prot · G809158 · 1984-12-31 00:00:00 — Desenaste dagarna har avslöjat hur splittrat, i viss mån, detsocialdemokratiska partiet är beträffande energipoHtiken, Det är inte bara deandra partierna, som nämnde , utan ocksåsocialdemokraterna som slits sönder av en inre oenighet. Näringsutskottetsordförande , med lång politisk erfarenhet och en avsocialdemokratins mest erfarna energiexperter, uttalade sig i ifredags. Han sade: "Det är inget fel att ange årtal som en målsättning,men årtalet kan inte betraktas som definitivt." Wååg säger att efterolyckan i har "inget oroväckande inträffat" ochfortsätter: "En svår härdsmälta behöver inte innebära katastrof. Dessutomhar vi lärt mycket om säkerhet ," tror attkärnkraftens livslängd sannolikt är längre än . Han anser att kärnkraftenkan bli en bra energiform, säger vidare i DN-intervjun: "Viskulle behöva en reaktor som förbrukar sitt eget farliga avfall ungefär som en bridreaktor och samtidigtär lika säker som en securereaktor," Wååg tror, i motsats till BirgittaDahl, atf en folkomröstning skulle ge ett annat resultat än förra gången. Underden har två opinionsmätningar givit klart vid handen att det ärpå det här sättet. Bara en av tio svenskar tror att kärnkraften stoppas år 2010som uttalat. Av en IMU-undersökning som presenterades i DagensNyheter i går framgick att fler personer är positiva tiH kärnkraft än1980, Jag tror, att om man skulle gå runt och intervjua riksdagsledamöterna ochfå ärliga svar av dem, skulle resultatet bli detsamma. Jag har faktiskt ställtfrågan till riksdagskolleger från andra partier om de tror på en aweckling och harfått många negativa svar. Därför,herr talman, är inte uppfattning något som han står ensam förinom sitt parti, Och i en kommentar i anslutning till en dementi i lördagssäger atf han infe blivit direkt felciterad i , Vemstår för den socialdemokratiska energipolitiken här i ? Är detenergiministern eller näringsutskottets ordförande? Det vore värdefullt att fåett besked i denna fråga. Näringsutskottetsbetänkanden på energipolitikens område blir allt tjockare . Detkan inte vara rimligt aft skall lägga sig i så många detaljer påenergins område som vi just nu håHer på med. Alltmer udda och egendomHgaförslag ser dagens ljus. De partier som står för en snabbare aweckling - vilkaär alla utom - inser allt tydligare aft deras energipolitik ärfelaktig. Desperata griper de tag i varje halmstrå, varje torvtuss och varjealmska, stagar upp dem med olika former av stöd för att det hela inte skallblåsa all världens väg i väntan på vinden som inte finns de där klara, kallavinterdagarna då vi sitter inne i den goda värmen, kurar vid TV-n och videonmedan kaffet kokar på elspisen, diskmaskinen går i köket och glassen till barnenväntar på att tas ut ur frysen. Det känns skönt att kunna luta sig emot en moderat energipoHtik somframöver kan skapa garantier för en god tillgång på el fill låga priser förbåde svensk indusfri och enskHda elkonsumenfer. Globalfsett fortsätter kärnkraften sin frammarsch. Den svarar nu för av världenselkraftsproduktion. Länder som och har fortsatt den imponerandeoch frariigångsrika kärnkraftsutbyggnaden, , och harnått andel kärnkraft i sin elproduktion, I , ochNederländerna har det politiska intresset för kärnkraftsufbyggnad ökat. Runt omoss ute i världen bygger man ut kärnkraften. ökade den ,vUket inte är någon liten ökning. Totalt har kärnkraften genererat t,o, m, 1984, Kraftreaktorerna ute i världen har gått i sammanlagt 3 500reaktorår. Om den kärnenergi, herr talman, som producerats skulle ha ersattsmed kol, skulle kol ha gått åt, Atfbara ersätta den svenska kärnkraften med kol skulle innebära en kolimport på 17miljoner ton . Det skulle ha försämrat vår redan dåliga bytesbalans med8-10 miljarder kronor. Def skulle också ha försämrat vår miljö. Aska, slagg ochavsvavlade produkter på skuHe lagras, svavel,kväveoxider, kvicksilver, arsenik, kadmium och bly skulle ha spritts med vinden, ut i vårvackra natur. Det är inga uppgifter som lämnar i