prot · G80948 · 1984-12-31 00:00:00 — Nej, , vi har inte frågatmedlemmarna i TCO individuellt vad de anser om förslaget. Däremot har TCO,och LO haft på remiss, yttrat sig över och tillstyrkt detförslag som ligger här. De tycker att del finns anledning att reglera pådetta område, så att det inte föreligger några oklarheter ulan all de som köperaktier i del företag där de är anställda vet vilka skattekonsekvenser detta kanföra med sig. Det sägs här att förslaget innebär en diskriminering av deanställda i företagen. Men del förhåller sig inte alls på det sätt som ni villge sken av. I allmänhet har de anställda förtur före allmänheten. Vid de häremissionerna finns del faktiskt i de flesta fall inga aktier att köpa förallmänheten. De är liksom bokade av vissa bankkunder och andra som står näraföretagskrelsen - de är så alt säga tingade på förhand. Det som finns är enförmån för de anställda, därför att ett visst antal av aktierna är förbehållnade anställda. De har alltså förtursrätt till dem, och det har inte allmänheten.De får i mån av A nställdas förvärv av aktier i vissa fal I, m. m. tillgångsätta upp sig på kölista och se om de kan komma över några av aktierna. Del ärden stora skillnaden. Vi talar om gränser på . Jag tycker inte att del fårgå till på det säitet att utomstående personer endast får en formell eller enmycket begränsad räll alt förvärva de aktuella aktierna, dvs. att det helt övervägandeantalet aktier skall tilldelas de anställda. Går man fill väga på det sättetfår man inget marknadsvärde på aktierna. På samma sätt är det med 30 000-kronorsregeln. Granskarman hur aktierna har förvärvats finner man all det förekommer fall där enstakapersoner i företagels ledning har tilldelats mycket stora aktieposter. Del ärför all begränsa den möjligheten som man säger att gränsen skall dras vid . Jag tror att de anställda har allt intresse av att få en sådanbegränsningsregel. 88 () replik: säger alt del vid enemission ofta är banker och fondkommissionärer som tar hand om en stor del avaktierna i emissionen och alt de är tingade på förhand av kunder fill bankernaoch fondkommissionärerna. De anställda får slå i kö för att få det som bliröver. I så fall skall man inte ha en regel som säger all av aktiernafår förvärvas på dessa förmånliga villkor av de anställda och tidigare aktieägare. Nej, , del finns ett mycket tungt väganderemissinslag från kammarrätten i som jag tycker att del finnsanledning alt citera. Där säger man så här: "har det inte varit ovanligt attnyemissioner i syfte bl. a. att nå börsintroduklion riktats helt eller delvislill anställda i bolaget och att den kurs, som noterats efterbörsinlroduktionen, har betydligt överstigit teckningskursen. Mot denbakgrunden synes det från fiskall håll ha gjorts gällande att kursskillnaden bordehos den anställde las upp lill beskattning som inkomst av tjänst. Kammarrättenvill bestämt avråda från ett sådant synsätt. Det förhållandel att en aktie vid ett senare tillfällenoteras till en högre kurs än den fill vilken den anställde förvärvade den börunder inga omständigheter i sig medföra alt den anställde anses ha åtnjufit enlöneförmån. Till grund för en sådan bedömning bör endast få läggas enjämförelse mellan värdet vid teckningstillfället och leckningskursen. Annarsuppstår orimliga konsekvenser. Haussetendenser och andra kurspåverkandefaktorer, som uppenbarar sig efter teckningstillfället och som ofta är svåraalt analysera och bestämma till sin verkningsgrad, bör inte få betydelse närdel gäller att fastställa den anställdes löneförmåner." Delta tycker jag gör att man intebör ha några andra avgränsningar än att de anställda inte skall få teckna filllägre kurs än allmänheten får göra. 89INGEMAR HALLENIUS (c) replik: Jag noterar alt utskottets ordförande helthar gått förbi frågan om skatteadministrationen. Det är också viktigt alt denförenklas så att viinte i onödan får många mål i våra länsrätter och så att inte taxeringsarbetetförsvåras. Vårt förslag innebär en betydande förenkling i det avseendet. berörde vidare alt det inte är alla somvill teckna akfier vid en emission som kan få det. Del är ganska naturligt, omdel är större efterfrågan på aktierna än tillgång, att det blir en vissfördelning - antingen genom lottning eller på annat sätt. Men jag tycker inteatt det är oskäligt att de anställda, som jobbar i elt företag, får vissförtur. Det bör vara riktigt att de får del av