prot · G80986 · 1984-12-31 00:00:00 — Felet med den moderata politiken är bara attde förslag som lägger fram här inte har något stöd hosbefrielserörelserna och de demokratiska organisationer som verkar i ,främst då Demokratiska fronten. Det är alltså så att förslaget ipropositionen, liksom utrikesutskottets betänkande, i allt väsentligt stöds avoss socialdemokratiska motionärer. Det är bara på några punkter vi haravvikande mening. Det gäller då först 8 § i lagförslaget. Frågan om generella investeringar behandlades av den s. k.Sydafrikakommittén, och kommittén stannade för att över huvud taget inte läggafram något förslag av den innebörd som 8 § har. Regeringsförslaget innebär förordar att det särskilda åtagandet för ett företag skall gälla t. v. Jagmenar att bestämmelsen över huvud taget kan ifrågasättas, men vi har ändågodtagit att man inför en bestämmelse av detta slag. Om denna paragraf införs,är det viktigt att det av bestämmelsen uttryckligen framgår att möjlighetentidsbegränsas. Det är betydelsefullt för tillämpningen, men det är ocksåväsentligt för företagen att de får kännedom om detta. Jag vill i detsammanhanget hänvisa till att vårt förslag om en uttrycklig tidsbegränsning harstöd i näringsutskottets yttrande. Den andra punkten där vi har invändningar gäller förslagetom förbud mot import från . Namibiadekretet talar om att det är förbudmot all prospektering, utvinning, försäljning, utförsel, export m. m. avtillgångar som sker utan samtycke. Detta dekret omfattar animalatillgångar, mineraler och andra naturtillgångar. Det finns olika sätt att uppfylla Namibiadekretet. Ett avdessa är att förbjuda nyinvesteringar, vilket vi har gjort. Ett annat skullekunna vara att införa en lag av det slag som Namibiadekretets bestämmelserinnebär. Ett tredje sätt - och det enklaste - är att införa ett importförbud.Det är också vad har rekommenderat olika länder att göra. Förbud mot investeringar i och Förbud mot investeringar i och heten attdet kan vara vissa svårigheter att kontrollera förbudet kan inte utgöra ettskäl för att inte införa det. Det faktum att fungerade som kanal förSmithregimens ansågs inte utgöra hinder för en svensksanktionslagstiftning. De varor som har varit aktuella att importera är -s. k. swakara -och andra skinnvaror samt vissa mineraler. De varor som det rörsig om är lätt identifierbara, och de borde kunna omfattas av ett importförbud. Anledningen till att det är viktigt att här ta ytterligareett steg är att det är mycket oroande att det från till en rad andraländer äger rum en stor export av främst uranium. Ett svenskt ställningstagandei överensstämmelse med Namibiadekretet skulle ha ett poHtiskt värde, av iprincip samma slag som det lagen om förbud mot nyinvesteringar har. Jag vill idetta sammanhang hänvisa till att näringsutskottet i sitt yttrande har sagtatt ett importförbud skulle ha ett symbolvärde i kampen mot förtrycket iNamibia. Vad slutligen gäller frågan om omprövning avlagstiftningen har föreslagits att lagen skall gälla endast till utgången av1990, om inte något annat beslut fattas. Också i det sammanhanget vill jaghänvisa till vad näringsutskottet har framfört. "Om emellertid inga avgörande förändringar sker i detsydafrikanska samhället i riktning mot ett avskaffandeav apartheid förlorar överlevnadsmotivet, så som det nu har definierats, sittberättigande. I ett sådant läge får en tidsbegränsning av dispensmöjligheternaförnyad aktualitet." Jag yrkar bifall till reservationen 2 omtidsbegränsning av åtagandet enligt 8 §, vilken reservation grundar sig på enav mig m.fl. socialdemokrater väckt motion. Vidare vill jag yrka bifall tillreservationen 9 om handeln med , vilken likaledes grundar sig på en avmig och vissa övriga socialdemokrater väckt motion. