prot · G80953 · 1984-12-31 00:00:00 — Vid detta sammanträdelämnade en ytterligare information i frågan innan utskottetövergick till förnyad realbehandling av ärendet. Som framgår av det därefter för kammaren framlagdabetänkandet har utskottet inte funnit anledning att ändra sitt tidigareställningstagande. borgerligthåll föreslogs att ärendet borde sändas fill ochbostadsstyrelsen för beredning innan det åter förelades kammaren för beslut -man kan fråga sig vad som skulle utredas beträffande en proposition som manändå har bestämt sig för att avslå. Detta förslag lades fram oaktat vetskapenom att skatteutskottet tidigare hade beslutat att återkomma till kammaren medoförändrad ståndpunkt i fråga om fastighetsskatten. När det gäller argument för ytterligare beredning framkominte en enda ny synpunkt från opposifionens sida. Det var en omtuggning avfisdagsdebatten i kammaren. Innehållet i promemoriavar känt tidigare och hade i den del ett räknefel var begånget rättats fill. Iett läge då de borgerliga partierna, som företrädare för kammarens tredjedelmed rätt att återförvisa ett ärende till utskott, inte kunde förebringa någrabärande skäl för ytterligare beredning, avslogs deras framställan. Detta är bakgrunden till att ärendet ånyo har överlämnatstill kammaren för beslut. Några kommentarer om det konstitutionella när det gällerdetta ärende kan ändå ha sitt intresse, eftersom de borgerliga partierna harmobiliserat sina professionella tyckare i massmedia, där man höjt ett ramaskriöver utskottsbehandlingen. Som framgår av morgontidningarna har debattenutanför det här huset kommit att föras helt utan sans och måtta. Man hävdar påfullt allvar att meningen med en återförvisning är att fullt ut tillmötesgå dekrav på vilka kammarens beslut om återförvisning vilar - dvs. utskottetsmajoritet har till uppgift att se till att minoritetens krav verkställs innanärendet återkommer. Då vill jag ställa följande fråga, och det gör jag somlekman på det konstitutionella området, men också som ganska erfaren ledamot avdenna kammare: Varför återförvisa ett ärende till utskott, om detta samtidigtinnebär att utskottets suveränitet upphör? I förlängningen leder allt detta märkliga och urdemokratisk synpunkt makabra till alt den politiska makten kommer att ligga hosminoriteten. Det är bara att mobilisera en tredjedel av kammarens ledamöter ochdärmed uppnå det som varit det allt överskuggande intresset i denna fråga,nämligen att fördröja ärendet så att ett beslut inte skulle kunna fattas förekommande årsskifte. förhåller det sig emellertid så, att har enegen arbetsordning som skall gälla så länge det inte fattas några beslut somändrar inriktningen. Låt mig citera vad grundlagberedningen skrev då det gällerremissvar. Jag läser direkt ur trycket: "F. n. kan ärende som beretts av ett utskottremitteras tillbaka till samma utskott för fortsatt beredning. Vid den senastepartiella reformen infördes den nyheten att återremiss skall kunna påkallas aven minoritet, minst en tredjedel av de röstande (63 § RO). Denna minoritetsrättansågs knappast kunna missbrukas i obstruktionssyfte. Utskottet - som redanbehandlat ärendet en gång - kan ju skicka det fillbaka igen mycket snabbt, omsakligt skäl för återremiss inte anses föreligga. Och det föreskrivs särskiltatt återremiss inte får ske mer än en gång i samma fråga." Statlig fastighetsskatt, m. m. Statligfastighetsskatt, m. m. Så är detmed den saken. Vi har alltså återfört ärendet till kammaren i samma skicksom tidigare, av det enkla skälet att materialet av sakliga skäl kan ligga tillgrund för ett riksdagsbeslut. Det hela har, efter hand som ärendets behandlingfortskridit, alltmer kommit att framstå som en maskningsaktion. Skall denarbetsformen bli regel, är det verkligen synd om riksdag, för vad dethandlar om kan uttryckas mycket kort och kärvt: De borgerliga vill inte hanågon fastighetsskatt och inte heller någon kompensation. Vi föreslår enfastighetsskatt och som en konsekvens därav också kompensation för allaräntebidragsberättiga-de bostäder. