prot · G80933 · 1984-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang kan också nämnas att önskemålom ett miljödepartement med en särskilt ansvarig minister också har framförts ide socialdemokratiska leden. Det är bara ett drygt är sedan som represen- 9 protokoll 1984/85:32-33 tantskapet i arbetarkommun ställde sig bakom ettförslag om inrättande av ett miljödepartement. Den kände miljöskribenten säger också i en intervju: "Men det är väl märkligt att vi i dethär landet ännu inte haft en miljöminister, utan miljövården har varit enbisyssla inom andra departement. Där är det faktiskt en del länder som mantalar om som som är mer framåt än vi." Som också framgår av utskottsbetänkandet och av BörjeStenssons anförande sluter även folkparfiet upp bakom kravet på ett särskiltdepartement. Men så kanske någon ställer frågan; Varför behöver vi ettmiljödepartement? Skall man verkligen behöva argumentera för detta i dessatider? Vi har miljöproblem som gör att man t. o. m. talar om mänsklighetensmöjligheter till överlevnad. Här kan nämnas försurning och skogsdöd,tungmetaller och en mängd gifter av allehanda slag. Ofta är det ett resultatoch produkter av den verksamhet .som pågår och har pågått på vår jord. Attvärna och sköta miljön och vår natur är ju en grundläggande fråga för vårframtid. Att inrätta ett miljödepartement kommer givetvis inte avsig självt liksom inte heller lösningarna på de problem som finns. Menmiljöpolitiken skulle ges en central ställning i landets regering, och - som vitror - miljöfrågorna skulle kunna företrädas mera entydigt än när ansvarigminister och ansvarigt departement måste företräda motstridandeekonomiska intressen. Vi anser helt enkelt att miljö- och naturfrågorna är avden digniteten att ett särskilt departement därför bör inrättas. Jag yrkardärmed bifall till reservation nr 1. I detta betänkande behandlas också en motionfrån vpk om miljöskyddslagens tillämpningsbestämmelser. Men här har vi fåttbesked om att bestämmelserna håller pä att ses över, och med detta besked är viför dagen nöjda. 126ULF LÖNNQVIST (s); I det här utskottsbetänkandet behandlas enrad motionskrav på miljövårdens område. Det framförs krav på inrättande av ettsärskilt miljödepartement. Utskottsmajoriteten har tillbakavisat det kravet,och man har gjort det därför att spörsmålet om den organisatoriska uppläggningenav samhällsfrågornas lösande är en sak för regeringen. Jag vill tillägga attdet naturUgtvis aldrig är på det sättet, att man löser olika viktigasamhällsfrågor genom att organisera verksamheten i kanslihuset på ett visstsätt. De viktiga samhällsfrågorna kan ju bara lösas genom att man för enpolitik som verkligen leder till resultat. Det handlar alltså om politikensinnehåll och om viljan att ta itu med problemen och finna lösningar inom vitalaoch väsentliga samhällsområden. Vad miljöfrågorna beträffar är det avgörande vilken kraften regering vill lägga ned på frågorna - inte om frågorna ligger placerade idet eller det departementet. Det viktiga är alltså att vi står beredda attaktivt vidta kraftfulla åtgärder för att lösa de här stora samhällsfrågorna. Vidare hardet framförts krav pä ett handlingsprogram för utbildning i fråga om naturresurser och miljö. Jag vill gärnaunderstryka att utbildningsfrågorna är angelägna, och det är väsentligt kommer in på utbildningens olika nivåer beträffande frågor som hängersamman med miljön - oavsett om det är grundskoleutbildning eller utbildning påhögskolenivå. Man skall naturligtvis fortsätta med att på olika nivåer föra inmiljöfrågorna i utbildningsväsendet. Förslag därom finns bl. a. i betänkandetfrån naturresurs- och miljökommittén, som just nu är föremål för beredning iregeringskansliet. Men det behövs säkerligen också andra åtgärder för att klaraut den här viktiga biten av informations- och utbildningsfrågorna. Regeringenarbetar också med dessa ting. När det gäller en översyn av miljöskyddsarbetet - det ärockså ett krav som förts fram motionsvägen - så