prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — För enförändring är det, från den frivillighet som läroplanen utgår ifrån till ettobligatorium, som uppenbarligen inte vill utesluta. Detta varmin första kommentar. Min andra kommentar anknyter till berömtill för att han sjunger vackert. Jag vill gärna instämma idetta, men tillägga att han uppenbarligen blivit lomhörd. Hör han inte vad somsägs ute på skolorna i fråga om svårigheter att stimulera alla olikabegåvningstyper på högstadiet? Hör han inte vad lärare och elever säger omönskvärdheten av att bredda möjligheten till någon form av tillval? Får jagmycket bestämt klargöra att för oss moderater finns det ingen avgörande teknisklösning för hur detta skall gå till. Det viktiga är att elevernas olikaintresseprofiler kan tas till vara och utvecklas. Till slut, : Vi skall inte tillbaka till engammal skola. Däremot skall vi dra lärdom av bristerna i dagens skola för attse hur vi skall fortsätta framåt. Vi skall ge dessa brister den uppmärksamhetsom de faktiskt förtjänar. Dessvärre ägnar sig , och mångasocialdemokrater med honom; åt ett slags förhärligande av allt i den svenskaskolan, vilket dess värre stämmer illa överens med den verklighet som GeorgAndersson til syvende og sidst är satt att tjäna. läroplan m. rn. 24LARZ (); Även jag skall runda av den här debatten. SomPer alldeles riktigt säger börjar kanske kammarens ledamöter att ledsna. Jag noterar bara att de moderata företrädarna, bortsettfrån repliker, har tagit i anspråk för att framföra sitt budskap.Det hade varit bättre om man hade använt en betydande del av till.attockså försöka förklara det budskap som man sä envetet trummar ut. Det hadevarit bra om man hade försökt att förklara hur de olika uttalandena går ihop. 1reservation 2 säger man: Åtskilliga lärare känner osäkerhet inför sinaförutsättningar att klara arbete i arbetslag. Ingen skall heller behöva tvingastill ett sådant arbetssätt. I andra sammanhang säger man att orsaken till attvi inte har vikarier i är att vi gubevars har sparat pengar, mendet klarar vi ganska enkelt genom att anlita de arbetslag som läroplanen sägeratt vi skall ha. Det är sådana motsägelser, förutom alla dem jag tidigarehar räknat upp, som gör att trovärdigheten i det moderata budskapet blir mindreoch mindre. Eftersomjag inte har fått några som helst svar på mina konkreta sakfrågor, tvingas jagatt dra den slutsats som jag har redovisat och som ganska braillustreras med ett citat ur den moderata reservationen nr 1: "Kritik utankunskaper och perspektiv blir lätt ett meningslöst självändamål," 25 (): har de moderata debattörerna kommenteratflera av mina egenskaper. Jag är glad över att inte fler moderater är anmäldapå talarlistan. Jag tycker f. ö. att min sångröst och min hörsel inte harsärskilt mycket med sakfrågan att göra. Fär jag säga att det vore oförskämt av mig atttill Per , som är ledamot av , nu i detalj säga hur detskall vara och hur vi skall ta ställning till den rapport som SÖ har i uppdragatt lämna till oss och regeringen , Överläggningen var härmed avslutad,(Beslutet redovisas efter debatten om utbildningsutskottets betänkande 5,) 26 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 5 om skoladministrativa frågor m, m. Skoladministrativafrågor m. m. 27GUNNAR (); I utbildningsutskottets betänkande nr 5dokumenteras än en gång socialdemokratins motvilja mot att människor skall fåvälja själva. Utskottsmajoriteten avstyrker nämligen en motion om attfristående skolor skall få ett med den offentliga skolan likvärdigt stöd. Än engång slår man alltså fast att man anser sig ha rätt att bestämma övermänniskors vardag och över vilka skolor deras barn skall gå i. Ytterst är det här en förmätenhet och en pretentiösövertro pä den egna förmågan, kompetensen och visheten. När socialdemokraterkonsekvent förnekar elever och föräldrar rätten och möjligheten att självavälja skola -utifrån gemensamt fastställda krav - innebär det just att mananser att ett fåtal