prot · G809123 · 1984-12-31 00:00:00 — reservation 7 av m.fl. anförda motiveringen godkändes med 127röster mot 113 för utskottets motivering. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (utvärdering avbostadsförsörjningslagen) Nr 123 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 9 av ,, Fredagenden m.fl. - bifölls med acklamation. ._ ,, ir.o Mom.8 (lånebestämmelsernas detaljeringsgrad) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m,fl, - biföllsmed acklamation. Mom.9 (förtida inlösen av mindre lån) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 11 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.10 (produktionskostnadsanpassad belåning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 12 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.11 (avskaffande av markvillkoret) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.12 (avskaffande av konkurrensvillkoret) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 14 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (konstnärlig utsmyckning i bostadsområden) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 15 av m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 16 av m. fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.18 (64 § bostadsfinansieringsförordningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 ay m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.19 (kommuns ansvar för förlust på bostadslån) Utskottetshemställan bifölls med 215 röster mot 38 för reservation 18 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.21 (återinförande av markförvärvs- och tomträttslånen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av -bifölls med acklamation. Nr 123 Mom. 23 (förvärv av befindiga egnahem) Fredaoen den_ Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som 19 anril 1985 ställdes mot utskottets hemställan med godkännandeav den i reservation 20 av m.fl. anförda motiveringen -bifölls med acklamation. Mom.26 (statligt stöd för finansiering av gatukostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamation. Mom.27 (hyresrabatter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.28 (hyresförlustgaranti) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.29 (ränte- och amorteringsfria lån) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av -bifölls medacklamation. Mom.30 (avveckling av ROT-programmet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.32 (avskaffande av hissbidraget) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.33 (ROT-program för offentliga byggnader) Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 14 för reservation 27 av . Mom.34 (program för underhåll och förnyelse av kommunernas va-nät) Utskottetshemställan bifölls med 203 röster mot 50 för reservation 28 av .' Mom.35 (ROT-program vid folkhögskolorna) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 30 av -bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 29 av m.fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 36(kommersiella lokaler i samband med ROT-verksamheten) Nr 123 Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som , , j . . ,, Fredagenden ställdesmot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 31 . av RolfDahlberg m. fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom. 37 (dispens från kravet på avsättning tillkonsolideringsfond) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avKjell m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 38 (avveckling av reparationslångivningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 40 (tilläggslån för ändrad lägenhetssammansättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avKjell m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 41 (beslutsramen för tilläggslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avKerstin - bifölls med acklamation. Mom. 44 (överskridande av ramarna för tilläggslån avsysselsättningsskäl) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 45 (beslut om vissa ombyggnadslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 38 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 46 (s. k. miljöbidragslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 47 (bidrag till vissa ombyggnadsåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 48 (hyresförlustlån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 41 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 49 (eftergift av hyresförlustlån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 42 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Nr 123 Mom. 50 (ram för boendemiljöbidragm. Fredaeenden Utskottets hemställan, som ställdesmot 19anril1985 ' reservation 43 av . i motsvarande del, dels reservation 44 av Tore.Claeson, bifölls medacklamation. Mom. 51 och 52 (femårig awecklingsperiod avboendemiljöbidragen, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 45 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 54 (bygglekplatser) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 15 förreservation 46 av . Mom. 55 (bidragsgivning för byggnadsvård) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 47 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 56 (förändringar inom räntebidragssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 48 avRolf m.fl.