prot · G80933 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:33 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 19 § Fortsattes behandlingen av jordbruksutskottetsbetänkanden / 85:7, 8 och 12 (forts, ftån prot. (forts. JoU 7) 116BÖRJE (): Med anledning av jordbruksutskottetsbetänkande 7 vill jag från folkparfiets sida deklarera att vi ser det sommycket viktigt att bevara en levande landsbygd. Om man vill göra det, kan maninte satsa ensidigt pä bärkraftiga stora företag. Vid sidan av dessa måste detfinnas även mindre företag, där innehavaren t. ex. kombinerar lantbruket medannan verksamhet eller pendlar till annan ort. En sådan utveckling innebärmånga fördelar för landsbygden i form av bättre befolkningsunderlag, ökadköpkraft och över huvud taget ett bättre underiag för samhällsservice och andraverksamheter. Vi menar att det därför är viktigt attprövningsmyndigheten - lantbruksnämnden - tillämpar jordförvärvslagen på ettflexibelt sätt och fäster stor vikt vid önskemålen från intressenter som kanönska nyetablera sig på ett deltids-eller kombinationsjordbruk. I många glesbygder finns en fastighetsstruktur med småfastigheter som inte kräver så stort kapital vid ett övertagande. Ett ökatutbud av sådana fastigheter skulle ge ett mer aktivt brukande och därmed ettbättre utnyttjande av de produkfiva resurserna i många bygder. Den debatt vi har åhört här fidigare borde kanske hakunnat avkortas om vi hade haft en bättre kontakt med och hansmedmotionärer i denna fråga. har ett eget yrkande, och jagkommer att ansluta mig till det. Om det inte vinner kammarens gehör, kommer viatt avstå i andra voteringen beträffande mom, 2 i detta betänkande. Lantbruksnämnderna har kanske inte sett till lagens anda.Det har vi upplevt även i andra län än dem som här har diskuterats. 1977års jordförvärvslag i de hänseenden som har debatterats innebär en förbättringi förhållande till tidigare bestämmelser. Men det förefaller som omdebattörerna här glömmer bort att lantbruksnämnderna och strukturde-legafionenär politiskt sammansatta och att besluten i sådana här fall ofta går efter defrån högre partihåll bestämda linjerna. Denpraxis som varit utformad har man fortsatt att tillämpa, även i denya bestämmelserna. Vi tycker att det är fel, och det är möjligt att det krävsen lagändring för att verkligen få lantbruksnämnderna att behandla sådana härprövningsärenden på ett ur vår synpunkt vikfigt sätt. 117 (): Jag har begärt ordet för att peka på några punkter i anledning av denhär debatten. Förvärvav jordbruksfastigheter skall prisprövas enligt nuvarande lag. Anledningenhärfill är att man vill hjälpa blivande jordbrukare att få köpa till ettskäligt pris. Storkapitalets möjligheter att göra kapitalplaceringar börförhindras. Bakomdetta beslut stod alla parfier. Det är viktigt att poängtera detta, eftersomalla inte alltid har velat vidgå det. Långt tillbaka fanns en bolagförbudslag,som tjänade samma syfte. Den lagen togs bort av de andra partierna mot centernsvilja. När den togs bort köpte bolag upp hela byar, som blev öde. Det ärhuvudsakligen av den anledningen vi har ödebyarna, som föruttalade om. Denprisprövning som gäller är inte alltid bra. Det är svårt att komma rätt -och det finns exempel på detta. Om prisprövningen skall bort måste vi emellertidha något annat i stället, för att förhindra oskäliga priser som blir ett hinderför människor som vill ägna sitt liv åt och ha sin utkomst av jordbruk. Jagskulle kunna tänka mig att rösta med reservation 1, om man hadenågot att komma med i stället. Det har man inte, och därför kan jag intebiträda den reservationen. Såtill frågan om förvärvstillstånd för mindre fastigheter i glesbygd. Som ledamoti glesbygdsdelegationen har jag varit med och arbetat fram de synpunkter förpositivare förvärvspolitik i glesbygden som här har lovordats frän flerahåll. Vi har konstaterat att det i glesbygden måste finnas möjligheter fillkombinationssysselsättningar om människorna där skall kunna leva och