är det ju en uppgift förnaturvårdsverket att ständigt se över denna verksamhet. Därför menar utskottsmajoritetenatt det inte behövs någon särskild utredning som tar itu med dessa frågor. Det framförs också krav på riktlinjer för detinternationella arbetet. När det gäller det internationella arbetet skall baraunderstrykas att det finns ett nära samband mellan miljöpolitiken på detnationella planet och på det internafionella planet. Att det förhåller sig säär självklart. Därför är det ju de åtgärder som initieras och diskuteras inteminst i det här huset som sedan förs ut i olika internationella sammanhang. Någon särskild översyn behövs inte härvidlag. Det är ensjälvklarhet att skall fortsätta att aktivt verka internationellt påmiljöområdet, eftersom miljöfrågorna i så stor utsträckning är internationellafrågor. Det finns inga gränser som hindrar föroreningar att spridas från landtill land, och följaktligen är det viktiga just handlandet. Vi i haralltsedan vi tog inifiafivet till den miljökonferens som hölls här i Stockholm1972 intagit en ledande ställning internationellt. Det förs också fram krav på att man skall kompletterautredningarna med hearings eller offentliga utfrågningar. Man ställer krav påvetenskaplig medling, och man framför önskemål om naturresursräkenskaper. Dettaär också förslag som kan hänföras till naturresurs- och miljökommittén, somtagit upp exakt samma frågeställningar. Dessa frågor är, som jag sade,under hantering i , och därför har utskottsmajoriteten ansettatt det inte finns någon anledning för att ta särskilda initiafiv. Sedan kan jag väl tillägga att det finns åtskilligafrågetecken beträffande värdet av dessa åtgärder. Dessa frågetecken finns ocksåi de remissvar som inkommit på utredningens förslag. Man kan i remissvarenspåra en rädsla för att den här sortens åtgärder ytterligare skulle försvåraoch försena framtagandet av åtgärder på vitala områden. Frågan om miljöskyddsavgiften tas också upp. Det ställskrav på att den avgiften, som det fattades beslut om och somsattes i kraft , nu skulle förändras i skilda avseenden.Utskottsmajoriteten anser att man bör låta avgiftssystemet vara i kraft ett taginnan man kommer med säkra profetior om huruvida det fungerar eller inte.Naturligtvis har både , som har att hantera mycket av detta,och regeringen Nr 33 den inställningen att skulle ettsystem som man satt i sjön inte fungera, måste Onsdagenden naturligtvis göra förändringar, säatt man får det att fungera på det sätt 21liovember 1984 so" ä"" avsett. finns det ingenting somtyder på att detta system med avgifter för de tjänster som samhället på olika sätt gör åt dem som vill utnyttja Miljövårdoch natur och miljö inte skullefungera. Men, som sagt, skulle det visa sig att det miljöavgifter nns brister i systemet skall dessanaturligtvis rättas till. andemeningsom ligger bakom utskottsmajoritetens yrkande om avslag på De särskildahänsynstaganden som man i motioner föreslår skall tas när det gällervattenbruk, motorsportbanor och skjutbanor har också kommit till uttryck idet beslut som fattade och genom vilket avsevärda avsteg från de vanliga principerna görsför den här sortens anläggningar. Mot bakgrund av det jag sagt berjag att få yrka bifall till utskottetshemställan och därmed avslag på de motionsyrkanden som 127 (vpk): upprepar igen vad som sägs iutskottets skrivning, nämligen att det är regeringens ensak att avgöra hurmånga departement det skall vara. Lönnqvist säger vidare att man inte lösermiljöfrågorna genom att inrätta ett departement. Men vi kommer även ifortsättningen att slåss för kravet att det skall inrättas ettmiljödepartement. Vi anser att det bör vara möjligt för att uttala ensådan mening. Ingen har påstått att man skulle lösa miljöfrågorna genom attinrätta ett departement. Men Lönnqvist har över huvud taget mycket svårt attinse några fördelar med ett miljödepartement. Vi däremot tycker att miljöfrågorna, värnandet av vårnatur och miljö, är av så stor dignitet att de helt enkelt fordrar etteget departement. Kontrollen av all miljöförstörande verksamhet och strävandenaatt hushålla med våra naturresurser är ju frågor av stor politisk betydelse ochupplevs såsom mycket viktiga av en stor majoritet av landets befolkning. Därföranser vi det väsentligt att miljöpolitiken ges en central ställning också ilandets regering. Ett annat motiv bakom detta krav är ju att ansvaret förmiljöpolifiken skall vara politiskt och inte överlåtas fill administrafioneristolkningar. 