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillhemställan i det nu framlagda betänkandet 1984/85:9 och därmed också avslag påden reservation som de borgerliga i utskottet enats om och som i motiveringenär en synnerligen märklig skapelse. Men jag vill ändå säga ett par ord till , som har gått in i debatten och i visst politiskt syfte använt denhär talarstolen som en klagomur. Hon har upprepat det hon sade mångagånger - det är bara att läsa protokollet - att ständigt nya bristerhar uppenbarats, att det är grundläggande fel i systemet, att det är en systematiskunderkompensation för privatägda hyresfastigheter. Detta är ståndpunkter sominte delas av partsorganisationerna. Men kanske har material sominte har kommit till vare sig kammarens eller utskottets kännedom. Men honlämnade i all denna klagan inte ett konkret bevis, hon anförde inte någotexempel på vilka sakinvändningar hon hade mot fastighetsskatten eller,propositionen om kompensation. Det tycker jag är mycket märkligt, för honpåstår i sitt inlägg att utskottet inte har brytt sig om de synpunkter som harkommit fram vid utskottsbehandlingen. Jag har redan sagt att det som kom framvid utskottsbehandlingen var samma synpunkter som kom fram , och degav inte i något avseende en enda liten detalj att ta fasta på för dem som sakligtvill diskutera den här regeringspropositionen. Sedan säger att detta förslag är enfara för rättssäkerheten. Detta är en grundlagsfråga. Jag har just läst upplitet av grundlagen, och jag förmodar att vill kontrolleraatt det stämmer, så att vi i varje fall är överens om vad vi har beslutat iriksdagen. Hon upprepade ånyo, säkert till allas förvåning, någonting omEuropakonventionen. Det skulle vara mycket intressant att få veta vad detinnebär i en fråga som behandlas i riksdag på det traditionellademokratiska och parlamentariska sätt som vi alltid har diskuterat frågor avdet här slaget. säger att en del av dem som harfastigheter riskerar att behöva gå ifrån bostäderna på grund av den nyaskatten. Hon har engagerat sig för dessa människor, och det gör hon rätt i. Jagskall bara föreslå , om hon har svårigheter medargumentationen, att också berätta för dessa människor vad det innebär ommoderaternas bostadspolitik kommer att gå igenom, vad det innebär närräntebidragen försvinner, vad det innebär när bostadsbidragen försvinner ochvad det innebär när var och en till sista öretskall betala vad det kostar att bo i en modern lägenhet. Då kommer de att tyckaatt fastighetsskatten och kompensationen egentligen är ganska bra förslag. OmIngegerd gör den jämförelsen tror jag att folk litet lättare förstårvad det egentligen handlar om. Allra sist talar om en fara förrättssäkerheten. Hon hade en utläggning om vilka risker som ligger framfördet svenska folket. Allt det som sades i det sammanhanget ingår som ett led iden kampanj som har startats inför valet . Det är precis vad det handlarom. När man beskyller svensk socialdemokrati för att vara en fara fördemokratin, beskyller man den arbetarrörelse som i harvarit det starkaste värnet för demokratin och demokratins utveckling. Det ärbara arbetarklassens fiender som kan utlösa en sådan debatt i frihetsfrågor somIngegerd har gjort i den här diskussionen. Stadig fastighetsskatt, m. m. 9KJELL () replik: vice ordförande uppträdersåsom en förfördelad oskuld och för debatten om utskottets arbete med dettabetänkande med skribenter i dagstidningarna. De deltar ju inte i den härdiskussionen. Vi har inte alls sagt att det material som har lämnatstill bostadsutskottet skall bli den vilja som bostadsutskottet, bådeminoriteten och majoriteten, är tvunget att acceptera. Vad vi har krävt är attdet skall finnas en rimlig chans till saklig granskning av det inlämnadematerialet. Den sakliga granskningen i utskottet har bestått av en kortfattadföredragning, och dessutom har utskottets kansli benat upp en del avfrågeställningarna för