försörjasin familj. En alltför gles bygd, med ett fåtal människor, kan inte få denservice som nutiden kräver. Kombinationer av olika sysselsättningar hartidigare varit glesbygdens möjlighet. Detta måste vi komma fillbaka fill, om viskall få människor att stanna kvar i glesbygderna. Detta är nödvändigt, för vihar inte industrisysselsättningar, så att folk kan skickas åt annat håll. Mendå måste bättre förutsättningar komma till stånd för förvärv av mark tillföretag av olika slag, där jord- och skogsbruket i regel är grunden att byggavidare på. Det är då man kommer i konflikt med den här förvärvslagen. Förutsättningen för skall lyckas är att jordförvärvslagen ger dessa möjligheter.Det har varit svårt på den punkten. Inom trodde vi att lagskulle kunna lösa den här frågan, men tillämpningen av lagen har i varje fallinte gjort förvärv lättare. Det är här det behövs åtgärder, och därför har dehär motionerna avgivits. Utskottsmajoriteten vill avvakta vad våra förslag i glesbygdsdelegationenkan leda till, I reservation 2 skriver man; "Utskottet anserdet önskvärt att delegationens synpunkter blir vägledande för prövningsmyndigheternavid tillämpningen av JFL," I yrkandet sägs att man vill se tillprövningsgrunderna, Marfin yrkande ger ett klarare och snabbareresultat. Där sägs att man skall ge regeringen till känna det somjordbruksutskottet framhållit pä s,4ibetänkandet, fr, o, m, "Utskottet kan----------- " t, o, m, " våren1985," Dethänvisas också fill motionen när det gäller vad som anförs om nödvändigheten avatt förutom utvecklingen av bärkraftiga familjejordbruk genomförakompletteringar av jordförvärvslagen eller dess fillämpningsföre-skrifter. Bådadessa frågor tas alltså med, och det måste vara en styrka. Man vill alltsåförstärka förutsättningarna för förvärv och innehav av deltids- ochkombinationsjordbruk enligt bruka-bo-principen. Det är också en nödvändighetför att det skall finnas folk i glesbygderna. Alla som vill ha ett bra och snabbt beslut i den härfrågan bör rösta på yrkande. Jag har förmärkt att de flesta villha ett sådant beslut, och då har man den här möjligheten. Den möjligheten finnsockså för reservanterna i reservation 2. Vi skulle då få ett bättre resultat änvad den reservationen skulle medföra. Med de här utgångspunkterna yrkar jag såledesbifall till Marfin under överläggningen ställda yrkande och i övrigtbifall fill utskottets hemställan. Jordförvärvslagen m. m. Anf.118 () replik: Min avsikt är icke att gå i polemik medBertil . Jag vill i stället uttrycka min glädje över att den motion somjag har väckt om jordförvärvslagens fillämpning, liksom den mofion som MartinOlsson skrivit nu har resulterat i en så helgjuten uppslutning kring just denlandsbygdspolitik som jag pläderar för, dvs. en förändring av jordförvärvslagenoch dess fillämpning. Det är utomordentligt glädjande för landsbygden, och detär nu angeläget att vi som har den här uppfattningen också ser till att vårapartiers företrädare ute i lantbruksnämnderna blir observanta på attjordförvärvslagen skall kunna fillämpas med förstånd. Lagen skall alltså tillämpas inom vissa ramar. Vi harpekat på de möjligheter som står fill buds. Därmed kan de politiskt filisattaföreträdarna i lantbruksnämnderna - och förhoppningsvis även tjänstemännen - sefill att det i fortsättningen blir möjligt för människor att förvärvajordbruksfastigheter som självständiga enheter, även om de enligt lagensbokstav inte betraktas såsom utvecklingsbara. Jordförvärvslagen m. m. 119 () replik: Det gläder mig att jag kan göra ibland -det är bara trevligt. Det är riktigt som säger, attdet är nödvändigt med den här förändringen. Jag delar hans uppfattning på denpunkten. Vi vet att det är väldigt svårt att förändra sådana härsaker, men i det här avseendet är det nödvändigt att göra det med tanke påglesbygden, eftersom det är speciellt där man har det besvärligt. Jag har valten annan väg för mitt arbete på det här området, och det är att arbeta iglesbygdsdelegafionen. Det har gett resultat i mänga frågor fidigare, och jaghoppas att det skall göra det också i det här avseendet. Vi behandlar frågornapå mycket bred basis. Kan vi nu gemensamt genomföra den nu aktuellaförändringen genom mofioner och på annat sätt, då må förslagen komma frånvilket håll som helst. Huvudsaken är att det blir ett bra resultat förmänniskorna. 