-bifölls med acklamation. Mom. 57 (räntebidrag till äldre låneformer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 59 (ändring av räntebidragsreglerna med anledning avfastighetsskatten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 50 avKjell m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 60 (övergång till räntelån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 51 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 62 (avveckling av statskommunala bostadsbidrag tillhushåll utan barn) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 14 förreservation 52 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 63 (ändrade hyres- och inkomstgränser m.m. förbostadsbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 53 avTore -bifölls med acklamation. A/o/71.64 (ändrade inkomstprövningsregler och ändring av reduktionsregeln Nr 123 för bostadsbidrag) Fredagenden Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 54 av , g ...g- m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 66 (lån till förvärv av bostadsrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 55 avKerstin - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(avskaffande av statens planverk) Utskottets hemställan bifölls med 186 röster mot 65 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (sammanslagning av och statensplanverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (decentralisering av lånebeslut) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (anslag på tilläggsbudget II) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKjell m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (anslag till Kommittéer m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avKjell m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4(kollektiva boendeformer) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 14 förreservation 1 av . Mom.5 (verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning samt vid statens institutför byggnadsforskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av , m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (ramar för budgetåren 1986/87 samt 1987/88) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 8 (anslag tillbyggnadsforskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.9 (anslag till lån till experimentbyggande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. 3§ Kammarens sammanträde på Talmanskonferensenbeslöt att ärendebehandlingen vid det arbetsplenum som utsattstill () fick pågå till omkring . Företrädare för samtliga partigrupper har sedermera framfört bestämdaönskemål om att skall hållas helt fri från arbetsplenum. Enligtde uppgifter som kammarkansliet successivt fått om ändringar i utskottensarbetsplaner och bedömningar av erforderliga debattider i kammaren, skulle detbli nödvändigt att anordna kvällsplenum både måndagen den 10 och tisdagen den11 juni, även om tas i anspråk för ärendebehandling på sätttalmanskonferensen tidigare beslutat. Ett bifall till den nu gjordaframställningen ökar därför risken att inte skall kunna avslutas den11 juni. Önskemålet att arbetsplenum inte skall anordnas på Valborgsmässoaftonhar detta oaktat ansetts böra tillmötesgås. Så har skett i förvissningen om attpartigrupperna kommer att aktivt medverka till att den av talmanskonferensen iflera sammanhang framförda rekommendationen om rationell planering och störstamöjliga koncentration av debatterna får avsedd effekt. 