprodukter för den tillverkningsom nu hotas i Kisa. Staten har för övrigt ett annat förflutet i Kisa-nedläggningen av postgirots sfansfilial . Även den gångendrabbades nittiotalet anställda. Staten var arbetsgivare. Någotarbetsgivaransvar togs inte den gången för nedläggningen eller för dearbetslösa. Det finns möjlighet nu aft sona dessa 1970-talefs försyndelser. Vilket forflöpande ansvar anser sig regeringen ha förgjorda stödåtgärder i Kisaverken, numera Euroheaf? Kommer regeringen atf ta uppen dialog med företagsledningen i ärendet? Kommer regeringen för övrigt atfmedverka till stafliga satsningar i någon form vid Euroheaf i , t. ex.till lokaler? I Blekingepressen falas def om"framfidssatsningar". Man skall då notera att flyttningen för Kindasvidkommande betyder näst intill katastrof, och under alla omständigheter socialoch ekonomisk nedrustning. Det är möjligt att frågeställaren harspeciella kontakter med företaget, som för henne har bekräftat att enhetenkommer atf flyttas. Företagsledningen har för industridepartementet meddelatatf diskussioner pågår men atf något beslut ännu infe är fattat. Statenmedverkar inte fill en eventuell flyttning. Staten har inte begärt atfföretaget skall flytta fill . Regeringen kommer inte med t. ex. lokaliseringsstödatf medverka fill aft företaget flyttas eller etableras någon annanstans. Jaghar sagt i denna kammare atf denna regering infe kommer aftmedverka fill atf flytta på arbetslöshet. Om man drar ut konsekvenserna avdef inlägg som har gjort, kommer osökt frågan om hon verkligenmenar aft företagens beslut om lokaliseringen av den egna verksamheten, . ex. var någonsfans ett företag skall minska eller öka sin verksamhet, skulleunderställas en statlig verksamhet för godkännande. Det vore i så fall eft nyttinslag i vår ekonomi. Jag undrar om verkligen har tänkt igenomvad hennes resonemang skulle leda till i konkreta fall. 97MONA SAINT (): Jag vill tacka industriministern för attregeringen infe avser att medverka i nya stöd till sedanarbetstillfällen har föröffs i Kisa. Jag vill också säga atf jag respekterardet som står i andra stycket i svaret om atfföretagen själva är suveräna aff besluta om var de etablerar sin verksamhet. Vad jag har sagt är ungefär aff- det finns ju eft sådanttalesätt - man infe skall elda för kråkorna. Om man nu har satsat statligamedel här, så har väl staten eff intresse av aff dessa medel kommer fill nyttaäven fortsättningsvis och inte bara när de sätts in på en vi.ssort eller i ett visst företag? I går hade styrelsen i Euroheaf sitt styrelsesammanträde.Man tog dock infe beslut i detta ärende, utan det är en liten frist. Def finnsalltså manöverutrymme. Enligt regionalpolitiska målsättningar skall ju staten haeff samråd med de stora industriföretagen i . Jag har efterhört om detär så aff regeringen avser atf föra en dialog med företaget om möjligheternaatf lägga in andra produkter i Kisa och . Om sysselsättningen i kommun '98 Industriminister : Def är inom ramen för detta samråd som vi harfått uppgiften från företagsledningen atf def är fråga om diskussioner och atfnågra beslut ännu inte är fattade. gör dock i sin fråga gällandeatt företagsledningen skulle ha fattat ett sådant beslut, och det var därför jagsade atf möjligen har bättre information från företagsledningenän vad industridepartementet har fått inom ramen för lokaliseringsstödet. Sedan är det självfallet så atfstaten skall ställa utomordentligt stora anspråk på de företag som lokaliserarsig fill en plats med hjälp av lokaliseringsstöd. Sådana beslut följer vi uppmed jämna mellanrum, bl. a. inom ramen för lokaliseringsstödet. Jag vill gärnasäga atf denna regering har skärpt den uppföljningen, bl. a. till följd avtidigare händelser, då företag har tagit ut lokaliseringsstöd för aft etablerasig på en plats och sedan beslutat lägga ner. Vi vill minska risken för eftsådant handlingssätt. 