politiker i är.bättre skickade än elever ochföräldrar runt om i hela landet att i deras speciella fall avgöra vad som ärbäst för barnens skolgång. En fråga som jag gärna skulle vilja ställatill utskottsmajoritetens företrädare är: Av vilken anledning anser ni er harätt att så kategoriskt som här sker bestämma över andra barns skolgång? En andra fråga som jag skulle vilja ställa är: Vilkenkunskap och vishet har ni, som inte landets föräldrar har och som gör er bättreskickade att avgöra valet av skola än de har som känner sina barn och somkänner ett mycket större ansvar för dem? Troligtvis lämnas inget svar pä dessa frågor.Socialdemokratins hållning i debatten om friskolor, fristående sjukvård,valfrihet i barnomsorgen och gentemot privata alternativ inom andra områdentyder just pä att man underkänner människors rätt och förmåga att själva välja.I stället för att säga detta rent ut flyr man undan genom att över huvud tagetinte besvara dessa grundläggande frågor. Men än en gång; Av vilken anledninganser ni er ha rätten att bestämma i vilken skola nästan alla svenska barnskall gä? Och vilken kompetens och vishet är det ni tillgodoräknar er som göratt ni anser er bättre skickade än landets alla föräldrar att bestämma överderas barn? Svaret på dessa frågor är rätt enkelt.Socialdemokrater har inte denna rätt att bestämma över andras barn. Enligt ettantal olika konventioner som har ratificerat, är rätten att välja skolaför sina barn en självklarhet. Formellt sett har föräldrar i denna rätt. Reelltsett däremot har socialdemokraterna tagit denna rätt ifrån dem. Förnormalinkomsttagare är det nämligen i praktiken omöjligt att betala dubblaskolavgifter: dels avgiften till den offentliga skolan, som man betalar viaskatten, dels den fristående skolans avgift. Det är mot den bakgrunden som vimoderater vill ha ett likvärdigt stöd till fristående skolor, är detendast familjer med mycket höga inkomster eller familjer som gör mycket storauppoffringar som i socialdemokratins har en chans att välja skola åtsina barn. Socialdemokratin slår vakt om fåtalets privilegium att välja skola.Vi moderater vill ändra denna rätt frän att vara ett privilegium till attomfatta alla. Om svaret på den första frågan är enkelt, är svaret på denandra lika enkelt. Varken socialdemokrater eller andra har kompetensen ochvisheten att bättre än föräldrarna centralt bestämma över ; barns skolgång, hurmycket de än idoliserar sin egen framsynthet. Däremot skapar man en likformigheti vår skola, en likformighet som står i en direkt motsatsställning till vadjämlikhet i verkligheten bör vara. Det är en likformighet som hindrarnytänkande och ny pedagogik. Det är en likformighet som skapar byråkrati ochkostnader. Och det är - viktigast av allt - en likformighet som i stället föratt ge varje elev den utbildning som han eller hon är bäst hjälpt av ger allaelever exakt samma utbildning. Det är därför en likformighet som förnekar varjeelevs identitet. Det finns få områden där likformighet passar så illa somnär det gäller unga människor. Olika anlag, olika intressen, olika ambitioneroch olika förmåga - allt kolliderar med socialdemokratins dogmatiska krav pålikformighet i stället för frihet. har jag här i kammarensett justitieministern stå svarslös inför frågan hur kollektivanslutningentill socialdemokratin kan accepteras och försvaras. Debatten omkollektivanslutningen påminner om debatten om fristående skolor liksom debattenom fristående alternativ inom andra områden. Socialdemokrater tycker inte omatt människor får välja, därför att då kan de enligt socialdemokratin väljafel. Skoladministrativa frågor m. m. kollektivansluter man människor till sitt eget parti istället för att låta dem välja själva. Därför kollektivansluter man människortill sjukvård, barnomsorg och skolor. Därför avstyrker man förslaget om ettlikvärdigt stöd till fristående skolor. Men vi moderater vill att människor skall få välja, och vianser att de har den rätten. Vi anser att skolan blir bättre av att den fårpräglas av de olika önskemål som finns bland föräldrar och elever liksom denblir bättre om den påverkas av många människors olika behov i stället för avett fåtal olika politikers egna önskemål om hur skolan skall se ut. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 4liksom till reservation 1. Det är nämligen kunskap och inte könstillhörighetsom skall gälla i skolan. 28 (); I det betänkande som vi behandlar nu tas detupp en lång rad ganska olika frågor som har rests i form av motioner frånledamöterna här i . Det gör att den här debatten kanske kommer att blinågot pytt-i-panna-betonad. Jag tycker själv att utskottet har besvarat de flestamotionsönskemälen på ett välavvägt sätt. Det är egentligen bara på en punkt somjag är förvånad över utskottets ställningstagande. Det gäller motion 41(1 därdet föreslås att deltagande i undervisningsmoment med djurförsök iungdomsskolan skall vara frivilligt. Manskall alltså inte tvinga elever attdelta i sådana moment där man gör försök på levande djur eller - vilket kanskeär vanligare - på djur som har avlivats. Det finns ju många människor, inteminst många unga människor, som av etiska eller andra skäl har mycket svårt föratt delta i denna typ av experiment. Jag tycker att det borde vara självklartatt man respekterar en sådan uppfattning, att man inte tvingar någon att motsin vilja delta i någonting som vederbörande anser vara i något avseendedjurplågeri. Att avliva ett djur enbart för att använda det iundervisningssvfte upplevs ju äv många som jämställt med djurplågeri. Jag trodde att det skulle vara lätt att fä utskottets stödför en sådan här uppfattning, men sä.visade sig inte vara fallet. Utskottsmajoritetenhänvisar till lärarens förmåga att i varje enskilt fall bedöma om eleven skalldelta eller inte. Utskottet är inte berett att göra den här typen avundervisningsmoment frivillig. Jag tycker att utskottsmajoritetensställningstagande i det här fallet är beklagligt. Det är många elever runt om ilandet som också tycker att det är mycket beklagligt. Själv har jag reserverat mig ireservation nr 3. Jag vill, fru talman, avsluta med att yrka bifall till dennareservation och i övrigt till utskottets hemställan. 29MARIE-ANN (vpk); Jag skall gå in på det tredje område sombehandlas i betänkandet. Det handlar om jämställdhetsarbetet i skolan. I diskussionen om jämställdhet mellan kvinnor och män sägsofta att detta är en fråga om attitydförändringar. Med lagstiftning och andraförändringar som är möjliga att genomföra den politiska vägen kan manaldrig nå hela vägen fram. Det är naturligtvis riktigt. Därför ärjämställdhetsarbetet i skolan sä oerhört viktigt. I skolan grundläggs många av de attityder vi sedan bär medoss genom livet. Därför tycker jag att det är beklagligt att de krav vi förfram i motion 921 har avvisats av utskottet. Utskottet anser för sin del att syftena med våramotionsyrkanden redan är tillgodosedda. Detta kan jag inte alls hålla med om.Vad vi föreslår är att det skall tillsättas en jämställdhetskommitté, somenbart skall ägna sig åt jämställdhetsarbetet på skolans område. När den gamla parlamentariskt sammansattajämställdhetskommittén lades ner lämnade den tomrum efter sig på flera områden.Ett av dem var skolans område. ägnade ganska mycket tidåt att följa jämställdhetsarbetet på skolans område. Ingen motsvarande övergripandeinstans har, såvitt jag kan läsa ut av utskottets betänkande, fångat in dentråden. Inget av de organ utskottet räknar upp ägnar sig åt just dessa viktigafrågor, I läroplanen för anges klart, som utskottetskriver, att skolan skall verka för jämställdhet mellan kvinnor och män.Detsamma gäller förhoppningsvis för gymnasieskolan, högskolan och förskolan.Det finns alltså goda målformuleringar, och det finns säkert också mångaintressanta projekt i skolorna. Vad som saknas är en övergripandesamordning. Vi har föreslagit en utredning, en kommitté, en delegation, ellervad man vill kalla det, med parlamentarisk