4 §Svar på interpellation 1984/85:125 om småbarnsföräldrars rätt till bidragenligt socialtjänstlagen Förste vice talman har frågatmig om jag anser att det finns anledning att ändra socialtjänstlagensbiståndsparagraf eller på annat sätt åstadkomma att småbarnsföräldrars egenvård av barnen inte missgynnas i förhållande till förvärvsarbete av motsvarandevärde. En grundprincip vid utformningen av social- ocharbetsmarknadslagstiftningen är att människor så långt möjligt skall svara försin egen försörjning. Socialbidrag är den stödform som återstår när andraförsörjningsmöjligheter inte finns. Socialbidragen fungerar således som detyttersta skyddsnätet. Socialbidragen är individuella till sin prägel.Hjälpbehovet prövas för varje individ eller familj. Socialbidrag utgår förnärvarande till av befolkningen. Det har funnits en betydande enighet om attgenerella stödbehov skall fillgodoses på annat sätt än via de behovsprövadesocialbidragen. Pensionärer har varit en vanlig grupp blandsocialbidragsmottagare. Genom utbyggnaden av pensionssystemet är det numeraovanligt att pensionärer behöver socialbidrag. Ensamförälderstödet ochflerbarnstilläggen är andra exempel på åtgärder som bl. a. är avsedda attförebygga behov av socialbidrag. Grunden i regeringens politik är allas rätt till arbete.För att föräldrar skall kunna arbeta krävs en fungerande barnomsorg ochföräldraförsäkring. För att utjämna skillnaderna i ekonomiskt avseende mellanfamiljer med och familjer utan barn har vi skapat ett ekonomiskt familjestöd iform av barnbidrag, flerbarnstillägg, bostadsbidrag etc. har påregeringens förslag beslutat om omfattande förbättringar av detfamiljeekonomiska stödet från . Inom ramen för denna politiktas hänsyn till grupper som behöver särskilt stöd, exempelvis familjer medhemmamake. Regeringens familjepolitik är således generell till sinnatur. Rättigheter skall så långt möjligt gälla alla. Prövningar i de enskildafallen bör enligt min mening så mycket som möjligt undvikas. I debatten har framförts ett antal förslag om hursamhällets familjepolitik kan utformas för att underlätta barnfamiljernasförsörjning och för att barn och föräldrar skall få mer tid för varandra. Detär viktigt att den debatten förs vidare, men enligt min mening ärsocialbidragen inte ett bra instrument för familjepolitiska insatser av dettaslag. Om småbarnsföräldrars rätt till bidrag enligtsocial-tjänstlagen 55Förste vice talman (): Jag tackar socialministern för svaret. Det är riktigt som socialministern säger, att det hittillsfunnits en betydande enighet om att generella stödbehov skall tillgodoses påannat sätt än genom de behovsprövade socialbidragen. Den kraftiga utbyggnad avgrundförmånerna inom folkpensioneringen som skedde under de borgerliga årenhar, som socialministern också säger, lett till att det numera är ovanligt 5 protokoll 1984/85:122-125 Om småbarnsföräldrars rätt till bidrag enligt socialtjänstlagen attpensionärer behöver socialbidrag. Det är bra, och detta skall vi försöka slåvakt om. När det gäller barnfamiljerna är situationen en heltannan. Inte bara chockdevalveringen med dess kraftiga prishöjningar utan ocksåalla de skattehöjningar som genomförts efter valet har drabbat barnfamiljerna,i många fall alldeles särskilt dem. Exempelvis förvärvsavdragets borttagandedrabbar endast barnfamiljer. Eftersom av barnfamiljerna bor i småhus, oftaeluppvärmda, drabbar naturligtvis småhusskatten och elskattehöjning-arnasärskilt dem. Detsamma gäller bensinskattehöjningarna och momshöjningarna. Resultatet har blivit att allt fler barnfamiljer, trotsatt de på papperet har hyggliga inkomster och trots barnbidrags- ochbostadsbidragshöjningarna, fått det allt svårare att få pengarna att räckatill. En databearbetning visar att av alla barnfamiljer vid åretsslut kommer att ligga under nya norm för acceptabellevnadsstandard. Till de nya fattiga hör inte minst många av de familjerdär en förälder är hemma och själv tar hand om barnen, något som för övrigtblir allt vanligare ju fler barn familjen har. En industriarbetare med engenomsnittslön - enligt uppgift är den . - och två barn betalari dag . bara i inkomstskatt. Knappt hälften får han tillbaka iform av barnbidrag och inkomstprövade bostadsbidrag. Det som blir kvar att levapå räcker alltmer sällan till för familjens försörjning. Något som också ärvärt att notera är att denna familj får betala . mer i skatt änt. ex. två samboende ungdomar utan någon som helst försörjningsbörda somtillsammans tjänar lika mycket. För barnfamiljerna försvinner av enextra hundralapp i förtjänst, medan försvinner av en extra hundralappsom någon av ungdomarna förtjänar. Skatten tar alltså ingen som helst hänsyntill försörjningsbörda, tvärtom. Vad gör då denna familj? Att få nedsatt skatt genomexistensminimireglerna för att ha en chans att klara sig har de inte möjlighettill. För det krävs minst tre barn. Och har de tre barn eller fler beviljas deinte ens då sådan nedsättning "om modern frivilligt avhåller sig från attarbeta", en häpnadsväckande inställning som jag skall återkomma till. Detenda som återstår är då att söka socialbidragsutfyllnad för att kunna klarafamiljen