sitt anförande.Det här har vi fack vare kärnkraften undvikit. Ändå har jag inte berört koldioxidensom kan få oväntade, ännu ej klarlagda, effekter på klimat och miljö. Heladen svenska energipolitiken har gått snett. Den trampar vatten eller kipparefter luft. Den är i den tappning som majoriteten i står för enolycka för den svenska ekonomin, en hämsko för sysselsättning och industriellutveckling, för att inte tala om den negativa inverkan den har på vår miljö.Hur skall vi under de första fio åren ha råd att stänga den enakärnkraftsreaktorn efter den andra som skulle kunna gå i både fio och femton årefter ? Vi skulle alltså dra på oss en energimerkostnad på 10 miljarderkronor , som avvecklingen trots aHt kostar, eftersom kol utgör ettalternativ, och klara av att betala alla våra statsskuld-räntor ochbrottas med de problem en snabbt åldrande befolkning ger upphov till. Nej,herr talman, energipolitiken får inte länge fill tillåtas leva sitt eget liv.Energipolitiken - en viktig del av den grund på vilken den svenska välfärdenvilar- måste fogas in i ett vidare sammanhang. Mången fler än näringsufskottetssocialdemokratiske ordförande måste vara beredd och ha mod aft ompröva sininställning till kärnkraften, Reakforsäkerheten har ökat. Reaktorernaslivslängd är längre. Effekten från reaktorerna har blivit högre. Miljöriskernai samband med förbränning av kol, torv och olja är mycket, mycket allvarligareän man trodde omkring 1980, Vi har inte råd med några i svenskpolitik. Det behövs mera av realism och mindre av önsketänkande och partitaktikpå energipolitikens område. Vimoderater hävdar att för sitt välstånd är beroende av en godenergiförsörjning. Denna garanteras bäst om marknadsekonomiska principertillämpas inom energiområdet, Stafliga ingripanden som vidtagits har visat attutvecklingen av marknadspriserna på energiråvarorna utgör det vikfigaste ochmest effektiva styrmedlet vid valet av energislag och för sparande. Vattenfallsgeneraldirektör delar vår uppfattning. Det framgår av hans första krönika i Vii , Under rubriken i centrum framhåller han marknadensbetydelse för aft klara ut konkurrenskraften och uthålligheten hos olikabränslen. GeneraldirektörNyquist konstaterar att bildades med avsikten aft tillhandahållabillig elkraft för expansion av den svenska industrin, El har, sägergeneraldirektör , varit en viktig komponent i utbyggnaden av det modernavälfärdssamhället. God fillgång på billig elkraft är än av mycket storbetydelse för svensk indusfri och samhällsutveckling. De svenska elpriserna ärbland de lägsta i världen. Det innebär aff den elkraffsberoende svenskaindustrin kan ha ett hyggligt konkurrensläge trots atf kostnadsläget i övrigtkan vara besvärande. Den gynnsamma utvecklingen av elpriserna har vi naturligtvisvattenkraften och kärnkraften att tacka för. På ett annat ställe säger generaldirektörNyquist, att om vi får tillstånd att höja elproduktionen från våra befintHgakämkraftverk och fullfölja det beslutade vattenkraftsprogrammet ärelförsörjningen tryggad . Först när vi måste ta till nyakraftslag, exempelvis vindkraft eller kolkondens i större omfattning, finns detrisk för stigande priser. Chefenför konstaterar också att höga internräntor i företagen bromsar meralångsiktiga industriella energilösningar som skulle leda tiH betydandebesparingar. Den tvåprocentiga räntehöjningen, föranledd av en dåligt fördsocialdemokratisk ekonomisk politik, bidrar inte till atf en mera energisnålproduktionsteknik införs i . Regeringens ekonomiska politik motarbetarde i och för sig orealistiska mål som regeringen ställt upp för svenskenergipoHtik, Socialdemokraterna spår, men marknaden rår. Elförbrukningen fortsätter att öka, 1983 var ökningen , 1984 varden högre än 1983, och ligger ökningen högre än1984, En sjuprocentig ökning är detsamma som hela eller Oskarshamn3, Elförbmkningen är högre än de prognoser på vilka BirgittaDahls energipolitik vilar, och det är hon medveten om. Dengångna kalla vintern har avslöjat svagheterna i svensk