förankring. En sådan kommitté skulleinte sakna arbetsuppgifter. En uppgift för den vore att följa de intressantaprojekt som pågår ute i olika skolor och pä lämpligt sätt presentera dem för enbredare krets i syfte att dels sprida de goda idéerna, dels skapa debatt. Denstörsta faran för jämställdhetsarbetet tror jag nämligen är att den allmännadebatten tystnar. En annan uppgift vore förstås att ur jämställdhetssynpunktse över de läromedel som används och ta initiativ till att det framställs nyaläromedel där sä erfordras. För att knyta an till motionen kan konstateras attdet inte är kvinnornas historia som barnen fär sig till livs när de studerarSveriges historia, utan det är männens historia de läser. Vidare bör deläroplaner som man arbetar efter ses över, I encentermotion krävs att det i lärarutbildningen obligatoriskt skall ingåundervisning i könsrolls- och jämställdhetsfrågor. Det tycker också jag börvara en självklarhet, om man anser att skolans målsättningsparagrafer är någotatt ta på allvar. Ändå vet jag att exempelvis de som utbildas tillgymnasielärare i exempelvis samhällskunskap inte ägnar denna fråga någon tid.Lika självklart bör inslag av jämställdhet mellan könen ingå i journalistutbildningen.Detsamma bör gälla alla utbildningar som leder fram till ett yrke där utövarenhar atfitydpåverkande och opinionsbildande uppgifter. Utskottet konstaterar pådenna punkt att det är UHÄ som fastställer utbildningsplanerna. Detta faktumanser jag inte vara ett avgörande hinder för att engagera sig i frågorna ocksåpå det politiska planet. Skoladministrativa frågor m. m. 3 protokoll 1984/85:44 Skoladministrativa frågor m. m. möjligtför den här kommittén, som jag pläderar för, att samarbeta med UHÄ när detexempelvis gäller utbildningsplaner. Jag tycker som sagt att det är beklagligt att utskottetinte har slutit upp bakom vårt krav på en utredning. Man har enligt min meninginte fört fram tillräckligt starka argument för sin syn. Det vore intressantatt från utskottets talesman fä redovisat vilket av de statUgajämställdhetsorgan bland de i betänkandet uppräknade som behandlar de viktigafrågor som jag har berört i mitt anförande. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2av i nu aktuellt betänkande. 30BARBRO i (s): Som flera av ledamöterna har nämnt finns etttiotal motioner av skilda slag fogade till detta betänkande. Det är motionersom väcktes under den allmänna motionstiden . De yrkanden som ställs är av skilda slag, t, ex,behörighetsvillkor för skolledare, samrådsskyldighet vid nedläggning av skola,bestämmelser för institutionsföreståndare och kompetensfördelning mellanskolöverstyrelsen och länsskolnämnderna. Jämställdhetsfrågor, djurförsök ochfristående skolor finns det också yrkanden om. Jag gör denna uppräkning för attmarkera den stora variationen i innehållet i motionerna. Redan nu ber jagatt fåyrka bifall till utskottets hemställan i dess elva punkter. Beträffande skolans medverkan i jämställdhetsarbetet harmoderaterna och kommunisterna avgett var sin reservation. Låtmig något kommentera dessa. Vid intagningen till gymnasieskolan finns enkompletterande urvalsgrund. Det underrepresenterade könet bland antagna eleverkan få tillgodoräkna sig extra poäng vid tilldelning av gymnasieplats, om tvålikvärdiga sökande står mot varandra. Detta vill ej medverka till.Så var det med den jämställdheten. Jag yrkaravslag på reservation 1. Vpk markerar i sin reservation att trots åtgärder avskilda slag för jämställdheten i skolans verksamhet finns stora brister. Vi kanräkna upp en rad direktiv som den arbetande personalen har att rätta sig efter.I läroplanen för anges klart att skolan skall verka förjämställdhet mellan kvinnor och män. Studie- och yrkesorienteringen skallmedverka till ett inte könsbundet yrkesval. I merparten av ochgymnasieskolans ämnen finns anledning till och utrymme förjämställdhetsaspekter. Det är kanske sant att läromedlen släpar efter. Men jagtror att man snävar in sin syn pä jämställdheten