128 (): Jag delar uppfattning att detkanske har mindre betydelse hur man organiserar arbetet i regeringen. Det somhar betydelse är regeringspolitikens innehåll och vilken vilja som regeringenvisar. Tyvärr har vi ibland haft anledning att krifisera den socialdemokratiskaregeringspolitiken, eftersom dess innehåll inte varit det rätta enligt vårmening. Inte heller regeringens vilja har väl alltid varit så stor t. ex. närdet gällt ett handlingsprogram för utbildning i naturresurs- och miljöfrågor. sade från denna talarstol alldeles attdet är viktigt att 132 undervisning i detta avseendekommer fill stånd på olika nivåer inom Naturresurs- och miljökommittén har isitt slutbetänkande föreslagit att arbetsgruppen skulle få tilläggsdirektivför att fortsätta sitt arbete. Varför har då den socialdemokratiska regeringenavpolletterat denna arbetsgrupp? På vilket sätt tänker man i stället angripadessa frågor? Det visar väl ändå att man inte har den vilja som man rimligenborde ha haft när det gäller dessa frågor. I varje fall tycker vi att viljanborde ha varit bättre. När det gäller riktlinjerna för det internationella arbetetvill jag framhålla att det har väldigt stor betydelse för oss hurmiljöpolitiken drivs ute i världen. Vad sade får jag väl ändå tasåsom ett löfte om att de beslut som vi här fattar kommer att utgörariktlinjerna för det arbete som utför på det internafionella planet.Jag får vara nöjd med detta för tillfället. var kritisk mot hearings, vetenskapligmedling och naturresursräkenskaper. Men vi från anser attmiljöpolitiken och det faktum att vi måste vårda de naturresurser som finns ärså viktiga saker att vi snabbt måste ta itu med dessa frågor. Då är dessainstrument användbara. Låt vara att de inte kan utnyttjas med en gäng. Det tartid att arbeta upp dem, oavsett när vi börjar. Därför är det viktigt att vibörjar . Jag kan naturligtvis förstå dem som är rädda för att dettakommer att innebära förseningar av diverse ting som man vill göra. Det kant.o.m, förhindra vissa saker som skulle ha gjorts, I så fall beror det på attdet medför en påverkan pä naturen som vi inte kan acceptera. De här miljöavgifterna, säger , får väl ändåvara kvar ett tag till dess att vi ser hur de fungerar. Men de var fel frånbörjan, eftersom de drabbar de små företagen betydligt hårdare än de stora, ochde små företagen har betydligt sämre ekonomiska och personella förutsättningaratt klara situafionen, Konstrukfionen var felaktig från början, och det ärdärför vi har begärt en annan konstruktion. 129BÖRJE (): Det är tacknämligt och bra att jag är överens om önskvärdheten av ett miljödepartement. Vi har haft detönskemålet i vårt program ända , och i partiet har önskemålet funnitslångt tidigare. Inrättandet av ett miljödepartement, som vi föreslär imotionen, är en regeringssak, säger , och vi kan inte motsäga det.Samtidigt anser han att organisationsfrågor inom regeringen inte har någonbetydelse, och det tycker jag är litet överraskande. Jag skulle tänka mig attkonflikter inom ett departement är svårare att avgöra än om motståendeintressen finns sä att säga i var sitt institut inom regeringen. Jag menar atten departementschef för miljöområdet skulle vara mycket välkommen imiljödebatten och i miljöarbetet. Sedan säger beträffande miljöavgifterna attnaturvårdsverket har ett uppdrag att följa utvecklingen härvidlag. Jag villfråga honom, om har fått regeringens uppdrag att finna viktigaändamål för handels- och bekämpningsmedelsavgifterna, som i sin helhet skall gåfillbaka till miljöområdet enligt beslut i . Vilka erfarenheter får regeringen sig till livsfrån när det gäller att tillämpa de här nya miljöavgifterna?Ulf Lönnqvist andades en mycket säker tilltro fill att systemet fungeradeväldigt bra, men en viss osäkerhet borde han nog ändå bära på. De myndighetersom har att ta in avgifterna är inte alltid helt lyckUga över sitt jobb attdebitera arbeten och besök. Inte minst gäller det i de fall där man skallutföra kontroll. Det vore intressant att höra något från hur myndigheten ser på just de här uppgifterna. 