ägandet. Jag anser inte alt detär något skäl - att de anställdas förvärv av aktier skall förhindras. A nställdas förvärv av aktier i vissa faU, m. m. 90 () replik: sade i sill första inlägg attvi inte ville ha några villkor alls. Det har missuppfattat. Vivill ha ett, del enda som är rimligt och det enda som behövs - nämligen att deanställda skall få förvärva aktierna på samma villkor som gäller förutomstående. Jag tolkade så när han sade, att deanställda då skulle köpa upp alla aktier och andra inte skulle få några.Anledningen till 20-procentsspärren är faktiskt alt endast avaktierna har sålts till de anställda resp. ägarna. Det är således inte på del sättet att de anställda harnågra förmåner. Nej, förmånerna har goda bankkunder, som inte är anställda -del får de inte vara! De kan förvärva stora poster och tillgodogöra sigeventuella kursvinster, men det kan alltså inte de anställda göra. Sedan vill jag betona ytterligare en sak: Vid en emissionär faktiskt inte företagets syfte att ge bort företaget. Man sätternaturligtvis en kurs som man bedömer såsom rimlig. Syftet med emissionen ärgivelvis att få in så mycket pengar som möjligt så billigt som möjligt för atttillföra förelaget detta som riskkapital. Redan däri finns en spärr. Det som har funnits under en tidoch som, vilket jag påpekade i mitt huvudanförande, sannolikt kommer attförsvinna, är de mycket kraftiga kursuppgångarna. Vi har sannerligen intenoterat några stora kursuppgångar på aktiemarknaden under senare fid!Finansministern skröt tidigare över alt det var förtroendet för regeringen somgjorde att kurserna gick upp. Det verkar som om del förtroendet skulle ha börjaturholkas och falla ganska rejält ! 91RUNE CARLSTEIN (s) replik: Jag blev missförstådd av sade inte att de anställda ställer sig i kö hos börsmäklare, banker ochliknande. Jag sade att de anställda slipper stå i den kön därför att man harundantagit ell visst antal aktier, som är förbehållna de anställda - medandäremot allmänheten får ställa sig i kö och på väntelista. Där är alltsåskillnaden mellan den som har förtur och den som inte har det. Jag blev alltsåmissförstådd av i det stycket. När detsedan gäller skatteadministration säger all man A nstäUdas förvärv av aktier i vissa fall, m. m. Det är precis det som propositionen syftar lill. För alla somhåller sig inom gränserna . och av antalet försålda aktier ochdessutom har betalat samma kurs för aktien som marknaden har betalat så blirdet inga skattekonsekvenser utan taxeringsmyndigheterna kan lämna dessatransaktioner därhän. Är det så som säger - och jag betvivlarinte del - all de anställdas förvärv i de fall som har varit aktuella 1983/84har begränsat sig lill av verkställda emissioner, så har man inte ensutnyttjat 20-procenlsregeln. Den täcker således myckel väl de behov som finns idetta hänseende. Då är det 30 000-kronorsregeln som man möjligen kan hänga uppsig på. Jag tror dock att de flesta anställda tycker alt man satsar en mycketstor summa när man förvärvar aktier för . Jag vidhåller mitt yrkande om bifall lill utskottetshemställan och avslag på reservationen. vice talmannen anmälde att alt lill protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt tillytterligare replik. 92OLLE ÖSTRAND (s): Först vill jag uttrycka mintillfredsställelse över att vi har den här propositionen på riksdagensbord. Trots all finansministern inte är närvarande i kammaren vill jag ge honomen eloge för hans snabba handläggning av det här ärendet. Det var så sent sömden som bl. a. jag här i krävde åtgärder som skulleundanröja en oskälig beskattning av anställda som förvärvar aktier i del egnaföretagel i samband med börsintroduklion, på samma villkor som sådanaicke-anställda som också har förmånen av förtur vid iniroduktionslillfället. Bakgrunden lill mitt krav var ju bl. a. att de anställdavid Kätting i , vilka hade förvärvat aktier i det egnaföretaget i samband med att bolaget introducerades på OTC-listan, riskerade atthelt plötsligt åka på en rejäl skattesmäll i form av förmånsbeskatlning. Nuundanröjs ju genom det framlagda förslaget den risken i de allra flesta fall,och det tycker jag är bra. måste jag erkänna att jag fortfarande har litetsvårt all förstå varför man skall införa begränsningar som innebär attanställda tillsammans med aktieägare i bolaget inte får förvärva avde utbjudna aktierna eller att anställda inte får förvärva aktier för mer än , om de skall