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (Sydafrikalagen) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 78 förreservation 1 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 4 (tidsbegränsning av åtagandet enligt 8 §) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 22 förreservation 2 av . Mom. 7 (offentlighet vid tillämpningen av dispensordningen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 1 av m.fl. i motsvarande del -bifölls med acklamation. Mom. 9(viss skärpning av den gällande Sydafrikalagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avMargaretha m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 10(förbud mot investeringar i och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avMargaretha m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. II (medelför information om Sydafrikapolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (statlig upphandling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (SAS flygförbindelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (ekonomiska sanktioner mot ) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 17 förreservation 6 av . Mom. 18 (riktlinjer för Sydafrikapolitik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (stöd för en demokratisk utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avMargaretha m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (handeln med ) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 24 förreservation 9 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 1984/85:30om avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbete och 1984/85:32om avdragsrätt för förskottsräntor. Förbud mot investeringar i och 34FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 30 och 32 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså skatteutskottets betänkande 30 omavdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbete. 4 protokoll1984/85:86-38 A vdragsrättför gåvor till internationellt biståndsarbete Avdragsrättför gåvor till internationellt biståndsarbete 35 (): Även har det väckts förslag om attriksdagen skulle besluta att införa en avdragsrätt för gåvor tillinternationellt biståndsarbete. Detta är en gammal idé. Den tillämpas i många länder i vårvärld. En socialdemokratisk regering i har infört ett sådant system,som fungerar där. Vi har faktiskt också i haft enavdragsrätt för gåvor - visserligen , men det var ändåett förslag som lanserades av en socialdemokratisk finansminister. När den första borgerliga regeringen bildades fannsockså detta krav med i regeringsförklaringen. Det tillsattes en utredning, ochfolkpartiregeringen föreslog under /79 att en begränsad rätttill avdrag för gåvor till internationellt biståndsarbete skulle införas. Underriksdagsbehandlingen avslogs det här förslaget av alla andra partier.Socialdemokraterna och kommunisterna gick emot det därför . som man sade, principiellt var motståndare till detta, ochmoderaterna tydligen därför att man inte unnade detta folkpardförslag att gåigenom i , trots att man i regeringsförhandlingarna hade varit överensom att det skulle genomföras. Huvudmotivet för den aktuella avdragsrätten ärnaturligtvis att den stimulerar enskilda människor att satsa på internationellhjälpverksamhet och mission. Det skulle alltså innebära att den svenskainsatsen som helhet kunde ökas! Det skulle också skapas en bredare förankringför biståndstanken. avstyrker utskottet, med en kortfattad motivering,förslaget. Motiveringen kan sammanfattas så, att eftersom tidigarehar avvisat förslaget bör den göra det också . Men detta räcker kanske ändåinte som motiv för ett avslag. Jag skulle vilja fråga utskottets talesman varför mantycker att det är motiverat att ha en avdragsrätt som gynnar den egna ekonominoch den egna plånboken, men inte kan ha en avdragsrätt för gåvor till ett gottändamål. Varför är det mer rimligt att gynna egna materiella behov än att gynnaen god sak, där man inte själv står i centrum? I övrigt,fru talman, ber jag att få yrka bifall till reservationen. 