alltför mycket om man låterdet stanna vid man kontra kvinna. Reservationen yrkar pä en utredning för att granska hurskolan lyckas med sitt arbete. Utskottets majoritet anser att det finns godaförutsättningar för ett fortsatt målmedvetet arbete med jämställdhetsfrågornautan ytterligare utredning. Jag yrkar avslagpå reservation 2. Centermotion 1983/84:410 ochreservation 3 vill göra djurförsöken frivilliga i skolan. Utskottet avvisardet förslaget. Att ha laborativa moment är mycket lärorikt. För att inte kommai konflikt med bl. a. lagen om djurskydd har SÖ så sent som denna sommarskickat ut specialinformation om levande djur i undervisningen. Vi uppfattaroch uppskattar lärarnas förmåga att avgöra när någon elev inte klarar av endissektion. Däremot vill vi inte förorda ett frivilligt deltagande. Jag yrkardärmed avslag på reservation 3. Utskottet fattar sig mycket kort om den moderata motionenbeträffande automatisk rätt till statsbidrag för fristående skola. Yrkanden avdet slaget återkommer regelbundet från . Ingenting har ändrats ivåra förutsättningar, varken ekonomiskt eller åsiktsmässigt i denna fråga, Idecember 1982 beslöt att det är regeringen som beslutar vilka skolorsom skall få statsbidrag. Detta gäller fortfarande, och det fanns ingentingnytt i argumentering här . Jag yrkaratt reservation 4 skall avslås. Avslutningsvisvill jag yrka bifall till utbildningsutskottets hemställan. Skoladministrativa frågor m. m. 31GUNNAR () replik; Vad gäller den moderata reservationen 1angående jämställdhet anser vi att vid intagning till olika typer avutbildningar skall den enskilda personens kunskaper och färdigheter varaavgörande. Intagningen skall inte påverkas av vilket kön man tillhör. Så är detmed vår jämställdhet. Den syn som har och som socialdemokraternaintar innebär att man kan bli gynnad eller missgynnad beroende på om man ärpojke eller flicka och beroende på vilken utbildning man söker till. Så är detmed den jämställdbeten. Jag tror att de flesta unga människor i föredraren jämställdhet som bygger på att man i kraft av sin egen kompetens kan sökatill olika skolor och att de flesta tycker att det är felaktigt att man skallbli missgynnad när man söker till en utbildning på grund av att många av enskamrater av eget kön också har sökt till den. Anledningen till att vi regelbundet återkommermed förslag om att fristående skolor skall få ett likvärdigt stöd är för detförsta att väldigt många människor i vill ha denna möjlighet, fördetandra-och det är det viktigaste - att vi anser det vara riktigt att föräldrarskall fä välja vilken skola deras barn skall gå i. Det anser inte BarbroNilsson. I mitt inlägg ställde jag ett par frågor: Vilken kunskapoch kompetens anser ni socialdemokrater er ha, så att ni bättre än föräldrarnakan centralt bestämma över vilken utbildning deras barn skall ha? Vilkenkunskap och kompetens och vilken rätt menar ni er ha? Varför skulle det intekunna vara självklart att man skall få välja vilken skola man skall få gå i?Det ekonomiska argumentet - som jag i och för sig tycker är underordnat - talarju entydigt för att man skall öka stödet till fristående skolor, eftersom allaerfarenheter visar att dessa kostar samhället totalt sett betydligt mindrepengar än de offentliga skolorna. Skoladministrativa frågor m. m. 32 (vpk) replik; Vi har inte förnekat, , att detvidtas många åtgärder ute på skolorna för jämställdhet, men just av det skälettror vi att det finns ett behov av ett samordnande organ. ansåg att det fanns goda förutsättningarför fortsatt arbete även utan den utredning som vi har föreslagit. Då vill jagfråga, om hon inte delar min uppfattning att förutsättningarna skulle bli ännubättre, om man tillsatte en kommitté med bl. a. de uppgifter som jag räknadeupp: att vara opinionsbildare på det här området, att se över olika saker somläromedel, läroplaner osv. Vi har den uppfattningenatt förutsättningarna för ett aktivt jämställdhetsarbete skulle bli ännubättre, om man fick till stånd en sådan samordning. 