prot · G80991 · 1984-12-31 00:00:00 — Mom. 1 (de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med 137 röstermot 13 för reservation 2 avCarl-Henrik . 146 ledamöter avstod från att Härefter bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot 136 för reservation 1 av BjörnMolin m. fl. 13 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (löntagarfonder) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 136 för reservation 3 av m.fl. Mom.3 (förnyelsefonder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.4 (utdelningsstopp på aktier) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.5 (kredit- och valutapolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 197 röster mot 94 för reservation 6 av m.fl,i motsvarande del. 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6(statsskuldspolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBjörn m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 7 (sänkning av räntan) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 13 förreservation 7 av . Mom. 8 (prioriterad bankutlåning m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avNils Åsling och - bifölls med acklamafion. Mom. 9 (de allmänna riktlinjerna för budgetreglering) Först biträddes reservation 12 av 18 röster mot 17 för reservation 11 av . 262 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter biträddes reservation 10 av och med 45 röster mot 13 för reservation 12 av . 237ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservafion 9 av m.fl. med78 röster mot 45 för reservation 10 av och . 174ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot76 för reservafion 9 av m. fl, 73 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 10 (riktlinjer för en aktiv finansförvaltning) Utskottets hemställan - som ställdes mot.reservation 13 avBjörn m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. II (undantagfrån nolldirektiven för utredningar på handikappområdet) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 14 förreservation 14 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 12 (besparingar inom den offentliga sektorn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avNils Åsling och - bifölls med acklamafion. Mom. 13 (kreditgivning till affärsverk) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 16 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (den kommunala ekonomin)Först biträddes reservation 17 av m. fl., som ställdes mot delsreservafion 18 av och , dels reservation 19 av BjörnMolin, Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 av Nr 91 m. fl. - genom uppresning. Mom. 15 (frisläppande av investeringsreserver) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av c nnoUtisIca m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:22 Friare nämndorganisation ilandstingskommunerna (prop. 1984/ 85:98) 8§ Stöd till politiska partier betänkande 1984/85:24 om anslag till stöd tillpolitiska partier (prop. 1984/85:100 delvis). 39 HANS NYHAGE (m): beslutade att fr. o. m. den 15oktober 1984 höja det statliga parfistödet med 16 milj. kr. till 95,5 milj. kr.Detta innebar en ökning av anslaget fill partierna. Beslutet var inteenhälligt - moderata samlingsparfiet röstade emot. Regeringen,liksom utskottsmajoriteten, motiverade denna mycket kraftiga höjning med attdet , vid partistödets fillkomst, förutsattes att stödet skulle omprövasmed hänsyn till förändringar i penningvärdet. Även om så är fallet kan ju dettarimligen inte tas fill intäkt för en slavisk bundenhet till beslutet tolv årsenare utan minsta hänsyn till faktiskt rådande ekonomiska förhållanden. Varjeriksdag är i princip självständig i sitt handlande gentemot tidigare riksdagar.Varje riksdag måste fatta sina beslut mot bakgrund av de villkor somföreligger. Ingen kunde förutse att de ekonomiska förhållandena /85skulle vara sådana, att det krävs mycket stor återhållsamhet när det gäller destatliga kostnaderna på snart sagt alla områden. Vi