elförsörjning. Detbekräftade i sitt inledningsanförande, när hon beskrev vilkapåfrestningar den kalla vintern hade på betalningsbalansen, behöveralltså den elproduktionskapacitet som vi har, inkl. , 3och en framöver reparerad . Ända in i av maj har vivarit tvungna att köra oljekondenskraftverken i och ,Vattenmagasinen är i princip tömda. En dålig vårflod och en torr sommar - vihoppas väl alla, herr talman, på en vacker sommar - och vi går mot en vintersom skulle innebära verkliga påfrestningar om inte och 3fanns. Det som Linje 3 förespråkade i folkomröstningen , med allkärnkraft avvecklad 1990, alltså , vore inget trevligt land att bo i. Enannan sak vi lärde oss av den kalla vintern var att när det var som kallast ochelbehovet var som störst, blåste det som minst, förslag attsatsa på vindkraft, som hon i och för sig i sitt inledningsanförande väldigtlätt passerade förbi, kan inte ens själv tro på. Hon kan alltförmycket om energi för att göra det. Förslaget är framtvingat enbart för att fåden socialdemokratiska energiekvationen att gå ihop. Vid sidan av regeringensförslag finns i näringsutskottets betänkande reservationer från varje parti. Vimoderater tror inte särskilt mycket på vindkraften i dagens läge. Vindkraftenkommer att kosta , med andra ord, den kommer att varadyrare än kolkraften, som i sin tur är dyrare än vattenkraft ochkärnkraft. Vindkraftspolitiken präglas av korsdrag. Möjligen kan den ge Htestatisk vindkraftselektricifet, men inte kan den tillgodose behovet av el iframtiden. Vi måste samla på oss mera erfarenheter om vindkraften. Risken ärstor att de som sår vind får skörda storm. Jag går förbi vattenkraften, som senare kommer attberöra. Jag vill dock principiellt konstatera att vi moderater säger nej till utbyggnadav de fyra orörda Norrlandsälvarna, Det kan vi göra eftersom vi hyser så starktilltro till teknikernas förmåga att utveckla kärnkraften och göra deneffektivare, så att den slutliga parentesen för kärnkraften kan sättas någongång , Detär, , ologiskf atf hävda å ena sidan att den tid som gått sedan enviss anläggning togs i bruk infe bör vara avgörande för när den tas ur drift,och å andra sidan aft allt skall vara slut , Allmänheten har genomskådatsocialdemokratins spektakel. Likaså har , När inser hennes inställning är ohållbar? Vadgäller kol är vi moderater synnerligen restriktiva. Helst skulle vi säga nej,men av hänsyn till behovet av miljövänliga kolbränsleanläggningar i många andraländer och med vetskap om vår egen goda industriella teknik på området behövervi öppna möjligheter för svensk industri aff bygga en referensanläggning iSverige, Men om den skall ligga i Vårtan i kan man fråga sig. Medriksdagsbeslutet i botten har inte poHtikerna i så många alternativatf välja mellan. Moderaternai har försökt bromsa kolintrodukfionen. Man har satsat och drivit pånär det gäller utvecklingen och användningen av värmepumpar, I första handville man ha hetvatten från Forsmark, När det föll talade man förSecure-reaktorn, en sinnrik och säker svensk industriell skapelse, som skullekunna lösa problemen med energiförsörjningen i många av världens storstäder ochminska kolanvändningen, , regeringen och övriga partier"veta icke vad de göra", när de säger nej till Secure, Ta inifiativet och verka för en Secure-anläggning i ! Det skulleöppna en internationell marknad, ge oss välkomna exportintäkter, mångaarbetstillfällen och en bättre miljö, kanske inte minst i , om denskulle komma dit. Jag kan utlova ett starkt moderat stöd. Avsamma skäl som när def gäller kolet är vi ytterst tveksamma till introduktionenav torv. Den har också - som bekräftade - sina miljömässiganackdelar. Det vi har att räkna med för för produktion avel är vattenkraft och kärnkraft. Allt annat blir marginellt, om vi inte skalltillåta elpriset atf stiga. Den svenska industrins konkurrenskraft och densvenska miljön försämras. Inget parti kan med trovärdighet säga aft vi skallbevara de orörda älvarna, säga nej fill kolkraft och kärnkraft och