130 (): och tar återigen upp frågan om inrättandeav ett miljödepartement. Det jag har understrukit - och det tyckte jag att JohnAndersson också höll med om - är att det väsentliga är den poUtik som drivs,innehållet i den, kraften i den. Det är på det sättet vi kan föra utvecklingenframåt och lösa vitala och väsentliga samhällsfrågor, inte minst påmiljöområdet. Det måste ändå vara det som är utslagsgivande. Sedanankommer det på varje regering att bestämma vilken form för organisation avarbetet den vill ha. Det är ändå regeringens politik som kan lösa frågorna,inte om den organiserar sitt arbete på det ena eller andra sättet. Det måstesjälvfallet vara en regerings sak att bedöma och bestämma hur den skallorganisera arbetet. Meddetta har jag inte gjort några värderingar; jag har strukit under detkonstaterande som utskottsmajoriteten gör. TillBörje vill jag bara säga, att om har haft denna fråga somen av sina viktiga punkter på miljöområdet under en följd av år, varförnyttjade då inte folkparfiet sin unika chans att tillskapa ett sådantdepartement när det hade möjligheten ? TillLennart Brunander vill jag säga att det inte varit fråga om att avpolletteraarbetet med utbildningsfrågorna på miljöområdet. Det man har gjort är att manvalt en annan organisationsform än den som vill använda sig av. Man harlagt ut arbetsuppgifterna för utbildningen pä de sektorer i samhället därbeslut fattas om anpassningar av läroplaner och annat, införandet av olikaundervisningsmoment i läroplanerna, dvs. till , filluniversitets- och högskoleämbetet och till . I dettaarbete tar också en aktiv del. Det är på det sättet man gårdirekt ut där handlingen kan omsättas, dvs. där det verkligen ger resultat,vilket det inte alltid gör i olika arbetsgrupper. Närdet gäller miljöavgifterna är jag litet förvånad över att både ochBrunander redan på det här stadiet är beredda att säga att dessa innehåller såmånga brister och fel. Det vi har sagt är; Låt dem nu få fungera ett tag, såfår vi se. Det är klart, , att det är en ny princip, att enmyndighet börjar ta betalt för de tjänster den utför och att den tidsdebiterardetta på samma sätt som olika konsultfirmor gjort under en mycket . Dettaär någonting nytt för en myndighet - det är alldeles riktigt. Det finnsnaturligtvis de som tycker att det här är jobbigt. Men om man skall införaavgifter och mäta avgifterna, så att värdet av den tjänst vederbörande får från samhället någorlunda väl återspeglas, är dess värre dettaförfarande enda möjligheten. Det skapar den rättvisan att fidsåtgången kanmätas. Det är egenfligen inga större problem med detta, förutom naturligtvisinkörningsproblem, för detta är någonfing nytt som man tar itu med. har naturiigtvis i uppdrag att följa hurdetta fungerar i verkligheten. Jag har stor tilltro till naturvårdsverketsmöjligheter att följa arbetet. Självfallet kommer man, om det hela intefungerar, att pä detta område, liksom på alla andra områden, tala om det förregeringen. Det ligger i ett ämbetsverks arbetsuppgifter att göra så.Naturvårdsverket brukar kunna fullgöra sitt arbete. Jag är övertygad att detgör det också på detta område. 131 (vpk): Självfallet är den politik som försväsentlig. Det kan jag helt hålla med om. Men en bra miljöpolitik tror viskulle kunna företrädas mera entydigt av ett miljödepartement och en ansvarigmiljöminister. har jag inga förväntningar om att i den här debatten kunnaomvända i fråga om nyttan och riktigheten av ettmiljödepartement. Vi får väl här som i många andra fall där vi skrivit motionerunder flera är - och till slut fått gehör för kraven - återkomma med en nymotion om ett miljödepartement. 