99MONA SAINT (): Jag kände fill atf beslutet var överhängande.Det skulle ha tagits i går. Dess bättre skedde infe det, och därför finns detalltså fortfarande ett manöverutrymme aff lägga hit någonform av ersäffningsproduktion. Det är det som jag tycker atf regeringen börkänna ansvar för och medverka fill, eftersom man har varit med om att lägga nernära 4 milj. kr. i bara detta företag. Man har lagt ner 20-25 milj. kr. i Kindakommun i form av olika stöd sedan 1970-falet. Ända sedan glesbygdspoHtiken ochstödverksamheten startade har def funnits behov av aft stödja kommun. Det vore eft dråpslag mot kommunen om den här industrinskulle flyttas ner till . När jag nu ser aff harinfunnit sig, skulle det kunna ligga nära fill hands att misstänka aft härföreligger någon form av statlig svågerpolitik - men det har j u nyssdementerats aft så skulle vara fallet. Jag kanbara dra den slutsatsen atf industriministern inte ställer sig Om betydelsen för arbetsmarknaden i avåtgärderna mot valutaexporten främmandeförde kontakter som länsstyrelse och kommun givetvis kommer aft ta i dettaärende - kanske bl. a. genom aft vara frikostig med länsanslaget. Det här är juinte något som löses , utan det måste lösas - eller åtminstoneunder sommaren. Överläggningen var härmed avslutad. ' 26 § Svar på fråga 1984/85:587 om betydelsen förarbetsmarknaden i av åtgärderna mot valutaexporten har frågat mig hur regeringensåtgärder för aft stoppa kapitalägarnas valutaexport kommer att drabbaSjuhäradsbygdens löntagare. Regeringens åtgärder för atf stoppa valutautflödef urlandet måste ses i ett större sammanhang. De åtgärder som regeringen vidtagit är generella i denmeningen atf de på ett eller annat sätt drbbar varje svensk medborgare. Syftetmed åtgärderna är atf begränsa den privata konsumtionsökningen, öka sparandet,förstärka bytesbalansen och motverka valutautflödef. Regeringens ekonomiska politik och industripolitik hartagit sikte på aft skapa grundläggande förutsättningar för aft uppnå långsiktigbalans i den svenska ekonomin. Betydande framgångar har uppnåtts på denna väg.Detta är till gagn såväl för löntagare som övriga medborgare ilandet. Regeringen kan emellertid inte avstå från mer kortsiktigt inriktadkonjunkturpolifik i syfte aft undvika flaskhalsproblem och överhettningstendenser. Åtsframningsåtgärderna skall alltsåses som en temporär korrigering av efterfrågetrycket och en omfördelning av denekonomiska tillväxten över tiden. Def finns ingen anledning aft tro aft åtgärdernafår någon annorlunda betydelse för löntagare än för löntagarei andra delar av landet. 101JÖRN (vpk): Jag tackar för svaret. Jag har trott mig förstå att blev någotförvånad över den säregna vinklingen i frågan. Om det kan vara fill någon tröstkan jag säga atf def infe är jag som har formulerat frågan. Men def hindrarinfe att det finns en viss tanke och en viss idé i den. Den här typen av åtgärder - som kan vara nödvändiga urgenerella ekonomiska synvinklar - slår med speciell styrka på alla sådanaverksamheter där def finns andra typer av problem, där man harstrukturella problem. Den slår på sådana verksamheter som är beroende avsamhällets regionalpolitik, jordbrukspolitik osv. Def är litet grand från denutgångspunkten som vi har väckt frågan. Det gäller naturligtvis inte baraSjuhärads- bygden utan många andrabygder och verksamheter. Socialdemokraternaoch vpk har samverkat för en förbättring av Norrlandsstödet, som ju ären form av regionalpoHtiskt stöd åt Norriands