120JOHN (vpk): Jag hade inte anmält mig till den härdebatten, men efter att ha åhört densamma före middagsuppehållet känner jag ettbehov av att göra några kommentarer. Det har varit en mycket märklig föreställning, därbrödrafejden inom det borgerliga blocket slagit ut i full blom. Det märkligabestår i att det inte är själva sakfrågan de borgerliga är oeniga om, utanfrågan gäller om de skall rösta för en moderat reservation, där det yrkasbifall till en c- och en m-motion, eller om de skall rösta för ett särskiltyrkande som avser ett bifall till samma motioner. Det var inte i går som jag började syssla med det somkallas politik, men jag måste tillstå att det jag åhört somargumentationskonst överträffar det mesta jag har hört. Det skulle vara intressant att be de närvarandeledamöterna genom handuppräckning svara på frågan om de ser någon skillnadmellan reservationen och det särskilda yrkandet, trots den långa utläggningsom t. ex. Lika märklig är den koppling som gör mellande båda moderata reservationerna. Den första moderatreservationen skulle enligtEinar innebära ett avgörande hinder för att rösta för den andra. Såvittjag kan förstå kommer en överväldigande majoritet att avslå reservation nr 1och de tankegångar som där förs fram. Jag har under den här debatten tänkt pä tvä saker. För detförsta: En tröst i bedrövelsen är att de människor som det här främst berör harsluppit lyssna på debatten. För det andra: Det borde ha funnits en möjlighetockså för kammaren att vederfaras en sådan gunst. Det är nämUgen så - och det är ingen hemlighet jag nuavslöjar - att vi i vårt parfi har stora sympafier för de krav och önskemål somframförs i de båda motionerna. Vi har vid mänga tillfällen, framför allt iNorrlandslänen, under rubriken landsbygd förespråkat lösningar somkombinationsjordbruk och att ansökningar om förvärvstillstånd för mindre jordbruk,som inte kan anses som bärkraftiga, bör behandlas posifivt. Det här innebär i klartext att vi hade kunnat gå med på enbetydligt klarare och mer bestämd skrivning i betänkandet, men var ju allautom nöjda med den skrivning som blev. Och det kommer ju nu ettförslag , så då kan jag hålla med om att under den tidenkan det väl inte hända någon katastrof. Vi har alltså möjlighet att återkommanär regeringen har lagt fram sitt förslag. kanske någon drar slutsatsen att vi även frän vpkskulle vara beredda att stödja endera reservationen eller det särskildayrkandet, men det kommer vi inte att göra. Efter den här föreställningen är detnog ännu mera befogat att stödja utskottets hemställan. Om man vill förändrajordförvärvslagen och hjälpa dem som vill förvärva deltids- ochkombinationsjordbruk, får vi som utgör utskottsmajoriteten försöka klara av dethela. Det finns nog betydande risker med att överlåta detta fill partier somtydligen är överens om själva sakfrågan men som inte kan samsas om att röstatillsammans. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 12.) 121 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 8 om miljövård och miljöavgifter. 