däremot, som fattarbesluten, borde alla vara alldeles på det klara med detta. För oss är villkoreningalunda sådana att det bara är att ösa på med statens utgifter, att varaspendersamma med skattebetalarnas pengar. För oss gäller ju att finnabesparingar, att söka begränsa de offentliga utgifterna, om vi skallkunna komma till rätta med statens finanser. I all synnerhet måste ju dettagälla områden som inte tillhör de mest angelägna när det gäller 50 till politiska partier Med bästa vilja i världen går det inteatt åberopa att det statliga partistödet hör till de områden som måstejjrioriteras i bidragsgiv-ningen. På detta område, om något, borde alla kunnainse att det går att visa återhållsamhet med anslagen. Det var heller ingen liten ökning som riksdagsmajoritetenansåg vara nödvändig med retroaktiv verkan. Samma regering som i hotfullatongångar ställer krav på löntagarna att begränsa sina lönekrav till högst 5 %i påslag anser det vara riktigt att det egna partiet, och därmed också övrigapartier, skall erhålla i ökat anslag. Där ställs sannerligen intemotsvarande krav som på löntagarna. Hur vill utskottets talesman motivera dennaskillnad i synsätt? Vad är det som reellt gör att de politiska partiernaplötsligt är i behov av 16 milj. kr. utöver de redan utgående 79,5 milj. Moderata samlingspartiet kan inte ställa sigbakom en sådan, enligt vår mening, felaktig hantering av skattebetalarnas medelsom det här varit fråga om. Vi inser att det statsfinansiella läget kräver storåterhållsamhet med statliga utgifter. Vi handlade därefter när beslutet omhöjningen av partistödet togs . I konsekvens härmed yrkar vi nu atten återgång till fidigare bidragsnivå skall ske, dvs. anslaget skall omfatta79,5 milj. kr. Med detanförda yrkar jag bifall fill den moderata reservationen. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 40WIVI-ANNE (): Lagen om statligt stöd till politiska partierantogs av 1972. Vid lagens tillkomst utgick man från att anslagetkontinuerligt skulle räknas upp med hänsyn till förändringar i penningvärdet.Det är ett led i den politiska demokratin att partierna erhåller ekonomisktstöd för att kunna bedriva en självständig politisk verksamhet. Parfistödet innebär en frihet för de politiska partiernaatt kunna vara oberoende av ovidkommande intressen. Samthga partier här i har sedan lagens tillkomst1972 varit överens om dessa principer ända fram till . hoppade moderata samlingspartiet av från dessagemensamma ståndpunkter. Så ärfallet även . Moderaternasade då nej till en uppräkning av partistödet till 95,5 milj. kr. Motiveringen var då bl. a. att det finns en fara för attpartistödets storlek kan leda fill risker för partiernas självständighet. Detär häpnadsväckande, herr talman. Den mofiveringen strider helt mot den grundsyn påpartistödets värde för partiernas frihet och oberoende som samtliga polifiskapartier fidigare haft. I det betänkande vi nu behandlar, KU 1984/85:24, harmoderaterna en reservation där man vidhåller sin ståndpunkt från . Ireservationen yrkas avslag på budgetpropositionen och bifall till motion1984/85:2324, vilket innebär en sänkning av partistödet fill 79,5 milj. kr. Utskottetsmajoritet hemställeratt avslår motion 1984/85:2324 och bifallerpropositionen om ett förslagsanslag på 95,5 milj. kr. fill stöd för politiskapartier för /86, Jagvill, herr talman, yrka bifall till denna utskottets hemställan samt tillförslaget till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd fillpolitiska partier. Jag yrkar således avslag på den moderata reservafionen, Anf.41 HANS NYHAGE (m): I mitt förra inlägg begärde jag att utskottets talesman skulle motiveraskillnaden i synsätt, skillnaden mellan de mycket långtgående kraven pååterhållsamhet vad gäller löntagarna och den mycket generösa bidragsgivningennär det gäller parfierna. Tyvärr fick jag ingen sådan motivering i detanförande som utskottets talesman höll. Jagfrågade också: Vad är det som mofiverar en höjning med - alltså 16milj. - i jämförelse med de förhållanden som rådde för bara några månadersedan? Det vore angeläget att få utskottets talesmans motivering till varfördetta anses nödvändigt i när vi alla borde vara överens om att detgäller att vara mycket återhållsam med de statliga utgifterna. Det är också meddetta som vi motiverar vårt yrkande om en återgång till ett stöd på 79,5 milj.kr. - nämligen att tiden nu inte är sådan att det kan vara rimhgt att ökakostnaderna med . Just på detta område anser vi det rimligt att spara påstatens kostnader. Därför har vi också framställt vårt yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (stöd fill politiska partier) Utskottetshemställan bifölls med 214 röster mot 75 för reservafionen av m.fl. 1984/85:25 Anslag tillAllmänna val (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:26 Anslag tillDatainspektionen (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:27 om begränsningav avdragsrätten för förluster på optionsskuldebrev (prop. 1984/85:97) och1984/85:29 om skattereduktion för fackföreningsavgift. Avdragsrätten för förluster på optionsskuldebrev 42ANDRE VICE TALMANNEN: betänkanden 27 och 29 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså skatteutskottets betänkande 27 ombegränsning av avdragsrätten för förluster på optionsskuldebrev. Avdragsrätten för förluster på optionsskuldebrev 43 (): Ett av problemen i svenskt näringsliv äranskaffningen av riskvilligt kapital. Förutom att direkt låna upp pengaranvänder sig företagen av utgivande av nya aktier - alltså nyemissioner - ochutgivande av konvertibla skuldebrev. På senare fid har ytterligare en form avkapitalanskaffning blivit mycket använd, nämligen utgivande av s. k.opfionslån. Dessa består av en optionsrätt till nyteckning av aktier samt ettskuldebrev som ofta är ganska lågförräntat. Denna nya anskaffningsform harvarit skatteförmånligare än både nyemission och utgivande av konvertiblaskuldebrev och har därför blivit mycket populär. Skatteförmånen har bestått iatt hela värdet av optionslånet lagts på skuldebrevet, medan optionsrättenerhållits utan kostnad. Vid försäljning av enbart det lågförräntadeskuldebrevet har den realisafionsförlust som då uppstått varit fulltavdragsgill mot reavinster vid aktieförsäljning. publiceradekapitalvinstkommittén ett delbetänkande, vari föreslogs att denna skatteförmånvid försäljning av optionsskuldebrev skulle stoppas. I det läget klipptefinansministern till direkt och föreslår nu i en proposition att reaförlust vidavyttring av ett skuldebrev, som utgivits i samband med optionsrätt att tecknaaktie, inte skall vara avdragsgill, om besked om utgivning fattats efter den 5december 1984. Även om man kan instämma i synpunkten att anskaffning avriskvilligt kapital till näringslivet i huvudsak bör vara skattemässigtneutral, finns det enligt min uppfattning ingen anledning att utan sedvanligremissbehandling drämma till med ett stopp. Utan att i dagens lägeha anledning att gå in i själva sakfrågan vänder sig den moderata reservationenmot handläggningen av kapitalvinstkommitténs betänkande. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationen. 44RUNE CARLSTEIN (s): I skatteutskottets betänkande nr 27 behandlasavdragsrätten för förluster vid försäljning av skuldebrev förenade medoptionsrätt att förvärva aktier. har det funnits möjlighet att ta upp lån motsådana skuldebrev. som möjligheten funnits har denutnyttjats mycket sparsamt. Det är först somtillvägagångssättet blivit vanligare och främst sedan två mål i regeringsrättenblivit klara . Räntesatsen för de här lånen har i allmänhet legat på 7 ä8%, alltså väsentligt under marknadsräntan för obligationer och förlagsbevis.Vid avyttringen av skuldebreven har den låga räntesatsen medfört att betydanderealisafionsförluster har kunnat redovisas. Genom att enbart avyttra skuldebrevenmen bibehålla optionsrätten har man skaffat sig en avdragsrätt, somman behållit förköpsrätten fill