jordbruk. Vi har också gemensamtbildat majoritet för de nya ekonomiska ramarna för regionalpolitiken. Vikommer inte ifrån att den här typen av ganska drastiska åtgärder har deneffekten att de försvårar eller neutraliserar verkningarna av dessa .långsiktigt positiva åtgärder. Det är mot den bakgrunden som man skall sefrågan. Defåterstår väl för mig egenfligan bara atf instämma i det som har betonats härflera gånger när vi från olika utgångspunkter har diskuterat problematikenkring en åtstramningspolifik: Räntehöjningen skall bli en temporär företeelse,och om det internationella konjunkturläget och läget för de olika västländernasområde när det gäller betalningsbalans skulle pressa fram en tendens till etthögra ränteläge mer kontinuerligt, då måste man på något sätt finna motverkandeåtgärder. Det är inte tillräckligt med enbart generella medel - det kan jag hållamed om. Det är därför som vi bedriver en aktiv industripolitik,regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik. Detta vet jag också aft vi äröverens med om. Vi satsar även akfivt på tekoindustrin - ochdetta har vi Hkaså varit överens om här i kammaren. Överläggningenvar härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1984/85:607 om sysselsättningen vid i har frågat mig om min syn på den inträffade konkursenvid och vad jag är beredd att göra för atf räddaarbetstillfällena vid sågverket. Som frågeställaren påpekar har Lövas sågverkförsatts i konkurs. När en konkurs inträffar, inträder konkurslagensbestämmelser, varvid en konkursförvaltare utses. Det är inte min uppgift atthär i kommentera detta enskilda fall. Jag måste utgå ifrån attinblandade parter agerat i enlighet med gällande lagar och andra bestämmelser.Statens industriverk har, enligt vad verket uppger, infe påverkatkonkursförvaltaren att agera för en nedläggning av företaget. 104 (): Jag tackar industriministern för svaret, även om det inte inger såstora förhoppningar. Vid den fidpunkt då jag skrev frågan var utsikterna skulle kunna nå en positiv lö,sning fortfarande goda. 7Riksdagens protokoll 1984/85:157 Om undersökning, av utskottsledamöters kunskaperbeträffande SIFU medger aftde är betydligt sämre just . Men def finns ändå, som jag ser def, vissaprincipiella frågor som vi borde kunna diskutera här. Bakgrunden är den konkurs som skedde vid ,med 35 anställda. En av orsakerna till konkursen var aft företaget hade gjortganska stora investeringar och därför kommit i en likviditefskris. Def varalltså eff sågverk som hade bra förutsättningar aft leva vidare, om en köparemed ekonomiska resurser kunde träda fill. Det fanns också goda möjligheter fördetta. Utvecklingsfonden i länet arbetade intensivt med frågan. Så gjorde ocksåkommunen. Staten och industriministern kommer in i bilden närstatens industriverk, som hade en fordran hos företaget, i detta läge ställdekrav på atf de gamla ägarna skulle godkänna ett eventuellt köp. Men banken ochkonkursförval-faren hade uppenbarligen infe samma uppfattning. Därför löste manut industriverket, för att på det sättet kunna agera litet friare. Jag kan intetolka deras handlande på annat sätt. Detta ledde till att man kunde säljasågverket till en aukfionsfirma, som slaktar företaget och lägger ner def. Def principiellt felaktiga i detta ärende är atf det intefanns någon kontakt meHan industriverket och utvecklingsfonden.Utvecklingsfonden blev uppenbarligen överraskad av att industriverket togtillbaka sitt krav aff de gamla ägarna måste ge sitt medgivande fill denförsiäljning som skulle ske. Def fanns nämligen , såvitt jagkan bedöma också på ett tillräckligt fidigt stadium, anbud som väl översteg densumma som företaget slutligen såldes för.