122HANS (); Moderata samlingspartiet har i miljöfrågan enkommittémotion, som rönt det inte alldeles ovanliga ödet att avstyrkas avutskottsmajoriteten, och jag skall säga några ord om den motionen. Vi har tidigare anslutit oss till principen att den somsmutsar ner naturen också skall ha ansvaret, såväl moraliskt som ekonomiskt,för att återställa det hela i ett renare skick. Sådant kostar tyvärr pengar,och därför bör varje stimulans till åtgärder utöver dem som fastställs isamband med beviljande av koncession tillvaratas. Vi menar, som framgår avmotionen, att om ett företag genom olika åtgärder minskar sina utsläpp, bordeockså avgifterna minska, direkt eller indirekt genom restitution. Frågan är inte ny. Så sent som avslogs enmoderatmotion i samma riktning. Motiveringen var då att det skulle vara svårtatt prissätta den minskning av miljöstörningar som kunde uppnås. Det voredessutom olämpligt, ansågs det, att lägga så pass vaga beräkningar som detkunde bli fråga om till grund för ett skatterestitutionssystem. Man tycker sig ana en axelryckning frånutskottsmajoritetens sida: Asch, det där är för besvärligt! Ja, visst är det besvärligt, och vihar ännu heller inte tillräckligt underlag för ett avgörande beslut i frågan,men vi har väl löst svårare problem än det här. Det är just därför att det ärså besvärligt som vi i vår motion har begärt utredning om möjligheten attinföra miljöavgifter med den konstruktion som jag antytt och att samordnadessa med skattesystemet i en miljöpolitisk strategi. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 7. 123LENNART BRUNANDER (c): I fråga om det betänkande som behandlashar vi från reserverat oss på några punkter. Det gällerreservationerna 2, 3,4 och 5, vilka jag skall beröra här. Inledningsvis yrkarjag bifall till nämnda reservationer. I betänkandet behandlas också en motion fräncenterpartiet, vilken handlar om utbildning i naturresurs- och miljöfrågor. År1977 hade - ett organ inom FN som arbetar med utbildningsfrågor-konferens i i . Meningen med konferensen var att finna ettsätt att lägga upp utbildningen i de här ämnena. Den dåvarande regeringentillsatte en arbetsgrupp med representanter från ,och . Arbetsgruppen hade således iuppgift att på något sätt komma fram till en lösning på problemen.Arbetsgruppen skulle även lägga fram förslag när det gällde uppläggningen avmiljöutbildningen. Vidare har en naturresurs- och miljökommitté arbetat meddessa frågor . I sitt slutbetänkande har man föreslagit attarbetsgruppen skulle få tilläggsdirektiv. Arbetsgruppens arbete skulle nämligenäven omfatta utbildning i naturresursfrågor. satt med i nämndakommitté. Den nuvarande regeringen avpolletterade emellertid arbetsgruppeninnan denna hann lägga fram något förslag. Det är enligt min mening ett någotmärkligt förhållande. Det är av den anledningen som vi från sidaframför kritik pä den här punkten. Både i motionen och i reservationen föreslår vi att mansnarast återupptar det här arbetet, så att förslag kan läggas fram omutbildning i dessa ämnen. Det gäller att fä i gång sådan utbildning ute iskolorna och även i andra sammanhang. På det sättet får man en tvärvetenskapligutbildning när det gäller såväl natur- och miljöproblem som ekologiska problem.Det är vikfigt för att vi människor skall kunna förstå de problem som uppstår inaturen om vi inte hanterar denna på ett riktigt sätt. I betänkandet behandlas också en annan motion fråncenterpartiet. Jag avser då mofionen om naturresursräkenskaper. Normalt är vimycket måna om att lägga upp en budget för ekonomin. Vidare planerar vi hur viskall sköta vår ekonomi. Men vi lägger ned alldeles för litet energi på attundersöka hur de resurser hanteras som skall utgöra förutsättningarna för denekonomiska utvecklingen och på att undersöka om dessa resurser över huvud tagetkommer att räcka till. Mycket av det vi använder är ju sådant som förr ellersenare tar slut. När det gäller de förnyelsebaratingen på vår jord - såsom skog, vatten och luft - har vi ansett detvara självklart att de alltid kommer att finnas. Självfallet kommer dessa tinginte att försvinna. Men vi kan inte hantera dem hur som helst, om vi skallkunna nyttiggöra oss dem även . De symtom som skogarna uppvisar- till följd av luftföroreningar och olika utsläpp förstörs ju skogen, så atttillväxten av denna påverkas och skogen slutligen dör - utgör en påminnelse omvår dödlighet, om jag så får uttrycka mig. Vi kan nämligen inte behandlanaturen hur som helst utan att den så att säga slår tillbaka. Vi menar att manborde ha någon typ av naturresursräkenskaper. Sådana