slippa ifrån förmånsbeskatlning. Del är ju ändå inte baraanställda som har förtur, utan sådan gäller ju också för många andra grupper. Skatt på det s. k. förmånsvärdet innebär ju ändå, trots debegränsningar som föreslås, all de anställda som får företräde vidaktieteckning behandlas på ett annat sätt än andra som har fått samma förmån.Det är detta jag vänder mig emot. Förmånsvärdet blir ju, om det står sig,beskattat när aktierna avyttras. Grundprincipen om alt vinster inte skallbeskattas förrän de verkligen föreUgger och har realiserats tycker jag skallgälla. Annars riskerar man att bli beskattad för en helt fikliv inkomst. Det är mot den här bakgrunden somjag i min motion har krävt att anställdas aktieförvärv generellt undantas frånförmånsbeskatlning och beskattas enligt gällande regler när aktiernarealiseras. Denna uppfattning delas också av en enig länsstyrelse i . skall jag villigt erkänna all jag intevisste om alt en översyn av förmånsbeskaltningen f. n. pågår inomförmånsbeskatlningskom-mittén. Det kan naturligtvis finnas anledning altavvakta och se vilka konsekvenser ell generellt undantag frånförmånsbeskatlning vid aktieförvärv får när det gäller förmånsbeskatlning överhuvud tagel. Det kan ju på andra områden få konsekvenser som inte jag har tänktpå. Därför är jag för min del beredd att avvakta ett sådant besked. Jag utgåralltså från alt kommittén verkligen kommer att studera dessa frågor. Det viktiga för dagen är att med del framlagda förslagetkommer de allra flesta att slippa drabbas av förmånsbeskatlning. LjusneKättings anställda, som ligger mig varmt om hjärtat, kan med kanske någotundantag känna sig nöjda. Jag betraktar därför förslaget som ett stort stegframåt. Skulle det sedan visa sig att ett generellt undantag i del här avseendetinte får några konsekvenser på andra områden, finns det för min del kanskeanledning alt återkomma. A nställdas förvärv av aktier i vissa fall, m. m. 93KJELL (): säger att han tycker alt dettaförslag är bra, men egentligen tycker han att det är dåligt. Han är nämligenden av motionärerna som gått längst. Han säger att det inte behövs någon regelalls. Han vill alltså inte ens ha regeln alt de anställda skall få förvärvasina aktier på samma villkor som allmänheten. Jag tycker att del skall las in iriksdagens protokoll. 94 (): Det är klart att jag har en uppfattning. Idebatten i denna fråga sade jag att jag inte är någon expert pådetta område. Men jag sade alt jag besitter ett kanske stort mått avsunt förnuft. Mitt sunda förnuft säger mig nu alt det kan finnas anledning attavvakta och se vad förmånsskaltekommittén kommer fram till. Det är ju en gammalgod regel i denna kammare alt vi avvaktar pågående utredningar, och det tyckerjag är rikfigt också i detta fall. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 3 (anställdas förvärv av akfier i vissa fallsamt individuella vinstandelssystem) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 140 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. 10 § Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 11 § Anf. 95 ANDREVICE TALMANNEN: På morgondagens föredragningslista upptas finansutskottetsbelänkande 6 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 12 § Anmäldes och bordlades Förslag 1984/85:12 revisorersförslag med anledning av granskningen av vissa kostnader för förvaring avanhållna, häktade och andra omhändertagna 13 § Anmäldes och bordlades betänkande 1984/85:19 Ändringar i energibeskattningen (prop.1984/85:64) 1984/85:11Avgiftsuttag till försäkringen för tilläggspension och arbelsskade- försäkringen(prop. 1984/85:87) 1984/85:8 Regelsanering på det kyrkliga området (prop.1984/85:63) Näringsulskottets betänkanden /85:2Utrikeshandelspolifiska frågor 1984/85:9 Styrelseordförande i affärsbank (prop.1984/85:35) 1984/85:12 Tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1984/85 (prop. 1984/85:25 delvis) 1984/85:4 Anställningsskydd m. m. 1984/85:62) 14 § Meddelande om frågor Meddelades all följande frågorframställts 1984/85:295av () till kommunikationsministern om beställning i aven ny tågfärja: ställde jag enfråga fill industriministern angående varvskrisen i och den uteblivnaordern av en lågfärja. Denna order placerades som bekant i av SJ. Då statsrådet undvekatt svara på frågan med motivering Nr 48 alt det var verksamhetsområde, vill jag till TjcHapen den kommunikationsministern ställa följande fråga: 11 Hecemberl984 Kan kommunikationsministern redogöra för de övervägandensom förekommit innan ordern placerades i ? 