oss i utskottet. Därefter har man sagt att det intefinns anledning att ta ställning till materialet och vidhållit sin tidigareuppfattning. Det har alltså lämnats en alldeles felakfig beskrivning avhur oppositionspartiernas ledamöter i bostadsutskottet ser påriksdagsordningen. Vi förbehåller oss rätten att göra vår egen kritiskagranskning av varje typ av förslag som kommer fram, antingen de levereras frånregeringen i form av propositioner eller från de organisationer som har väntsig till oss i samband med utskottsbehandlingen. Jag kan också nämna att även socialdemokraterna och vpkhar ansett sig behöva göra ytterligare en liten korrigering i betänkande nr 9.Man har upptäckt att det kanske inte var riktigt klart hur räntebidragen skallbehandlas i skattetekniskt hänseende och har då utgått från att regeringenskall hantera dem på ett visst sätt. Även majoriteten har alltså tvingatserkänna att det fanns skäl till ytterligare granskning av ärendet. Eftersom det absolut inte finns något avsevärt men förenatmed att beslutet om kompensationsåtgärder med anledning av proposition 85fattas , har, som vi ser det, socialdemokraterna och vpk intevelat medverka till en saklig granskning av, och till ett självständigtställningstagande i utskottet till de synpunkter som har kommit fram. Sta dig fastighets -skatt, m.m. 10 () replik: Det hade funnits skäl för saklig granskningom opposifionen hade kommit med något enda material utöver det som redan varkänt i utskottet. Syftet med att röstade för en återförvisningmåste rimligen ha varit att han hade ett material som var okänt för utskottetsledamöter, men det hade inte. Han kom med exakt samma materialsom har bildat underlaget för arbetet i utskottet då deborgerliga ledamöterna i bostadsutskottet valde att sitta av tiden underrealbehandlingen. De deltog inte i debatten. De bara satt vid bordet och gjordeinga ansatser att bidra till diskussionen. Detta berodde på att man på ett tidigt stadium hadebestämt sig för att säga nej till propositionen. Därför ansåg man att det varfidsspillan att över huvud taget lägga sig i socialdemokraternas och vpk-arnasdiskussion om regeringens proposition. Sedan sade att det enda motiv som vi hadeför uttalandet om avsevärda men var att vi hade satt upp bostadspolitiska mål.Vi har förklarat följande för utskottet. Eftersom skatteutskottet har beslutatatt behålla sin tidigare ståndpunkt, dvs. att en fastighetsskatt skall införasden , är det rimligt att folk vet hur kompensationen förräntebidrags-berättigade bostäder skall utfalla. Denna gäller dessutom intebara för de allmännyttiga bostäderna utan också för alla privatahyresfastighetsägare. Hela bostadsrättskollektivet är nu inne i slutspurten avarbetet på de budgeter som skall gälla . Har de inte rätt att kräva avriksdagen att de skall få veta vilken kompensationsnivå som gäller för dem, såatt de kan göra upp kalkyler av hur utgifterna skall finansieras? - Vi haralltså i utskottet mycket klart angivit vad vi lägger in i begreppet avsevärdamen. Jag vill vidare till säga följandebeträffande allmännyttan, som här har återkommit så . Vi har denuppfattningen att de allmännyttiga bostadsföretagen och de kooperativabostadsrättsföretagen skall ha en särställning i svensk bostadspolitik. De stårnämligen i samhällets tjänst, medan däremot de privata fasfighetsägarna mångagånger inte vill ställa upp med sina lägenheter i några som helst socialasammanhang. 