132 (): säger när det gällerutbildningen i naturresurs-och miljöfrågor att den nuvarande regeringen har ettannat sätt att hantera frågorna. Har då detta sätt gett några resultat? Det ärdet som är viktigt. Beträffande miljöavgifterna envisas vi med dem, det ärriktigt. Det gör vi därför att vi tycker att detta är ett felaktigt sätt att taut dem. sade att det är viktigt att sådana häravgifter motsvarar den tjänst man får från samhället, Pä den punkten häller jagmed honom. Vi kritiserar ju dessa avgifter därför att vi anser att de inte gördet. Man har lagt hela ansvaret på naturvärdsenheterna ute på länsstyrelsernaför att täcka kostnaderna för hela kedjan, ända upp till naturvårdsverket.Detta belastar de mindre företag som får tjänsterna. Det hela är uppbyggt pådet sättet, och det är därför som vi vill ha ett annat system, . vill jag bara göra enkommentar fill det som och diskuterar, nämligenregeringens arbetsformer. säger att det beror på regeringen ochinte på dess organisation hur resultatet blir. Min rekommendation till JohnAndersson blir då att vi måste byta regering. 133BÖRJE (): säger att innehållet ipolitiken är det utslagsgivande. Jag håller med om det, men det är klart attäven metoderna för politikens bedrivande har sin betydelse. Om nu ett system bär med sig vissa risker församverkansproblem, och om myndigheten sagt att samarbetet mellanmyndigheterna och kunder/ medborgare/företag har varit mycket bra, måste manväl ändå vara litet Bevarande av vissa växt- och djurarter fundersam och följa detta skeende med stor uppmärksamhet? I mitt anförande hade jag en liten passus om tillden som visar sig åstadkomma god miljö och gör förbättringar. i ställetför avgifter -vad har att säga om en sådan utformning av arbetetför att förbättra miljön? Att ensamt var i regeringsställning inträffadei ett ganska extremt och extraordinärt läge. En förändring avdepartementsutformningen kunde inte dä vara någon förstahandsåtgärd. gjorde jämförelser med konsultföretag, somalltid har tagit betalt. Jag menar att man inte kan göra någon riktigjämförelse mellan konsultföretag i miljöbranschen och en statlig myndighet idess utövning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 12.) 134 TREDJE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 12 om bevarande av vissa växt- och djurarter. Bevarandeav vissa växt- och djurarter 135 (): I betänkande 12 från jordbruksutskottet harjag en reservation som bygger på en motion av och migbeträffande inrättande av en genbank för bevarande av hotade djurarter,speciellt husdjur. Vi har i betänkandet fått en ganska välvillig behandling,tycker jag. Redan i den utredning som lades fram föreslogsemellerfid att vi även för husdjursarter skulle få en genbank, men det harhittills inte gått att genomföra. Lantbruksstyrelsen ger vissa bidrag till en hel deldjuravelsföreningar som har fill uppgift att försöka arbeta vidare med attbevara vissa husdjursarter. Man ger dock bara mindre anslag fill dessa olikaföreningar. Det är ändå ganska dyrt att hålla på med denna verksamhet. I ettläge då avelsföreningar-na och deras mycket intresserade medlemmar inte orkarmed sin uppgift längre är risken stor att visst genetiskt material går tillspillo. Därför vidhåller vi vad vi säger i vår motion; Det borde inrättas engenbank för vissa husdjursarter som det finns ett mindre antal av i vårt land. Det finns redan en genbank för växter och en skogliggenbank. Vi menar, i likhet med vad som sägs i den utredning som jag refereradetill, att det är angeläget med en genbank även för vissa husdjursarter. 