36ANNA (): kammare har vid många tillfällendiskuterat avdragsrätt för gåvor, och alla partier utom har ställtsig avvisande till förslaget härom. Det finns flera skäl till det. För det första, tror jag att vi alla är överens om att skattesystemetmåste förenklas. Varje avdrag innebär nya regler, extra kontroll och därmed ettbehov av nya tjänster för skattemyndigheterna. Nya skattereformer bör syftatill förenkling, inte till ytterligare byråkrati, som det här skulle leda till. För det andra bör frågan hur skattemedel skall användasavgöras av samhället, inte av den enskilde. En avdragsrätt innebär ju att medelsom annarsskulle betalas i skatt i stället används av den enskilde. För det tredje skulle avdragsrätten medföra storaavgränsningsproblem. Det skulle finnas många olika uppfattningar om vilkaorganisationer som skulle ingå, dvs. till vilka organisationer man skall kunnabetala bidrag som man får rätt till avdrag för. Det skulle vara svårt, för attinte säga ofnöjligt, att dra rättvisa gränser här. Det råder inte någon åsiktsskillnad mellan migoch när det gäller vikten av de frivilliga organisationernasinsatser på biståndsområdet, hur betydelsefulla deras insamlingar är och hurväsentligt deras arbete för internationellt samförstånd och respekt för demänskliga fri-och rättigheterna är. Det finns dessutom en möjlighet för en delav dem att samarbeta med SIDA för olika biståndsprojekt. Men jag tror att det ligger en fördel i att de frivilligaorganisationerna i övrigt sköter sin insamlingsverksamhet utan den inblandningfrån samhället som skulle bli nödvändig, om man skulle bevilja avdragsrätt förbidrag till vissa föreningar. Sammanfattningsvis talar alltså både principiella,praktiska och kontrolltekniska skäl mot att man inför avdragsrätt för vissagåvor till internationellt biståndsarbete. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på motionen. Avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbete 37 (): anförde många argument förutskottsmajoritetens ståndpunkt. Ett var att en avdragsrätt skulle innebäraatt man byråkratiserade skattesystemet, medan det är förenklingar vi böreftersträva. Men det kan ju inte vara svårare med den här sortens avdragsrättän med de avdragsrätter som vi redan har. Jag har förståelse för att en socialdemokrat som att staten skall avgöra hur dessa biståndsmedel skall användas. För enliberal är det lika självklart att det är ett värde om det är den enskildamänniskan som tar ställning, utan att för den skull statens insatser minskar.Några avgränsningsproblem kan det knappast finnas. Vi har ju löst dem t. ex.när det gäller arvsskatten, och socialdemokraterna i har klarat av attgöra denna avgränsning. Det finns alltså en förteckning över vilkaorganisationer som är berättigade som bidragsmottagare för att avdragsrättenskall tillämpas. Jag tycker inte att argumenten varsärskilt hållbara, och kvar står frågan till : Varför är det merarimligt att man får göra avdrag när det gynnar den egna privatekonomin än närdet gynnar en god sak? Jag trodde att det var saligare att giva än att taga. 38ANNA (): Man försöker att i allt störreutsträckning övergå till schabloner när det gäller avdragen och komma ifrån deolika specifika avdragen på skatteområdet. Jag instämmer i det Jan-ErikWikström säger om att det är mycket värdefullt att enskilda människor gerbidrag. Av dragsrätt för förskottsräntor har också visat sig att människor är mycket villiga att gebidrag utan en inblandning från samhällets sida, utan en avdragsrätt för debidrag som ges. Det exempel som tar upp om arvsskattenvisar just hur svårt det är att göra avgränsningar. Amnesty t. ex. tillhör deorganisationer som står utanför arvsskattebefrielse, vilket många upplever somorättvist. När det slutligen gäller frågan om varför människor skallfå göra avdrag för sin egen skull men inte för bistånd, är det helt enkelt såatt skattesystemet bygger på att man skall betala skatt efter bärkraft. Deavdrag man då får göra är sådana som har haft samband med inkomstensförvärvande eller sådana som bör direkt återspeglas när man betalar skatt. 