ekonomiskt. Regeringsrätten har beslutat attsocialtjänstlagens stadgande om bistånd inte ger en småbarnsförälder rätt attuppbära socialbidrag för att själv kunna ta hand om sina barn. I det ärende som regeringsrätten hade att ta ställningtill stod helt klart att familjen hade laglig rätt till bistånd. I stället föratt ge detta bistånd i form av ett förhållandevis begränsat ekonomiskttillskott har, enligt domen, en kommun rätt att ställa daghemsplatser tillförfogande, vilket i detta fall skulle ske med förtur. Socialtjänstlagens biståndsparagraf har antagits av enenhällig riksdag. För många av oss torde det ha kommit som en överraskning attbiståndsparagrafen skulle kunna tolkas på det sätt som regeringsrättens domger vid handen. Domen var inte heller enhällig. 1 den gamla socialhjälpslagen berättigade vård av små barntill obligatoriskt socialbidrag. Det fanns en interkommunal överenskommelsesom gick ut på att man skulle betala socialhjälp, om familjen hade minst ettbarn eller två barn under skolåldern. Så inte med den nya lagen. Modern anses i dessa fall "frivilligt avhålla sigfrån att arbeta", trots att hon utför ett arbete som på daghem skullekosta , om familjen har två barn, . om familjenhar tre små barn. Detta att "hon avhåller sig från att arbeta" ärdärför, herr talman, en fullständigt orimlig inställning. Ingen, tror jag,skulle komma på idén att säga till en barnvårdare vid en barnstuga att honavhåller sig från att arbeta och att hon i stället måste övergå till att bli t.ex. affärsbiträde för att kunna få socialbidrag, om hon skulle behöva det. Mendet är precis vad som händer i detta fall. Modern måste, om hon har två barn,övergå från ett arbete som är värt . till ett annat som ofta på sinhöjd är värt lika mycket. Jag håller med socialministern om att socialbidragförvisso inte är någonting att sträva efter- tvärtom. Men när familjen inteklarar sig på sin inkomst, trots att i det här fallet modern utför ett likaväsentligt arbete som genom att förvärvsarbeta, är det fel, som jag ser det,att socialtjänstlagen har fått en utformning som tvingar henne att byta detbarnvårdande arbetet mot ett annat arbete. Statsminister intervjuades ien tysk tidning, och han sade då att det är förtal att man i hararbetstvång för mödrarna. Men genom att inte ta någon hänsyn till skatteförmågaoch försörjningsbörda, snarare tvärtom som jag tidigare visat, och genom attbarnomsorgsstödet ensidigt inriktas på den kommunala barnomsorgen, blirresultatet faktiskt det som förnekar. Allt fler tvingas, vare sig devill eller inte, att ta ett förvärvsarbete och att anlita daghem, även om deskulle utföra ett lika väsentligt arbete, kanske t. o. m. mer värt, genom attsjälva ta hand om sina barn. Det är inte bara så att valfriheten minskar mellanhemarbete och förvärvsarbete. Allt fler måste också anlita barnomsorgi stället för privat barnomsorg, som kanske är billigare men som inte får någotsom helst stöd. Det innebär att allt fler tvingas av rent ekonomiska skäl attvälja den allra dyraste barnomsorgen, de kommunala daghemmen. "Regeringens familjepolitik är således generell tillsin natur. Rättigheter, skall så långt möjligt gälla alla. Prövningar i deenskilda fallen bör enligt min mening så mycket som möjligt undvikas." Javisst, men rättigheterna gäller inte alla. Rätt att fådel av det allmännas barnomsorgsstöd tillkommer bara dem som kan och vill väljakommunal barnomsorg, ofta familjer med få barn och familjer, med SACO- ellerTCO-yrken. De andra får tydligen stå sitt kast. Det är viktigt att debatten om hur barnfamiljernasförsörjning skall underlättas förs vidare, säger socialministern. Men deträcker inte med detta. Det är hög tid att gå från ord till handling. Vi menar att man vid utformningen av skatterna måste tahänsyn till hur många som skall leva på inkomsten. Vi har anvisat hur detta kanske genom Om småbarnsföräldrars rätt tiU bidrag enligt socialtjänstlagen Om småbarnsföräldrars rätt till bidrag enligt socialtjänstlagen barnavdragvid den kommunala beskattningen som finansieras genom ett lägre grundavdrag iövrigt. Kommunalskatten skulle då på ett helt annat sätt än som skerverkligen tas ut efter bärkraft. Marginalskatterna bör vidare sänkas i tre steg, så attpraktiskt taget alla heltidsarbetande får behålla . av en nyintjänadhundralapp. Det skulle betyda mycket för barnfamiljernas ekonomi. Debesparingar som krävs för den marginalskattesänkningen omfattar avdet allmännas utgifter, och det skulle mycket snart betala igen sig med räntapå ränta. Som ett första steg för att öka rättvisan i barnomsorgsstödetföreslår vi också en skattefri vårdnadsersättning på . per barn