samtidigtminska vårt oljeberoende. Det klarar vi infe. Vikan inte, som energiminister , tala om energihushållning. Vadenergiministern åsyftar är en hård ransonering av elkraft ,säger i propositionen att "den högkvalitafiva energiform somelenergi utgör måste dock i första hand användas i sådana verksamheter där denär svår eller omöjlig aft ersätta". I första hand skall den användas förindustriella processer, i spårbunden trafik och för belysning och drift avapparater. Vilka ljusa framtidsperspektiv är det inte som socialdemokrafinutlovar de svenska konsumenterna! Elbrisf och elransonering, bara för att manså styvnackat håller fast vid . Ransoneringen förberedsför fullt. Kommunernas roll är vikfig. Nr 158 väsentligt att kommunerna inom ramen för den kommunalaenergiplanering- den "'vilket gått emot, nu noga överväger, som 3 iuni 1985 sägeri propositionen, "i vilken grad elanvändningen bör begränsas till förmånför andra kollektiva system". Hur skall det bli med elen till alla våra Enersioolitiken hushållsapparater?Hur skall vi åstadkomma uppvärmning av Skall vigå tillbaka till vedspis och möjligtvis gasol? Allaär överens om att elpriset kommer aft stiga om kärnkraften skallavvecklas. Skall svenskt näringsliv behålla sin konkurrenskraft, måsteindustrin tillhandahållas el tiH lägre priser. Men def kommer att ske påkonsumenternas bekostnad. Några måste stå för fiolerna. Även detta antyderBirgitta i sin proposition. Skatteinstrumenfet skall, säger hon, användasaktivt för att styra tillgång och efterfrågan på el. Ett högre pris påhushållssidan drar helt naturligt ned elkonsumtionen, men vad är det församhälle vi då kan erbjuda de svenska elkonsumenterna? Socialdemokratinutlovar ett med elransonering, ett med exploatering av orördaNorrlandsälvar och med kolkondenski-affverk. Socialdemokratin gerenergipolitiken mera ett innehåll av ord och vind än av konkret innehåll såsomledning för det svenska näringslivefs planering. Då är, herr talman, denmoderata energipoHtiken attraktivare. Den ger valfrihet och industriellexpansion, en bättre miljö, en högre sysselsättning, en bättre bytesbalans ochett lägre elpris. Slutligen,herr talman, vill jag något beröra energiforskningen. De olyckligaställningstaganden som socialdemokrater, center-, folkpartister och vpk gjortpå energipolitikens område och som strider mot def som blir verklighet redan på1990-talet leder till slöseri. Man anslår betydande medel till forskning påområden, där chans fill framgång är små. Def är olyckligt för energiforskningenatt leva sitt eget liv. Den måste enligt moderat uppfattning fogas in i övrigforskningsverksamhet och i konkurrens med andra projekt hävda sittberättigande. Det kostar pengar aff försvara en ohållbar energipolitik, Sammasak inträffar när det gäller stödet till energin. Även om en viss tillnyktringhar skett är fantasin stor när det gäHer aff finna nya behov för stöd. Stödrycker sönder marknaden och förstör prissättningen. En utveckling påskyndasmöjligen men med produkter, som infe är helt utvecklade. Vi moderater motsätteross stödet. De gångna åren har, som tidigare nämnts, visat att marknaden,konkurrensen, är den störste pådrivaren av en förändrad och mer energisnålteknik. Energiskatternakommer att ta upp i anslutning till behandlingen avskatteutskottets betänkande nr 50, Jag yrkar bifall fill reservationerna 1, 3,14, 30, 40,44, 55 och 99, beträffande vilka jag har för avsikt att begära votering och kanske rösträkning. Övriga reservafioner från mitt parfi avstår jag från aff yrkabifall till. Det innebär dock infe atf jag tar tillbaka de krav som reses i dessa reservationer. De kvarstår alltjämt. Strävan är emellerfid aff kammaren skall kunna vinna tid vid voteringen, 16 När det gäHer näringsutskottets betänkande 27 omvissa torvfyndigheter vill jag bara helt kortslå fast att värnar om den fria enskilda äganderätten, somregeringens förslag inte innebär. Man skall enHgt förslaget kunna överlåtakoncessioner och brytning av torv fill andra än till ägarna. Vi är övertygadeom att avtal kan träffas mellan ägare av torvmarker och eventuella intressentersom vill exploatera dessa tillgångar utan att staten skall avgöra principernahärför. Jagyrkar bifall till reservafionerna 1 och 3 tHl näringsutskottets betänkande 27, I detta anförandeinstämde (). 