33BARBRO i (s) replik: nämner här att moderaternauppfattar det ekonomiska argumentet beträffande statsbidrag till friståendeskolor som av underordnad betydelse. Det är en märklig upplysning, men vi skalllägga den på minnet när vi diskuterar resurserna till värt skolväsen. Jag må också säga att har tagit sitt mandatatt driva frågan om de fristående skolorna på verkligt allvar. Det är ,såvitt jag kan se, tredje året i följd det sker, och det är ett otal gånger somjust han har debatterat i frågan. Det framgår mer och mer tydligt att det ärett parallellt skolsystem som vill arbeta för. Jag uppmärksammade en skärpning i den moderatareservationen i förhållande till tidigare reservationer. nämner man attstatsbidraget skall vara automatiskt, och det är just ordet"automatiskt" som faktiskt innebär en skärpning i förhållande tillförut. Man säger också att vårt sätt att utforma statsbidragetskulle favorisera det offentligas egna skolor. Jag vill påstå att vi inte harett statsbidragssystem för att favorisera det offentligas egna skolor utan därföratt eleverna har allmän skolplikt i detta land. Både stat och kommun harskyldighet att ansvara för det allmänna skolväsendet, och det är visocialdemokrater beredda att stödja även i fortsättningen. Just att bygga enskola för alla är ett angeläget ärende för oss inom arbetarrörelsen. Men hur ärdet med besparingsiver egentligen? Har man kanske något extra irockärmen? talade om jämställdhetsfrågorna. Viantar ju läroplaner där det framgår hur olika frågor skall behandlas, men viproducerar inte läromedlen själva. Jag kan ge rätt i attdet inte finns någon anledning att dölja kvinnornas insatser. Det ingår i skolledningens och länsskolnämndens uppgiftatt följa upp undervisningen. Den kan de medverka till på flera olika sätt. Attdet skulle behövas någon speciell utredning i form av en kommitté e. d. kan vidäremot inte hålla med om. 34 () replik: När det gäller det ekonomiska argumentet komt.o. m. den kommitté som utreder skolor med enskild huvudman fram till att dettotalt sett förmodligen blir billigare för stat och kommun att ge ett stöd tillfristående skolor, för därigenom går färre elever i den offentliga skolan. Detkostar alltså inte mer. När jag säger att det ekonomiska argumentet för friståendeskolor är underordnat menar jag att det är underordnat det faktum att människorsjälva kan påverka sina barns skolgång. Det anser inte i ,det förstår jag, för hon anser inte att föräldrarna skall kunna få påverka sinabarns skolgång. Sedan säger att jag driver frågan förtredje året i följd. Det kommer nog att bli ett fjärde är om det skullebehövas, därför att vi moderater tycker så här. Vi har ju fått er att ändrauppfattning i en och annan fråga, t.ex. antagningen på höstterminsbetyg. Viskall också nu driva opinionen vidare i den här frågan. Jag har ytterligare en fråga, som förmodligen blirobesvarad i den här debatten. Varför kan icke ni socialdemokrater unnaflertalet föräldrar med normala inkomster möjligheten att välja skola för sinabarn? Varför anser ni socialdemokrater att det skall vara ett privilegium förde rika i vårt samhälle? Skoladministrativa frågor m. m. 35 (vpk) replik: i tycker alltsåatt det inte behövs någon speciell kommitté. Hon tror inte att förutsättningarnaskulle bli bättre för jämställdhetsarbetet i skolan. Jag delar inte denuppfattningen. Jag tror att det skulle vara väldigt viktigt att få i gång endebatt igen om jämställdheten i skolan. Kommitténs viktigaste uppgift skullevara opinionsbildande. Just på läromedelssidan vore det vikfigt att få i gängen debatt om hur våra läromedel ser ut och vilka förbättringar sombehövs. Det gäller förstås, precis som jagsade i mitt första inlägg, att sprida alla bra inifiativ som tas i skolorna.Det görs inte , utan förslagen försvinner i det tysta. Det är beklagligt.Därför skall jag också ge chansen att ändra sig genom attfortsätta att driva denna fråga här i . 36BARBRO i (s) replik: Fru talman!