11KJELL () replik: vill försöka få kammaren atttro att det skulle finnas ett material som vi inte har presenterat införbostadsutskottet. Det är naturligtvis inte alls på det sättet. I det presenterade materialet, som består avpropositionen, en rad skrivelser och synpunkter framförda vid uppvaktningar,ändrade man gång efter annan uppgifter och ställningstaganden. Ingen kundeegentligen säga att så här är det. Inte heller departementets uppgifter höllfrån tillfälle till tillfälle. Då är det väl självklart att det enda riktiga äratt ge vårt kansli och t. ex. en chans att göra en nygenomgång av alla de motstridiga uppgifter som finns. Det är inte fråga omnågon lång fördröjning. Sedan fattas det ett beslut där naturligtvis - det ärvi från oppositionens sida helt på det klara med - de politiska synpunkternakommer att fälla avgörandet. Det är inte alls på det sättet att en hänvisning till ettbeslut om fastighetsskatt har någon som helst betydelse förkompensationsåtgärderna. Fastighetsskatten kommer ju inte att debiterasfastighetsägare förrän i samband med att de får slutskattsedlar i slutet av1986; den kommer att betalas . Det hade alltså inte varitnågot som helst problem om kompensationen hade blivit klar genom ettriksdagsbeslut eller februari månad 1985. Det är alltså svepskäl. Jag konstaterar att det verkliga skälet är att regeringenvid sidan om har gjort utfästelser om att skall transportera igenomkompensationer med en viss utformning, så att man kan träffa enhyresöverenskommelse på en lägre nivå än som annars hade varit fallet. Det ärden politiska situation som socialdemokraterna och vpk står inför. Ni har heltenkelt inte något val i bostadsutskottet utan måste se till att regeringensförslag går helskinnat igenom. Det är en politisk situation som jag förstår attett regeringsparti kan hamna i. Men använd då inte en förfärlig massa andramotiveringar för ert handlande! Statlig fastighetsskatt, m. m. 12OSKAR () replik: Det är ju så, , att det underen utskottsbehandling sker saker och ting som påverkar både materialet och denslutgiltiga utformningen av de åtgärder man diskuterar. Det är inte ovanligtatt man gör korrigeringar. Man inhämtar nya uppgifter, för att ta ett endaexempel. Det har vi alltid gjort i bostadsutskottet. Det är inget märkvärdigtmed att det inträffar i samband med att vi diskuterar propositionen omkompensation. Det tillhör en helt vanlig och rutinmässig ordning i allautskott. Varför skall det blåsas upp till någon märkvärdighet när det gällerjust den här frågan? Jag tycker skall fundera över om det är enbra debattmetod. Sedan säger att vi inte har några som helstskäl att inte tillmötesgå minoritetens önskemål och att vi kunde vänta medbeslut till eller februari. Varför skall vi vänta med ett beslut förer skull, när ni ändå inte vill vara med om något beslut? Vad kan det spela erför roll när vi fattar beslutet - ni säger ju ändå nej? Om ni säger nej idecember 1984 eller - vad har det för betydelse? För oss har detdet värdet att fatta beslutet nu att vi har lovat att det i samband medfastighetsskatten skall utgå kompensation till alla typer avräntebidragsberättigade bostäder, och då skall de som är bidragsberättigadeveta hur det kommer att påverka deras finansiering och deras bostadskostnader. Ni har i en benägenhet att skjuta allting härs ochtvärs. Vi har den bättre benägenheten att vilja tala om för folk vad besluteninnebär när vi har haft en fråga uppe till behandling i . Det är detsom har svårt att leva med: att vi vill ge ett klart besked tilldem som berörs av detta viktiga riksdagsbeslut. Talmannen anmälde att KjellMattsson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. protokoll 1984/85:53 Statlig fastighetsskatt, m. m. 13 LARS-ÄKE (); Med hänvisning till debatten den 11 decemberber jag att få yrka bifall fill hemställan i socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 14 samt avslag på de båda reservationer som finns fogade tillbetänkandet. 