faktorer som jag härnämnt skall således tas med i bilden. Man måste se till att det går ihop ävennär det gäller den budgeten. Det är ändå den grunden som hela den ekonomiskaverksamheten vilar på. För del kan man bara peka på vad skogen betyderekonomiskt, sysselsättningsmässigt och även i andra sammanhang. Sådananaturresursräkenskaper har man försökt att ha i andra länder. Jag kan interiktigt förstå varför vi i inte kan lära oss att hantera det problemet.Det är svårt att exakt tala om hur det skall gå till. Men någonstans måste viju börja. I det här sammanhanget är det också viktigt att vi skaffaross kunskaper eller ett instrument - för att komma fram till en bedömning avhur olika ting påverkar vår miljö. Vi har föreslagit att vi skulle ha något somvi har kallat vetenskaplig medling. Vi vet att forskare och vetenskapsmän oftahar olika uppfattningar om hur ett problem skall lösas. Vad den ene säger ärrätt säger näste är fel. Som politiker måste vi ändå slutligen fatta beslut,och dä kan det vara svårt att stå mellan olika uppfattningar. Vi menar att mandå borde kunna kalla in dessa vetenskapsmän till någon typ av vetenskapligmedling, för att försöka komma fram till det som är den minsta gemensammanämnaren eller vad som är mest rätt. Det tar vi också upp i en reservation. Vi har också sagt att vi skall ha någon sorts offentligautfrågningar. Det skulle gälla speciellt viktiga utredningar och förslag, därexperter från olika håll skulle få möjlighet att ställa förslagsställarna motväggen och pröva hållbarheten i deras argument. Vi har också i motionerna tagit upp att vi borde hamiljökonsekvensbeskrivningar, för att veta vad en åtgärd får för effekt påmiljön. Detta är en rad frågor som vi tagit upp i motioner och somvi följer upp i reservationer. Majoriteten har inte velat ställa upp på detta.Jag beklagar det - detta är viktiga ting för att vi skall kunna hantera denjord som vi fått att förvalta på så bra sätt som möjligt. Koldioxidproblemet är ett annat problem som vi har tagitupp. När vi eldar med fossila bränslen vet vi att det alstras koldioxid. Vi harkoldioxid i atmosfären, och ju mer koldioxid som samlas där, desto större blirproblemet. Det finns vetenskapsmän som hävdar att en fördubbling avkoldioxidmängden i luften skulle öka värmen på jorden med 2-3 grader- detskulle kunna få mycket stora konsekvenser för klimat och annat. I detta sammanhang ligger förändringarna inte precis bakomhörnet utan längre bort i tiden. Detta har också utskottsmajoriteten sagt - attdet kanske dröjer innan någonfing händer. Men från sidavill vi att man skall ta itu med dessa frågor genom en offentligutredning e. d. för att se efter pä vilket sätt vi ökar mängden koldioxid iluften och vad vi kan göra för att minska den. Naturligtvis kan vi ienergipolitiken använda fossila bränslen i mindre utsträckning, men det ärsäkert mer vi kan göra. Inte heller detta har majoriteten velat gå med på. Frågan om ozonskiktet är också viktig. Ozonskiktet skyddaross mot solstrålning som vi inte tål. tog den förraregeringen inifiativ och förbjöd freoner i sprayförpackningar därför att dessafreoner förstör ozonskiktet. Men har användningen av freon ökat i andrasammanhang, bl, a, i skumplast, så att den årliga ökningen av freonutsläppet är . Det vi vann genom att förbjuda freonerna i sprayförpackningarhåller vi alltså på att förlora. Det tycker vi inte är acceptabelt, och därförkräver vi åtgärder från regeringens sida. En annan fråga som vi tagit upp är de avgifter beträffandemiljöskyddslagen som vi fattade beslut om för sedan och som vi dåmotsatte oss. Vi har i motioner upprepat vårt förslag. De avgifter -tillsynsavgifter och prövningsavgifter - som man får betala är alltför höga förframför allt de små företagen. Vi kräver andra principer för uttag av avgifter.Naturvårdsenheterna åläggs att för sin verksamhet ta ut avgifter som täckerbåde egna och kostnader, och det är orimligt. har detgjorts vissa förändringar, bl. a. i förslaget till lindring