mellanett och ålder. Den som föredrar barnomsorg, och det ärsäkerligen många, kan då använda de här till att betala mer försin kommunala barnomsorg utan att ekonomin försämras. underlättasandra alternativ, vilket minskar köerna och utbyggnadsbehovet. Andra viktiga åtgärder är att kommunal- ochlandstingsskatten begränsas. Här i skulle den genomsnittligeindustriarbetaren t. ex. få behålla nära . mer av sin inkomst med demoderata skatteförslagen utöver det som jag redan har nämnt, och det betydernaturligtvis mycket. Det gäller också att underlätta - inte att motverka - förfamiljerna att kunna äga sin lägenhet. Erfarenhetsmässigt kan de då tjäna inåtminstone . i förhållande till om de har hyresrätt. Detskulle underlätta den avtrappning av subventionerna till flerfamiljshusen somkommer att bli nödvändig. Skulle trots allt inkomsten inte räcka till, bör enligtvår mening existensminimireglerna kunna fillämpas, så att man slipper gå fillsocialbyrån för att få ihop fill skatten. Man skulle i stället få möjlighet attfå skatten nedsatt, så att man kan klara sig. Skulle inte ens det räcka, återstår som ett sistaskyddsnät socialbidraget. I socialtjänstlagens portalparagraf framhålls attverksamheten skall bygga på respekt för människors självbestämmanderätt ochintegritet. Statsrådet sade i en intervju att detär oacceptabelt att mästra folk i en nödsituation. Detta är alltså den moderata synen på hur man skall kunnaåstadkomma en rättvisare och mer solidarisk familjepolitik. Familjerna skullemed en sådan politik få bättre möjlighet att svara för sin egen försörjning. : Skall jag uppfatta socialministerns svar så,att även om socialdemokraterna skulle vilja förbättra situationen fördem som vill ta hand om sina egna barn, så har regeringen ingen avsikt att nubidra till en sådan ändring av socialtjänstlagen att det individuellt gesmöjlighet för dem att ta hand om sina barn, om de på så vis skulle utföra ettarbete likvärdigt med förvärvsarbete? Är det så, kan jag avslutningsvis bara beklaga att det somenligt skulle vara förtal då blir verklighet för allt fler. Efter detta inlägg är det naturligtvis mycket frestande att vidgadebatten långt utöver ramen för interpellationen. Jag skall inte falla för denfrestelsen, men något vill jag säga. Detvar trevligt att höra att borgerligheten har fått ett nytt fährop, "att gåfrån ord till handling". Ni satt i regeringsställning, efter att havunnit valet på långtgående löften till barnfamiljerna. Trots att ni satt därmed egen majoritet gjorde ni ändå mycket mindre än vad ni lovade. Det leddetill att barnfamiljerna fick det mycket sämre - barnbidragen ochbostadsbidragen urholkades och reallönerna sänktes. I slutet av erregeringsperiod ökade också arbetslösheten. Detta gjorde att socialbidragenökade mer än någonsin under 1980-1981, med . Nuhar vi en ganska glädjande utveckling. Det kommer rapport efter rapport frånolika delar av landet om att socialbidragen minskar- den senaste rapporten komfrån . Det finns också tecken som tyder på att socialbidragsökningen avtarkraftigt även i . Detta beror på att sysselsättningen har ökat, att vipå nytt har fått en positiv reallöneutveckling och att vi kraftigt förbättratdet familjepolitiska stödet. Så vill vi alltså fortsätta. Riktigtilla skulle det gå om fick möjlighet att i regeringsställningomsätta sin polifik i handling. Det är klart att kraffigt höjda hyror,försämrad sjukförsäkring, lägre ersättning från A-kassan, sämre barnomsorg ochhögre matpriser och skatter skulle leda fill kraftiga försämringar på dettaområde. Detär intressant att höra tala om detta utan att ta intryck av allinformation som jag lämnade under debatten . Här i harmoderaterna lagt fram ett förslag som innebär att anslaget till socialtjänstenskall skäras ned med 225 miljoner. Det skulle leda till att 8 000 barnomedelbart förlorade sin plats i barnomsorgen. Så ser den moderata politiken uti verkligheten. Jagskall nu nöja mig med att ta upp socialbidragen. De är, som jag säger i svaret,en dålig väg för att klara barnfamiljernas situafion. Det måste vara riktigtatt, som vi gör, förbättra den via överflyttningar av pengar från ickebarnfamiljer fill barnfamiljer. Vi flyttade över 2 000 miljoner netto i förraomgången, och jag vet inte hur mycket det kan bli i nästa. Sånågot om tolkningen av biståndsparagrafen. Det är inte min sak att pröva om dentolkning som har gjorts är rimlig eller inte. Motsatt tolkning hade emellertidvarit orimlig, därför att den skulle innebära att föräldrar som hararbete och barn på dagis skulle kunna säga upp sin dagisplats, ta barnetdärifrån och sedan begära socialbidrag om inkomsten är låg.