14 (): Jag yrkar bifall till samtliga reservationersom representanter har stött och som gäller nu aktuellabetänkanden. I sakfrågan hänvisar jag till vad som anfördes i inläggen frånfolkpartiets sida tidigare i debatten. Men, herr talman, i anslutning till behandlingenhar det uppkom-rnit en ny fråga, en konstitufionell fråga. Det handlar omminoritetens rätt att begära - men inte bara att begära, utan också att få -ytterligare utredning i ett ärende. I förarbetena till riksdagsordningen skrevden dåvarande socialdemokratiske justifieministern att frågan knappast är någotpraktiskt vikfigt problem i den svenska . Jag citerar:"Minoritetens krav på sakupplysningar brukar nämligen beaktas avmajoriteten." Han tillade att det dock från principiell synpunkt varbetydelsefullt med garantier för att minoritetens krav på ytterligare utredningskulle tillgodoses. , herr talman, har det uppstått ett s. k. praktisktproblem. Majoriteten har i sin maktfullkomlighet förvägrat minoriteten - som ärstörre än en tredjedel, även om det bara behövs en tredjedel - att få denytterligare utredning man vill ha. Maktfullkomligheten gör riksdagsordningensgarantier ofullkomliga. I 4 kap. 10 § sägs att en enkel utskottsmajoritet fårvägra ytterligare utredning, om därmed förenat dröjsmål skulle leda tillavsevärt men. När vi i begär av myndigheterna ivårt land att de skall mofivera sina beslut, då är det minsta väljarna kanbegära av oss att vi också motiverar våra. Det gör vi också normalt genom långautläggningar i utskottsbetänkanden. Vi förklarar varför vi har beslutat sieller så i den ena eller andra frågan. har den socialdemokratiskamajoriteten inte kunnat prestera något annat motiv för sin vägran än det som ärsjälva lagtexten. Detta är allvarligt. Om man åberopar en lagtext måste manockså kunna förklara varför den är tillämplig i det enskilda fallet. Vi har inte missbrukat möjligheternafill återremiss och ideligen begärt nya utredningar, men just nu missbrukarsocialdemokraterna och vpk riksdagsordningen och sätter sig också över deanvisningar som låg i kammarens beslut om återremiss . Ärendetåterremitterades nämligen för att utredas bättre i ett utskott. Vi brukar inteutreda ärenden i kammaren. De borgerliga debattörerna ordade tillräckligtoch övertygande om lagrådets kritik, om räknefel och om brister i lagförslagensom gör att ingen kan beräkna följderna. Det är helt enkelt till avsevärt menför oss alla om vi inte analyserar konsekvenserna. Det är inte till avsevärtmen om vi låter utreda dem. Jag är nästan säker på att om vi ordnade enlappskrivning bland alla ledamöter som sitter här i angående vilkapraktiska. ekonomiskaföljder de förslag som finns på bord får för medborgarna - ellerbara för envar av oss som sitter här - då är jag säker på att det inte är någonsom skulle få godkänt. Det är det som är skrämmande. Det är inte ägnat att höjariksdagens anseende. Vi begär bara att vi åtminstone får en chans att reda utvissa konsekvenser. Majoritetens talesmän tycks inte vilja veta om vilkakonsekvenserna är eller lära känna dem. 1 går underkände en enig riksdag utan minsta debatt ettannat äventyrUgt lagförslag från regeringen. Det var ett försök att ta borträtten att överklaga till högre instans i parkeringsmål. Det klarades upp itysthet. Inte ens pressen tycks ha märkt något. De socialdemokrater som vågade delta i beslutet att sändatillbaka en proposition är värda heder. De har ännu bevarat något av densjälvständighet som åtminstone tycktes spira i leden när parfiet var iopposition. Det är beklagligt att denna självständighet tycks vara så sällsynt. sade bostadsministern i sakfrågan här i kammarenbl. a. att han var orolig över de höga byggkostnaderna och avslutade med attkonstatera: "Utvecklingen är inte tillfredsställande." Tillåt mig attdels hålla med honom i sakfrågan, dels travestera honom i den konstitutionellafrågan och säga: Utvecklingen av detta ärende är djupt otillfredsställande. Statlig fastighetsskatt, m. m. 15 (vpk): Med anledning av KarinAhrlands yttrande vill jag säga att om anser att vpk inte harrespekterat riksdagsordningen utan satt sig över den, må det vara hennesuppfattning. Men jag bestrider bestämt påståendet att vpk i detta eller andrasammanhang inte skulle ha respekterat riksdagsordningen samt de regler ochbestämmelser som finns för arbete. Jag vill ha detta noterat tillprotokollet. 