för vattenbruk, ochdet är vi tacksamma för. Det har gjorts efter en begäran från , medanledning av motioner från bl. Vi har också i denna mofion tagit upp att de mindreföretagen borde få hjälp i miljöskyddsärenden, eftersom det är ett ganska svårtoch besvärligt arbete. Småföretagen har inte tillgång till experfis, och därförborde utvecklingsfonderna få både kunskap och medel för att kunna hjälpa demindre företagen. som vi antog avgiften enligt miljöskyddslagenantogs nya täktavgifter. Även här vill vi ha ett annat system, som merastimulerar till hushållning med de naturresurser som förr eller senare tarslut. Med detta yrkar jag bifall till deinledningsvis nämnda reservationerna. 124BÖRJE (); Miljöfrågorna har fått en alltmer centralställning i de politiska sammanhangen. Dessa frågor skall genomsyra skildasektorer i samhällslivet. är det angeläget att miljöområdet reelltfår en fristående ställning i förhållande fill de områden som skall bevakas.Miljöfrågorna är centrala för , men också bostadsdepartementetm, fl, måste ta miljöhänsyn. Frågorna om departementsutformningen åvilar visserligenregeringen, men ett principuttalande om att miljöfrågorna bör få den friaställning som ett eget miljödepartement innebär är trots detta rimligt att göraockså från sida. Från har vi ireservation nr 8 till det betänkande vi nu behandlar redovisat att vårprincipiella syn är att förutsättningarna för att komma till rätta medmiljöproblemen är att vi mer renodlat tillämpar principen att förorenarenbetalar. Kostnaden för miljöinsatserna bör alltså ingå i produktens pris.Detta kan också försvaras med en marknadsekonomisk syn. Det är i detta sammanhang viktigt att betona att de medelsom inflyter genom avgifterna får komma miljöområdet till godo - gärna genom enfond, som betalar vissa kostnader på miljöområdet. Miljöavgifterna får inte sessom en skatt vilken som helst, som skall förstärka statskassan. Det är också viktigt att miljöavgifter kan kommakommunerna till godo, under förutsättning att kommunerna gör motsvarandeinsatser på miljöområdet. Utformningen av miljöavgifterna är i detta sammanhangbetydelsefull. Det finns nu ingen klar strategi för hur avgifterna skall varautformade. Kritiken har varit omfattande såväl från de organ som skall ta utavgifterna som från dem som skall stå för kostnaderna. Det bör utrönas om avgifter skall tas ut för bådetillståndsgivning och kontroll. Speciellt kontrollen kan med nuvarandefidsberäkning ofta bedömas vara orättvis och slumpmässig av dem som skallbetala. Det vore också önskvärt att minskningen av emissioner och minskningenav störningar hellre premierades, dvs, i stället för avgifter. Det är i detta sammanhang som vi från harbegärt ett nytt och genomarbetat förslag för avgifter enligt miljöskyddslagen. Jag vill, herr talman, yrka bifall till reservationerna 1,6 och 8 i detta betänkande. Det är också mycket viktigt att utformningen avavgiftssystemet upplevs som någorlunda rättvist. Ett avgiftssystem får inteinverka menligt på det förtroendefulla samarbete som naturvärdsenheternatidigare har haft med enskilda företag och kommuner när det gällertillståndsärenden och tillsynsfrågor. Detta är mycket betydelsefulla frågor attta hänsyn till i det fortsatta arbetet med miljöskyddet. 125JOHN (vpk): I det här betänkandet behandlas ett motionsyrkandefrån vpk om inrättandet av ett miljödepartement. avstyrker utskottetmotionsyrkandet med hänvisning till att departementsindelningen är enpraktiskt organisatorisk fråga som det ankommer på regeringen att ta ställningtill, "uppgift är att styra politikens innehåll men icke attbesluta om regeringsarbetets organisation", säger utskottsmajoriteten. Det här kan ju synas vara starka skäl för att avstyrkamotionskravet, men det avskräcker inte oss motionärer från att fullfölja vårtkrav med en reservation. Jag vill också starkt betona att motionsyrkandet inteär någon produkt av spontanistiskt tänkande eller av någon illvilja att rota iregeringens angelägenheter.