39 (): Jag delar uppfattning att Amnestyborde finnas med på listan över organisationer som har denna förmån. Vi kan välgemensamt försöka verka för att Amnesty kommer med på denna lista. Människor skall betala skatt efter bärkraft, säger . Det system som föreslogs i en proposition för fyra byggdepå att man skulle neutralisera de effekter som annars skulle kunna uppstå omavdragsrätten tillämpas på ett sådant sätt att det blir större lindring förhöginkomsttagare än för låginkomsttagare. vill jag säga att det helt enkelt är så attfrågan gäller om vi vill att de som satsar för dessa goda ändamål skallgöra merinsatser. De kommer inte att ge mindre, utan vår önskan och vår förhoppningär att de ger avsevärt mycket mer, vilket skulle vara poängen i dettasammanhang. Jag noterar att har sina argument och jag , och det skall väl vara någon skillnad mellan en socialist och en liberal. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 32.) 40 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 32 om avdragsrätt för förskottsräntor. 41TOMMY (vpk): När vi kommunisterna reserkrav om slopande av rätten till avdrag för s.k. förskottsräntor är det ett ledi vår strävan att undanröja så många som möjligt av de avdragsregler som ihuvudsak gynnar de besuttna. Avdragsrätten i skattesystemet fungerar som enklasslagstiftning. Det är en lagstiftning som gynnar människor med högainkomster, oavsett om det är genom arbete eller spekulation, och som i andraänden drabbar människor med mera vanliga inkomstnivåer, dvs. Statistiskacentralbyråns statistik för visar att den genomsnittligearbetaren gör underskottsavdrag för . Höginkomsttagare ochförmögna gör samma avdrag fast för avsevärt högre belopp, närmare bestämtmellan 25 000 och . i genomsnitt per individ. Detta betydersjälvfallet att det i avdragshänseende finns en spridning för olika besuttna. Ettsätt att ytterligare utnyttja denna typ av avdrag är att göra s. k.förskottsinbetalningar för att göra ytterligare förtjänst, på andra skattebetalaresbekostnad. Detta är möjligt att göra i förväg. Att göra enförskottsinbetalning har ju som enda syfte att minska den egna beskattningenoch därmed utnyttja de gällande avdragsreglema. Från vår sida anser vi attdetta inte borde få fortsätta och därför yrkar vi också att rätten att få göradessa avdrag för räntor som erlagts i förskott skall slopas. Viär naturligtvis helt införstådda med - även om det inte förefaller så avskatteutskottets skrivning - att en viss skärpning redan har gjorts i sambandmed att den begränsning som infördes taxeringar harpermanentats. Men vi anser inte detta vara tillräckligt. Utskottetsställningstagande, vilket är enigt och innebär att socialdemokraterna,och de andra borgerliga partierna är överens, medför att dennaklassmässiga lagstiftning skall kvarstå. Det innebär att socialdemokraternafinner att det även i fortsättningen skall finnas utrymme för betalning iförväg utan att avdragsrätten skall rubbas. Mendetta är inte enbart en rättvisefråga, det gäller också att undanröjamöjligheterna till skatteflykt i viss utsträckning. I detta fall kan detkonstateras att den här typen av transaktioner också är s. k. skatteflyktstransaktioner,men att de av allt att döma inte ryms inom den s. k. generalklausulen.Vänsterpartiet kommunisterna anser alltså att denna typ av förskottsinbetalningav räntor inte skall få medföra att man får rätt att göra avdrag det året mangör förskottsinbetalningen, utan den skall falla på det år där den rätteligenhör hemma. Därför yrkar jag bifall till motionen. 