16KARIN AHRLAND (fp): Jag kan med ledning av vpk:s handlandekonstatera på vilken sida vpk står. Överläggningenvar härmed avslutad. Införandetav en statlig fastighetsskatt Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 145 förreservafion 1 av m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 79 förreservation 2 av m.fl. 18 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2(industrifastigheter) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 16 fördet av under överläggningen framställda yrkandet i motsvarandedel. 86 ledamöter avstod från att rösta. 3 (de allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter) Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot 15 fördet av under överläggningen framställda yrkandet i motsvarandedel. 103 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (fastigheter tillhöriga m.fl.) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 144 förreservation 3 av m. fl. Mom. 6 (avdragsrätten) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 17 fördet av under överläggningen framställda yrkandet i motsvarandedel. 116 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1-3(avslag på propositionen) Utskottes hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avKjell m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (kompensation till låginkomsttagare m. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation2 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (dispens från kravet på avsättning tillkonsolideringsfond) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 145 förreservation 3 av m. fl. Mom. 7 och 8 (den redovisningsmässiga hanteringen avkonsolideringsfond m. m. samt behandlingen av visst överskjutande grundkapital) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 4 av m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot 16 förreservation 2 av . 104 ledamöter avstod från att rösta. 1984/85:5om kommunerna och civilförsvaret (prop. 1984/85:49) samt 1984/85:6om beredskapslagring av olja och kol m. m. 1984/85:53). betänkanden 5 och 6 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså försvarsutskottets betänkande 5 omkommunerna och civilförsvaret. 18OLLE (): Med det beslut som nu väntas fattamed anledning av försvarsutskottets betänkande nr 5 om ändring av civilförsvarslagenoch lagen om beredskap fullföljs tidigare eniga ställningstagandeom att kommunerna skall ta över ledningen i krig av civilförsvarsverksamhetenpå lokal nivå och att de också skall åläggas att svara för motsvarande planläggningi fred. Principen att den som i fred har ansvar för en verksamhetockså skall bibehålla detta ansvar i krig stadfästs även på den lokala nivån. Det har funnits krifik mot den förändring som vi nulagfäster. Kritikerna har menat att det finns risk för att kommunerna, i denmängd av uppgifter som åvilar dem, inte kommer att gecivilförsvarsplanläggningen tillräckligt hög prioritet. Jag vill gärna tro att kommunerna kommer att känna sittansvar och att kommuninvånarnas berättigade krav på ett väl fungerande lokaltcivilförsvar kommer att tillgodoses. I samband med att kommunerna får ansvar för civilförsvaretinförs också en hemskyddsorganisation, med stark lokal förankring och med ettbetydande inslag av frivilliga insatser. Det gör att civilförsvarets uppgifteroch beredskap kommer att uppmärksammas på ett helt annat sätt än tidigare ochatt medborgarna kommer att känna ett större eget ansvar, men också utkrävaansvar, om så skulle behövas. Det tillhör den demokratiska processen att såsker. Genom det nya planläggningsansvaret kan beredskapenförbättras inom civilförsvaret. Det förutsätter emellerfid att planläggningenhålls aktuell och att kunskaperna hos de befattningshavare som skall hanteraplanerna är goda. Bästa sättet att upprätthålla en hög kunskapsnivå är attgenom återkommande övningar och spel pröva ledningsorganisationen och därmedplanläggningen. Det blir en mycket viktig uppgift för länsstyrelserna attgenomföra sådana övningar. Dessa arbetsuppgifter, och det ansvar i övrigt som åvilarlänsstyrelserna på det civila försvarets område, har ökat betydligt undersenare år.