4 () replik; Aft en tidning kan vinkla in i vad man säger ett önsketänkande i någonriktning hör till spelets något egendomliga regler, men att in i vad jag kan ha sagt och infe sagt en spricka mellan mig ochBirgitta är tämligen förvånande, känner ju mycket vältill den demokratiska process som vi tillämpar i näringsutskottet, och jag troratt han också vet hur den processen fungerar i den socialdemokratiska gruppen. Densocialdemokratiska gruppen i näringsutskottet har diskuterat med vårenergiminister utformningen av det här betänkandet långt innan det låg påriksdagens bord och på utskottets bord. Vi står gemensamt för de värderingarsom ligger fill grund för betänkandet. Självfalletstår jag som ordförande i i näringsutskottet heltbakom vad vi har sagt i utskottet, och det avviker inte i nämnvärd grad frånvad har föreslagit i propositionen. Det tillkommer dessutom intemig som ordförande i utskottet att kvälja dom över vad utskottet har lagt påkammarens bord, Per-RichardMoléns anförande bygger på en skillnad i fråga om tolkningen av begreppetriktpunkt. Jag har sagt att är en riktpunkt. Det har då tolkats av enrubriksättare i en tidning som atf def var "bara" en riktpunkt. Mankan givetvis inte säga "bara" om en riktpunkt för ett politisktbeslut. Vadär en riktpunkt? Vad kan jag ha menat? Jag har utgått från en minnesbild av hurdet gick till när jag - sannolikt som den enda här i - varAK-arbetare, Jag var utsatt are på en väg mellan och , Riktpunktenför den vägsträcka man skulle sätta ut tog man i tangenterna fill nästa kurva.Def var alltså en punkt som låg bortom raksträckan men mot vilken man siktadein de andra punkterna för att göra vägen rak. År2010 är en riktpunkt. Jag vidhåller det. Självfallet kan inte kärnkraftenavvecklas som om man trycker på en knapp. År2010 kommer den äldsta reaktorn här i landet att vara , och ett par av deäldre reaktorerna har en kvalitet som uppenbarligen inte är likvärdig med deandras. De yngsta reaktorerna kommer att vara . Var och en förståratt avveckHngen inte kan ske, med så pass olika aggregat, som om man tryckte påen knapp. 2 protokoll 1984/85:158-159 5 () replik: / Jag är tacksam för att har velat utveckla och kommenterade artiklar som stod i för . Han har inte ilördagens nummer haft anledning att ändra de synpunkter som han gav uttryck föri fredagens tidning. Detskulle, herr falman, vara värdefullt att få höra om "riktpunkt" förnäringsutskottets ärade ordförande är detsamma som riktpunkt för energiministerBirgitta . Vad anser energiministern om ordet riktpunkt? 6 (): Jag hade först tänkt ägna mig åt de övergripande delarna inäringsutskottets betänkande nr 30, därefter i huvudsak åt kärnkraftens del ienergipoHtiken och eventuellt detaljkommentarer till några reservationer, omtiden räcker till. Från vårt håll kommer sedan att ta upp övrigadelar av betänkandet. Men finns det ju onekligen läge för en polifisk debattom energipolifiken igen, efter dagens inledningsanföranden. Jag tror att det urdemokratisk synpunkt är bra atf vi tar den debatten, och då bör den inte minsttas här i . Defhar ju varit när många inte velat diskutera energipolitik - av skildaskäl. Men efter att ha hört inledningsanförandena här måste man säga sig attden tiden är förbi. De gamla klyftorna redovisas öppet. Och i jämförelse medPer-Richard Molén var ju energiministern nästan försagd, lågmäld. Def äruppenbarligen så att nu vågar tala om, var de egentligen står - ochatt de står för sig själva. Detinnebär inte atf vi andra är överens i alla frågor. Men det är en väldigtviktig distinktion som har tydliggjorts här i de inledande anförandena. Minfråga blir egenfligen: Kan det vara så, atf den oheliga alliansen mellansocialdemokrater och