42 (): Det är nu tredje gången på som vi här i riksdagenskall behandla frågan om rätt till avdrag för förskottsräntor. Då beslutade att rätten till avdrag försådana räntor skulle inskränkas. De nya reglerna skulle tidsbegränsas ochtillämpas endast vid taxeringar. Skälet till det var naturligtvisatt de föreslagna begränsningarna i underskottsavdragens skatte-mässiga värdeinte skulle urholkas. Denandra gången som vi behandlade denna fråga var så sent som den 21 november1984, alltså. Då beslutade , på förslag avregeringen, att man skulle permanenta dessa regler. Ett av skälen till det varjust att förskottsräntor medför kontrollproblem i taxeringen, om ingenbegränsning av avdragsrätten finns. Bådagångerna fattades besluten i total politisk enighet. Alla var överens om attförslagen borde genomföras. Alla var dessutom - åtminstone vid ett av debåda tillfällena - överens om att det skulle vålla praktiska problem om manhelt avskaffade rätten till avdrag för räntebetalningar som endast avser enkortare period utöver beskattningsåret. Det är alltså vårt motiv föratt gå emot den motion som kommunisterna har lagt fram. Detär därför litet märkligt att kommunisterna nu - bara tre månaderefter vårt senaste enhälliga beslut - föreslår att den rätten skall försvinna. Med hänvisning till de tidigare enhälliga besluten i detta ärende ochmed hänvisning också till vad som anförs i skatteutskottets betänkande nr 32,ber jag att få yrka bifall till hemställan i detta betänkande. Anf.43 (vpk): Vi har, som säger, aldrig varit emot att man skärptebestämmelserna beträffande avdrag för förskottsräntor. Men det behöver ju inteinnebära att vi inte vill gå längre. Det är en märklig typ av demagogi som LarsHedfors här använder sig av: att man om man en gång har varit med om attgenomföra en skärpning inte skulle kunna förespråka ytterligare skärpningar vidett senare tillfälle! Låtmig klargöra att frågan om förskottsränta och avdragsrätt inte är huvudfråganför oss i vpk, utan det väsentliga för oss är självfallet att göra rejälainskränkningar i de nu gällande reglerna om rätten till avdrag för olikaunderskott och räntor. Vi anser inte att det är ett system som bör finnas.Därför har vi också i en annan motion yrkat på att det skall göras väsentligaskärpningar härvidlag. Det förhållandet att vi i denna motion har sagt att viinte vill godkänna förskottsräntor ens i förväg bottnar i att vi -så länge vi inte har fått de andra skärpningarna till stånd - anser att detfinns skäl att framföra kritik och förslag som innebär ändringar av gällanderegler även på mindre avsnitt av det här området. Jag kan inte finna att det,såsom utskottet skrivit i betänkandet, skulle behöva uppstå några problem medkontroll osv. Efter vad jag vet - och säkert också ,som torde ha fått en föredragning av finansministern eller någonannan - kommer man i samband med förenklingen av självdeklarationerna också attföreslå att bankerna skall ge uppgift till skattemyndigheterna omräntebetalningar osv. Därför borde det inte heller vara något problem att klaraut vilka räntor som eventuellt är s. k. förskottsräntor. 44 (): Man kan göra två reflexioner med anledning av och hans senaste inlägg. Denförsta reflexionen är: Varför har inte vpk tidigare väckt några motioner idetta ärende? Det är litet märkligt. Denandra reflexionen är att kommunisterna på det här sättet villkrångla till skattesystemet ytterligare. Vi socialdemokrater vill försökaförenkla skattesystemet. Vi vet nämligen att invecklade och krångligaskatteregler gynnar de smarta människorna i samhället och de människor som har rådatt anlita skatteteknisk expertis. Jag vill säga att vi socialdemokraternaturligtvis också är motståndare till att högavlönade människor skaffar sigskattefördelar med hjälp av avdrag. Vi menar att vi bör försöka komma tillrätta med det - men på ett annat och mer effektivt sätt, utan att ytterligarekrångla till reglerna! 