aktierna. Fördelarna med det tillvägagångssättet har blivit snabbtkända. På åtta ä ökade akfiviteterna på opfionslånemarknaden fillca , från att tidigare ha legat på ett årsbelopp under 100milj. I det läget ansåg finansministern det nödvändigt att vidtaomedelbara åtgärder, och det skedde genom att ett avdragsförbud meddelades förreaförluster på optionsskuldebrev, utgivna efter . har lagt fram ett förslag fill nyaregler för beskattning av lån av det här slaget. I avvaktan på remissbehandlingoch att slutligt ställningstagande kan ske till kapitalvinstkommitténs förslagär det nödvändigt att stoppa den pågående handeln med skuldebrev. Utskottet är nästan enigt. Inte överraskande harmoderaterna en annan uppfattning. De anser att hanteringen kan fillåtasfortsätta infill dess att permanenta regler kan fastställas.Utskottsmajoriteten delar inte den uppfattningen utan anser det angeläget snabbast möjligt sätter stopp för den pågående handeln, med åtföljandefikfiva förlustavdrag. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill utskottets hemställan och avslag på reservationen. A vdragsrätten för förluster på optionsskuldebrev 45KNUT (): Inte överraskande, säger , hardet varit som brutit enigheten i skatteutskottet i den här frågan.Jag tar det som en komplimang, för det visar att vi vill att ärendena skallhandläggas ordentligt, att man skall ha en sedvanlig remissomgång innanriksdagen fattar beslut. Vi tyckte inte att det gjorde så hemskt mycket om vihjälpte företagen att skaffa riskvilligt kapital på ett skattefördelakfigtsätt, även om jag är medveten om - och det sade jag i mitt inledningsanförande- att man bör ha största möjliga skatteneutralitet. När remissomgången hargenomförts och den proposifion som följer behandlas i senare ,är det mycket möjligt att vi tar ställning i likhet med kapitalvinstkommittén,men det skall först vara en ordentlig remissomgång. Det hade varit intressant, om finansministern haft likabrått att klämma fill med lagstiftning i andra fall som jag tycker har varitupprörande ur skattesynpunkt. Ett sådant är det med snickaren Hjortberg iGöteborg. Ett annat är det s. k. Kistnerfallet, där det visade sig attarvsskatt, reavinstskatt på aktier och omsättningsskatt på aktier tog mer änhela arvet, och dödsboet var tvunget att gå i konkurs för att över huvud tagetfå något över. I ett tredje fall visade det sig att gåvoskatt skall betalastrots att någon gåva inte har utgivits. Det är trefall där det också varit befogat med en snabb lagsfiftning. Avdragsrätten för förluster på optionsskuldebrev 46 (): Det är ju ändå så att man mycket snabbt tecknat sådana här skuldebrevpå ett belopp om . Det är alltså kapitalstarka personer somutnyttjar en möjlighet att skaffa sig fiktiva förluster, mot vilka de kankvitta reavinster på andra områden. På det sättet skaffar de sigskatteförmåner. Man tycker att vi då borde kunna bh sams om att se fill attdetta inte får fortsätta. KnutWachtmeister tycker att detta kan få fortgå. Det är naturligtvis sfilenligt förmoderaterna att hantera saken på det sättet. Det är uppenbart att det är andraskattebetalare som får sitta emellan och stå för fiolerna, när de som harmöjlighet att spekulera på detta sätt skaffar sig förmåner. Jagtycker att det är utomordenfligt angeläget att man snabbast möjligt täpper fillett sådant hål. 47 (): Jag kan bara upprepa vad jag tycker: Varje lagförslag som kommer påriksdagens bord skall vara ordentligt förberett. Denna lagstiftning harfunnits , Även om den har utnyttjats först , har dockmöjligheterna funnits. Det hade då inte gjort så mycket om denna lagstiftningfått vara kvar ytterligare till dess utredningen blivit ordentligtremissbehandlad och vi fått ett heltäckande beslutsunderlag. Anf.48 (): Detta förhållande blev uppenbart först efter det att ett par domarfallit i regeringsrätten. Mycket snabbt började man då utnyttja dennamöjlighet. På åtta ä tecknade man, som jag fidigare sagt, sådanahär lån på . Nusäger att vi borde kunna vänta. Om man hade gjort det, hadedet kanske i snabb takt tillkommit ytterligare 6 ä 8 miljarder i sådana här lånmed mycket stora förluster som man hade kunnat kvitta mot reavinster påakfiehanteringen. Närman ser att det är ett så uppenbart fel, kan det inte vara tillfredsställandeatt man inte rättar fill det snabbast möjligt. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 29.) Kammarenövergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande 29 om skattereduktionför fackföreningsavgift. 50 (): Frågan om fackföreningsavgifters behandling iskattehänseende har under en lång följd av år varit föremål för uppmärksamheti utredningar, i riksdagsdebatter och i andra sammanhang. Sedan ett förslag i frågan hade utarbetats ochremissbehandlats, biföll ett enigt skatteutskotts hemställanatt bl. a. de konfliktbidrag som betalades ut av fackföreningar ocharbetsgivarorganisationer skulle bli föremål för en fullständig redovisningoch kartläggning, innan man tog slutlig ställning fill frågan om avdrag förfackföreningsavgifter. Denna begäran, har regeringen ännu inte tillmötesgått.Däremot har socialdemokraterna rned stöd av vpk och i strid mot riksdagensfidigare uttalande genomdrivit en rätt till skattereduktion förfackföreningsavgifter. När denna skatteredukfion infördes skedde det utan denberedning som regeringsformen föreskriver. Bl.a. underlät regeringen attinhämta lagrådets uppfattning i frågan. Sekretessfrågan var inte tillräckligt utredd. Det var enav de invändningar vi hade från de borgerliga partiernas sida. Med särskild hänvisningtill detta begärde både och skatteutskottet att fråganskulle remitteras till lagrådet. Den socialistiska majoriteten avvisade dennabegäran med motivering att dröjsmålet när det gäller frågans behandling skulleleda till avsevärt men. Vi på den borgerliga sidan har upprepadegånger föreslagit att denna skatteredukfion skall avskaffas. Vi gör det därföratt vi bedömer integritetsfrågan som särskilt känslig. Därför anser vifortfarande att hanteringen av frågan, när skatteredukfionen infördes, ingerbetänkligheter och oro för framtiden. Frågan har alltså debatterats med anledningav motioner från de borgerliga partierna. Då har vi, liksom när redukfioneninfördes, haft även andra argument mot denna skattereduktion. Vi har påpekatbl. a. att införande av denna redukfion innebar ett totalt avsteg från densträvan som annars präglat förändringarna på skatteområdet, nämhgenförenklingar för både myndigheter och enskilda. När beslutade om den treårigaskattereform som vi fått leva med talades det mycket om förenklingar. Dåslopades också en del avdrag, bl. a. försäkringsavdrag, för att förenklasystemet. Man införde ett schablonavdrag för löntagarna, även detta för att fåbort små avdrag och för att förenkla systemet. Men senarelades det fram ett förslag som gick i rakt motsatt riktning och som innebaradministrativt krångel. Vi har påpekat svårigheterna att renodlafackföreningsavgiften till att uteslutande omfatta utgifter för fackligverksamhet samt svårigheterna att kontrollera att denna renodling blir rättutförd. har i motion 311 särskilt berört denna del, varför jagöverlåter åt honom att närmare utveckla detta argument. Mot den bakgrund som jag här skisserat och av rättviseskälbör enligt reservanternas mening lagstiftningen om skattereduktion förfackförenings- En sådan åtgärd är motiverad också avsamhällsekonomiska skäl, står det i reservationen. Från moderatasamhngspartiets sida är vi angelägna om att framhålla att detsamhällsekonomiska utrymme som kan skapas för skattelättnader bör utnyttjasomsorgsfullt och åtgärder bör sättas in framför allt i form av lättnader sominnebär stimulans åt arbete och sparande samt stimulans åt näringslivetsinvesteringsvilja och produktionsförmåga. Lagen om skattereduktion förfackföreningsavgifter uppfyller enligt vår mening inte detta krav. Därför, herrtalman, yrkar jag bifall fill reservationen i skatteutskottets betänkande 29. 51STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande 29 behandlas pånytt frågan om avdragsrätt för fackföreningsavgifter. Anledningen fill attfrågan nu återkommer är framför allt den att regeringen inte verkställt detbeslut som antog , grundat på ett förslag från ettenhälligt skatteutskott, innebärande att en fullständig redovisning ochkartläggning skulle göras bl. a. om det konfliktbidrag som betalas ut avfackföreningar och arbetsgivarorganisationer. Detta skulle göras innan man togställning till frågan om avdrag för fackföreningsavgifter. Trots detta enhälliga beslut i såväl skatteutskottet som iriksdagens kammare har regeringen inte verkställt beslut. Om regeringen hade verkställt beslut hade det funnitsfaktaunderlag för att man skulle kunna ta ställning fill frågan. Vilket underlag har utskottet för påståendet attolikheterna i skattehänseende mellan arbetsgivares och arbetstagares medlemsavgifternu i huvudsak anses undanröjda genom den begränsade skattereduktionen förfackföreningsavgifter? Det framgår inte vad man grundar detta påstående på.Föreligger någon hemlig utredning som har klarlagt detta? I så fall: Varförredovisas inte detta? Är detta endast ett ordval utan någon underbyggnad? Ettsvar från utskottsmajoritetens företrädare på denna fråga skulle varavärdefullt. Man kan också fråga: Vad är socialdemokraternas motiv för dennaavdragsrätt, på det speciella sätt som den är utformad? Denna fråga måsteställas på nytt när regeringen nu talar om att man skall höja schablonavdragetför löntagarna. Inte ens då verkar det som om avsikten är att man skall föra infackföreningsavgiften under schablonavdraget. Socialdemokraterna har fidigare förfäktat uppfattningenatt reglerna vid deklarafionen skall vara enkla och att man skall begränsaavdragsmöjligheterna för att göra systemet enkelt. Men när det gällerfackföreningsavgiften får man intrycket att regeringen har en rakt motsattuppfattning. vidhåller sin tidigare uppfattning,som klart deklarerades vid riksdagsbeslutet och som sedanupprepades vid denna frågas behandling vid senare tillfälle. Den har ocksåframförts såväl i motion som i reservation. Från denna utgångspunkt yrkar jag bifall till denreservafion som är fogad till utskottsbetänkandet. 52 (): Ett av skälen till att sade nejtill den skattereduktion för fackföreningsavgifter som riksdagenssocialisfiska majoritet drev igenom var att förslaget inte skaparskattemässig jämställdhet mellan arbetsgivarnas och löntagarorganisationernaskostnader för facklig verksamhet. Konfliktersättningarna till löntagarna ärskattefria, medan arbetsgivarnas ersättning är skattepliktig. I och med det system som vi har i vårt land med friaorganisationer på arbetsmarknaden, som under frihet från inblandning av statenhar till uppgift att reglera villkoren mellan företag och anställda på ettrelativt stort område, är det naturligtvis av fundamental betydelse attneutralitet och rättvisa i beskaUningen kan råda. För att skulle få det nödvändiga underlaget föratt kunna fatta riktiga beslut på detta område beslutades också påskatteutskottets initiativ att de konfliktbidrag som betalades ut avfackföreningarna och arbetsgivarorganisationerna skulle bli föremål för enfullständig redovisning och kartläggning innan man tog slutlig ställning tillfrågan om avdrag för fackföreningsavgifter. har aldrig förelagtsnågon sådan redovisning. Det är också ganska uppenbart att det interåder någon neutralitet i detta avseende. vill därför avskaffaskattereduktionen för fackföreningsavgifter. När regeringen och riksdagsmajoriteten nonchalerade dettidigare riksdagsbeslutet om redovisning och kartläggning, motiverades dettamed att skattereduktionen var nödvändig för att klara avtalsrörelsen. som denna, när vi avslutat finansdebatten, kandet finnas skäl att utöver vad som sagts av de båda tidigare talarna ocksåsätta in denna fråga i ett litet längre perspektiv när det gäller regeringensskattepolitik.