moderater på det här området håller på att lösas upp? JagviH vidare återknyta till en del personliga erfarenheter, saker som det harstått en del om i pressen . Jagtycker att talade ungefär som kraft-storfinansens förlängdaarm här - varken mer eller mindre. Jag syftar på de kretsar i vars knä fidigareregeringsmedarbetare saft och konspirerade motregeringskolleger. Menlåt mig till att börja med säga några ord om bakgrunden till den härdiskussionen. Den har ju börjat få litet av historiens över sig. Framtill 1975 - det är bara - hade vi i en ganska ensidigtproducenfsfyrd energipoHtik, Den innebar, enkelt uttryckt, att vi skulle brukamesta möjliga energi fill lägsta kostnad, oavsett miljö- och resurskonsekvenser,Därförvardet inte så underligt att t, o, m, energibeslut-som fattadesmot röster- innebar en fortsatt ökning av oljeförbrukningen i landet,trots aft den första oljeprischocken då hade inträffat. Mot denna poHtikställdes det alltmer preciserade centeralternativet med inriktning påhushållning och effekfivare energianvändning samt satsning på energiomvandlingmed minsta möjliga miljöpåverkan -1, ex, de förnyelsebara energikällorna. Vihar återigen från moderat håll fått höra hur litet dessa energikällor ärvärda. dag omfattande debatten kring försurning av mark, vatten och luft verkarlitet yrvaken . Men opinionsbildningen tar sin tid, inte minstinternationellt. Vi som följt de här frågoma sedan början av 1970-talet-jagtänker på i , i säkrahänder, det s. k, högnivåmötet inom FN:s ekonomiska kommission för iGeneve 1979, då konventionen mot långväga gränsöverskridande luftföroreningarantogs samt uppföljningsmötet Miljö 82 i - vet att opinionen iinternationella fora har väckts och breddats. Men vi vet också att tiden ärknapp när det gäller konkreta åtgärder. Det finns emellertid ingenting i den politiksom vi stått för som så att säga verkligheten visat varafelaktigt. Det har varit riktigt att hushålla, och att effektiviseraenergianvändningen. Viskulle ha börjat . Det var fel att låta producentintressena sålänge styra den svenska energipolitikens utveckling. Det är rätt att satsaforskningspengar på förnyelsebara energikällor som hör framtiden till. Detinnebär inte att alla kommer att ge stora bidrag till den svenska energiförsörjningen.Men de har kvaliteter som få fömekar. En del tror inte på att de ärtekniskt möjliga. Men det är en viktig utveckling, där under de gångna10-15 åren har tagit en tätplats i världen, som vi har anledning att varastolta över och som vi skall slå vakt om. Varjeframgångsrik åtgärd för att hushålla med energin, effektiviseraenergianvändningen, introducera de miljövänliga energikällorna och pressatillbaka och aweckla de miljöskadliga är avgörande för både vår energiframtidoch vår miljöframtid. Vikan konstatera att omläggningen av energipolitiken tillsammansmed oljeprischockerna 1973,1978-1979 har lett till en betydande minskning avenergiförbmkningen, I stället för förväntade -miljarder kilowattimmar -förbmkning kommer vi att ligga på omkring , siffra ärenligt en inte ännu publicerad SCB-statistik , Skillnaden mellan denverkliga och den förväntade nivån är 180 å , motsvarande tre helakärnkraftsprogram av svensk storleksordning, eller produktionen från 35 ä 40kärnreaktorer av svensk genomsnittsstorlek. Det motsvarar nästan alli utbyggd vattenkraft. Jagskäms inte ett dugg för att göra jämförelsen på detta sätt även på elsidan. Jumer el vi använder för uppvärmningsändamål, desto mer jämställd är också el medenergi i allmänhet. Denämnda siffrorna bör kompletteras - energiministern var inne på det -medoljetillförseln på , då oljans andel av svensk energiförsörjningvar , Den har gått ner till , motsvarande , , Jagtror att det är viktigt att hålla dessa gmndläggande fakta i minnet när vidiskuterar energipolitik, I annat fall kan vi aldrig nå varandra. Det är aHtsåinte tillförselsidan som är avgörande för vilken energiframtid vi kommer att få.Det är vår förmåga att använda energin på ett effektivt sätt som kommer