45 (vpk): Jag vet inte om det ens finns anledning attdiskutera den första frågeställningen, varför vi inte föreslagit dettatidigare. I så fall skulle man lika gärna kunna ställa frågan: Varför har intesocialdemokraterna genomfört hela sitt politiska program under de tidigare 44regeringsåren? - Den typen av resonemang kan vi lämna därhän. I varje falltycker inte jag att det finns någon anledning att besvara frågan. Däremot vill jag bemöta när han säger att ettgenomförande av vårt förslag skulle krångla till reglerna, att det enbartskulle gynna smarta människor. - Jag håller givetvis med om det. Men jag måstei konsekvensens namn fråga : Varför har ni krånglat till det hela,så att reglerna bara får gälla och inte eller obegränsat antalår, såsom tidigare? Jag förstår att andra skäl har talat för den här ändringen,att den gjordes för att inte människor skulle gynnas i skattehänseende. Det varockså de motiven som framfördes i propositionen inför 1982-1985 årsskattereform. Skall man vara konsekvent i sin argumentation, , dåfår man finna andra argument än att säga att det skulle vara att krångla till dethela med att ta bort förskottsränteavdragen. Det kan självfallet inte varakrångligare än ett system där dessa ränteavdrag minskas i värde eller enbestämmelse om att avdragen får göras ett visst år. Därför håller inte detresonemanget. Att kontrollera om förskottsräntan avser eller flera årframåt i tiden, eller om den avser innevarande år kan inte vara särskiltkrångligt. Vad det handlar om är att socialdemokraterna och moderaternatydligen är överens om att de människor som har höga inkomster, de som kandribbla med sina pengar genom att betala räntor i förskott, de skall ocksågynnas skattemässigt. Det är den frågan som inte vill diskuterahär. 46LARS (): ifrågasätter mitt resonemang omkrångel och praktiska problem. Låt mig därför ge honom ett litet enkelt exempelpå hur det kan te sig i praktiken. Om vi tänker oss att jag eller en förskottsränta och den löper till . Då är detpraktiskt och mindre krångligt att deklarera hela skuldräntan den 15 februari1985 eller helst något tidigare. Det är opraktiskt och krångligt att deklareraen del av denna ränta och en annan del den 15 februari1986. Det är det resonemanget som ligger bakom vårt ställningstagande. Dethandlar alltså om att undvika att krångla till deklarationerna för mycket förde enskilda människorna, vilket tydligen vpk vill göra. 47 (vpk): Det kan knappast vara krångligare att ha kalenderårsvisa redovisningarbeträffande räntorna än det är i andra sammanhang. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av - bifölls medacklamation. Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 14 för motion 676 av m. fl. 1984/85:33Bolagsskattesatsen vid taxering (prop. 1984/85:112) 1984/85:20Panträttsreglerna i jordabalken och sjölagen m. m. 1984/85:54)1984/85:21 Ändring i luftfartslagen (1957:297) (prop. 1984/85:105) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. betänkande 1984/85:7 om värnpliktsförmåner (prop.1984/85:100 delvis). 48 iGävle (c): Vi kan nu konstatera att förslaget om höjda dagsersättningar för de värnpliktigaoch höjning av utryckningsbidraget tillstyrks av ett enigt försvarsutskott. Detär självklart att vi gärna skulle se att det fanns ett ekonomiskt utrymme förytterligare reformer för de värnpliktiga. Tyvärr har inte statsfinanserna desenaste två åren hanterats på ett sådant sätt att detta utrymme skapats. Denhöjda dagsersättningen är välkommen. Från hälsar vi höjningentill . per dag med tillfredsställelse. Den stämmer också väl överens meddet icke-socialistiska alternativ som fanns vid försvarsbeslutet . Jag villemellertid fästa kammarens uppmärksamhet på att denna siffra ändå skiljer sigmärkbart från de förväntningar som socialdemokraterna skapade årsförsvarsbeslut och också inför valet . Dåskapade socialdemokraterna förväntningar om att man "under en femårsperiodskulle nå upp till en förbättring som motsvarar en till . dagenförhöjd dagsersättning" - dvs. Med tanke påinflationen borde vallöftet vara värt betydligt mera än det belopp somregeringen nu föreslår. Troligen är de i dagens penningvärde värda36 ä , att jämföras med regeringens .