1984/85:296av () lill justitieministern om grundlagsstadgatinlegrilelsskydd för enskilda: I pågår just nuarbetet med tilläggsdirektiv till den kommitté som ursprungligen tillsattes föralt utreda en begränsning av personnummeranvändningen. Kommittén skall nu ocksåutreda frågan om hur offentlighetsprincipen fungerar när myndigheterna använderADB samt undersöka om reglerna är tillräckligt anpassade till hanteringen avADB-upptagningar och vilka ändringar som kan vara befogade. förs del fram krav från ett flertal myndigheternär del gäller att utnyttja olika typer av register för ytterligare kontroll.Mot den bakgrunden är del befogat alt diskutera om inte den enskildesintegritet skall kunna ges ett starkare skydd genom alt delar av datalagenskrivs in i de grundläggande fri- och rättigheterna i regeringsformen. På dettasätt skulle den enskildes integritet ges ett grundlagsskydd. Med anledning av delta vill jagfråga jusfitieministern om man avser all ge data- och offentlighetskommitténsådana tilläggsdirektiv all frågan om att grundlagsskydda den enskildesintegritet kan utredas. 1984/85:297 av () lill utrikesministern omrätten ätt närvara vid intervjuer med utrikesministern: Enligt referat i pressen har enjournalist på Aktuellts invandrarredaktion förvägrats alt göra en intervju medutrikesministern efter dennes resa till . Det är känt alt man frånjugoslaviskt håll försökte förhindra att den journalist det här är fråga omblev anställd vid Aktuellts invandrarredaktion, dess bättre utan resultat.Farhågor har uttalats om all utrikesministerns vägran att ställa upp för en intervjusom var överenskommen berodde på en eftergift gentemot påtryckningar somkategoriskt bör avvisas. Med hänvisning till ovanslående vill jag tillutrikesministern ställa följande fråga; Har statsrådets vägran alt ta emotjournalisten från Aktuellts invandrarredaktion berott på att den svenskaregeringen har tagit otillbörlig hänsyn till de önskemål som tidigare uttrycktsfrån det lands sida som utrikesministern besökt? 1984/85:298av () lill statsrådet om arbetsförhållandena förTV-personal som tillhör politiskt parti: En nyhelsreporler vid SverigesTelevision har förvägrats göra reportage inom ämnesområdena politik, ekonomi,arbetsmarknad. Orsaken fill detta uppges vara att den aktuelle ärmedlem i ett politiskt parti och arbetar aktivt med politiska frågor i sinlokala kommundelsförening. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga tillkulturministern: Avser kulturministern alt vidtanågra åtgärder för alt hindra all en nyhelsreporler i TV i fortsättningenförvägras utföra vissa uppdrag på grund av medlemskap i ett polifiskt parti? 1984/85:299 av () till statsrådet om bättre service hos Systembolaget: Vill statsrådet medverka till attSystembolaget ytterligare förbättrar sin service vad gäller exempelvisavsmakning av viner, självbetjäning och trevliga presentförpackningar? 1984/85:300av () till justitieministern om prövningen av : har beslutat att taupp fallet med trafiktillstånd till prövning. Innan denna prövningkommer till stånd finns det möjligheter för de svenska myndigheterna attförsöka komma fram fill en uppgörelse med Pudas samt göra en översyn av debestämmelser som ledde till affären. har två gånger blivit fälld införEuropadomstolen för brott mot de mänskliga rättigheterna. Det finns skäl förregeringen att undvika att det blir en tredje gång. Jag vill därför frågajustitieministern: Avser regeringen att vidta någraåtgärder för att nå en uppgörelse med innan hans ärende behandlas iEuropadomstolen? 15 § Kammaren åtskildes . Förteckning över talare 1984/85:48 (Siffrorna avser sida i protokollet) Tredje vice talmannen 74 , , i (m) 94 Brunander, () 95,96 Carlshamre, () 70 Caristein, () 101,103, 105 , (vpk) 38,49, 51, 63, 67 , () 30, 48,52, 62, 68 , Kersfin (fp) 34,48, 52, 63 , ()92, 93 , (vpk) 14,18 , Hans,bostadsminister 54, 64 , () 76 , , statsråd88, 91 Hallenius, () 98,102, 104 , () 80,84, 86, 88 , () 19, 23,26 Hjelmslröm, (vpk) 79,84, 85 , () 74, 83,85 , Margö (vpk)68, 71 , () 96, 97 , KjeU (fp) 11,23, 25, 64, 99, 103, 105, 107 () 9, 22,25 , () 70 , () 43,50, 53 , () 27,47, 50, 60, 66 , () 86, 88 , () 90,91 , () 93 , , förstevice talman (m) 4,18,21,24,61,65 , () 97,102, 104 , ()78, 83, 85 Virgin, () 71 Östrand, () 106, 107 minab/gotab 1985 79548