136 (): I jordbruksutskottets betänkande 12 harutskottet behandlat några motioner, vari yrkas att skall uttala sigför ett bevarande av vissa växt- och djurarter. Jag kan, i likhet med motionärerna, framhålla värdet avatt mångfalden av våra växt- och djurarter främjas. Därför är det nödvändigtatt åtgärder vidtas för ett bevarande av sädana husdjur och kulturväxter som äri behov av särskilt skydd. Det är viktigt att man skapar en organisation somverksamt bidrar till att säkerställa nuvarande, men också framtida, genresurserinom växt- och djurriket. I den reservation som fogats till betänkandet, och somBörje här har yrkat bifall till, framhålls att det även på husdjursområdetborde inrättas en särskild genbank liknande dem som finns för jordbruks- ochträdgårdsväxter samt inom det skogliga området. Det är av praktiska skäl knappast möjligt att pådjurområdet inrätta en genbank på samma sätt som skett inom växtnäringen. Pådjurområdet måste man ha tillgång till djurmaterial. Det är djuret i sin helhetsom är den direkta genbanken. Vad man kan tänka sig är att det vidutbildningsjordbruken skulle kunna bedrivas verksamheter med bevarande av vissautrotningshotade husdjursraser. Jag vill också erinra om att det pålantbruksstyrelsen har inrättats en särskild genbanksnämnd. Denna nämnd hartillsatts efter det att genbanksutredningen överlämnades tilllantbruksstyrelsen. I nämnden ingår - förutom lantbruksstyrelsen som huvudman -representanter för bl. a. , svenska djurparker ochlantbruksuniversitetet. Nämnden skall ha till uppgift att följa utvecklingenoch vara rådgivande i frågor som gäller bevarande av hotade husdjursraser. Jag vill också framhålla den viktiga funktion somhusdjursorganisationerna kan ha på detta område. Det gäller att de i sinverksamhet tar till vara det intresse och kunnande som finns inomorganisationerna. Det bästa sättet att bevara de hotade raserna är att de fårutvecklas i sin ursprungsmiljö. Också djurparkerna kan här spela enbetydelsefull roll. Jag tror inte att det är så enkelt att lösa denna frågasom man gör gällande i folkpartireservationen. Även om vi inrättade en genbankliknande den som finns på växtodlingssidan skulle vi inte klara de problem somvi här diskuterar. Det måste arbetas pä en betydligt bredare front än vad somföreslås i reservationen. Vi måste veta mera, innan vi kan bredda basen förytterligare åtgärder. Därför, herr talman, yrkar jag avslag pä reservationenoch bifall till utskottets hemställan. Bevarande av vissa växt- och djurarter 137BÖRJE () replik: Jag kan hålla med om attfrågan kanske inte är speciellt lätt. Men den utredning som jag refererade tillhar ändå i ett avsnitt sagt att det finns metoder för bevarande av genresurseroch möjligheter att utnyttja dem, I utredningen talas om två olika former. Denena är den haploida formen, som har med sperma att göra. Den andra är dendiploida formen, som har med befruktade ägg att göra. Arvsanlag hos husdjur kanbevaras, dels i haploid form, genom djupfrysning av sperma, dels i diploidform, genom djupfrysning av befruktade äggceller, dels som levande populationgenom djurhållning. 10 protokoll 1984/85:32-33 Bevarande av vissa växt- och djurarter Erfarenheterna av djupfrysning avsperma från häst, nötboskap, svin, får och get är sådana att denna teknik börkunna utnyttjas för vidmakthållande av genbanker i haploid form - alltså genomdjupfrysning av enbart sperma -för de djurslag som vi har nämnt i vår motion. Det finns alltså metoder, så det är i och för sig ingenomöjlighet att inrätta en sådan genbank som vi här har talat om. Men jag kanmedge att det i alla fall kan finnas problem. Kanhända är kostnaderna mycketstora. Det har vi nämligen inte undersökt. 138 () replik: De metoder nämner är mycketosäkra. Det bästa sättet att behålla utrotningshotade djurraser är att geexempelvis utbildningsjordbruken, våra djurparker eller andraintresseorganisafioner, som arbetar med dessa saker, möjligheter att inom sittresp. område utveckla och bevara de djurarter det här är fråga om. Vi vet inte vad som händer när man tar fram genetisktmaterial som kanske har frysts ned. Man måste ha djur att applicera dettamaterial på. 139HANS ():