prot · G80944 · 1984-12-31 00:00:00 — Men, som sagt, det jag reagerar på är att man säger skall pröva frågan. Det tycker jag är cyniskt, när man nu har haft så långtid på sig för att komma fram till ett beslut. När det gäller tidsaspekten idethär sammanhanget måste det, , vara mycket svårt att ge en rimligförklaring. 85 (); Vi lovar att genomföra det här angelägnaförslaget om en försäkring för självverksamma skogsbrukare, säger . Då återstår frågan; När sker detta? Det borde vara möjligt att ge ettnågorlunda tidsbestämt besked. säger vidare att alla skogsägare fär nyttaav skogsvårdsavgiftsmedlen. Men är det verkligen så? Det varierar mycket närdet gäller hur skogsvårdsavgiftsmedlen går tillbaka till enskilda skogsägareoch skogsbrukare, så det sker inte någon rättvis fördelning av beloppen. Detkan alltså inte vara detta som ligger bakom att man ställer sig tveksam tillatt ta av dessa medel för att skapa resurser för en försäkring försjälvverksamma skogsbrukare. Från och moderatasamlingspartiet antyder man att man varit inne på att ta bortskogsvårdsavgiften. Detta har vi från sida inte hävdat.Vi gick emot den höjning av avgiften som senast fattade beslut om,men vi har däremot inte hävdat att den helt skulle kunna tas bort. Det är ändåfråga om en mycket stor summa, och det är angivet att medlen skall användas förvissa ändamål. Här bör man därför gå försiktigt fram. I annat fall måste manför dessa ändamål anvisa medel över budgeten, och det kan inte vara rimligt medhänsyn till vårt nationalekonomiska läge. 86BENGT KRONBLAD (s): talade om att finansieringav det här förslaget skulle ske via skogsvårdsavgiften, så länge den fannskvar. Dä måste man fråga sig om inte anser att reformen harett större värde än att man skulle kunna ta bort hela trygghetsdelen i dethela, vilket kunde blifallet om parti eventuellt skulle få politisk majoritet ochman exempelvis avskaffade skogsvårdsavgiften. I övrigt vill jag säga till och att byggandet av ett tryggt samhälle sker genom att man lägger olikadelar av beslut till varandra. Vi har exempelvis tillförtyrkesfiskarna en kompletterande trygghet genom att införa ett försäkringssystemför dem. Något sådant har inte de yrkesverksamma skogsägare som inte samtidigtär lantbrukare - det vet vi. Men ett väsentligt skäl till detta är attskogsbrukarna inte i likhet med andra grupper kunnat disponera över kollektivamedel som möjliggjort en billig försäkringspremie. Det är där problemet ligger.Det är också därför som utskottsmajoriteten säger att frågan om ett införandeav den här kompletteringen prövas i regeringens pågående budgetarbete. Jagtycker att vi därmed skulle kunna ställa oss bakom utskottets förslag. Ett trygghetspaket för skogsbrukare 87LENNART BRUNANDER (c); tar upp finansieringen igenoch säger, att om vi nu skall ta bort skogsvårdsavgiften, innebär det att vivärderar tryggheten sä lågt att vi i ett sådant läge skulle ta bort ocksåtrygghetspaketet. Men i förslaget att ta bort skogsvärdsavgift har vi sagt i det läget får ta upp förhandlingar med jord- och skogsbruket om hurfinansieringen skall ske. Det är fullt klart att detta skall vara kvar även ien sådan situation, och då måste vi hinna hitta ett annat sätt förfinansiering. Att vi inte har gjort något säger pä att de självverksamma skogsbrukarna inte disponerar kollektiva medel.Men om alla skogsbrukare betalar in en skogsvårdsavgift, vad är det om intekollektiva medel? Skillnaden är bara att vi inte har haft några förhandlingarom den, utan staten har bara skrivit ut en räkning, och så har skogsbrukarnafått betala. Och sedan bestämmer regeringen hur medlen skall användas. Men niprioriterar inte skogsbrukets säkerhet så högt att skogsvårdsmedlen kananvändas till detta. Det är felet, och vi tycker egentligen att detta äransvarslöst. Om det inte kommer ett förslag i kommandebudgetproposition, kommer vi att driva frågan ytterligare och ligga efterregeringen, så länge den sitter kvar, 88 (): Jag kunde inte låta bli att gå upp i replik,eftersom slog sig för bröstet och sade att det är ett tryggtsamhälle för många yrkesgrupper. Det är cyniskt gentemot den aktuellayrkesgruppen, när vi vet hur olycksdrabbad den är, vilka risker den tar ochvilket tungt jobb den utför. Dä måste vi se till att en sådan grupp blirstöttad av samhället. Här fordras det verkligen solidaritet - som BengtKronblad borde kunna tala om - för att hjälpa denna grupp, med dessa faror ocholycksfallsrisker. 89 (): j , Herr talman! Det är mycket intressant att höra, att om viskulle ta bort r , , 1084 skogsvårdsavgiften, skulle vi ha speciellaförhandlingar beträffande, finan- sieringenav de olika delar som vi skulle kunna använda skogsvårdsav- j f, 'j giften till. Men, LennartBrunander, det är viktigt att ha kvar de inkomstkäl- lor somsamhället behöver för att minska det underskott som inte minst LennartBrunander varit med om att bygga upp. Jag tycker att vi skall sluta diskussionen om genomförandeav olika åtgärder utan att ha med finansieringen i beräkningen, så att vi intebygger vidare på underskottet. Det är en princip som vi arbetar efter. Därförär det viktigt, precis som vi sagt tidigare , att ävendessa personer-och här vänder jag mig till - får den trygghetsom är avsedd vad gäller införandet av ett trygghetspaket. Beträffande skogsvårdsavgiftens användning vill jag gärnahänvisa till vad jag tidigare sade. Jag sade att har fastslagitprinciper för användande av avgiften. Med hänsyn till de principerna finns detingen anledning att göra annat än att följa det som utskottet föreslår. Jagyrkar därför bifall till utskottets hemställan, 90 (): Jag vill avslutningsvis tala om för BengtKronblad att vi har en finansiering. Vi har inte lagt fram ett förslag som viinte kan finansiera. Beträffande underskottet vill jag säga att desjälvverksamma skogsägarna inte kan klara detta underskott - den frågan måstelösas på annat sätt, 91 (): Varje inkomst och utgift bygger vidare pä ettstarkt eller mindre starkt finansiellt läge. Genom att räkna med inkomster somi dag används till annan verksamhet uppnår man inte den förbättring av denekonomiska situationen, som den socialdemokratiska politiken syftar till. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 16,) 92 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 16 om luftvård,. 93 (): Miljön blir allt viktigare för oss. Även i den besvärliga ekonomiskasituation som vi befinner oss i är miljön viktig, men detta kanske 76 glöms bort ibland mot bakgrund avde ekonomiska problemen. inte attvi måste anstränga oss för att lösa de miljöproblem som vi har skapat i olikasammanhang. I detta betänkande behandlas ett antal motioner som berörmiljön. Jag kommer att tala om reservation 1 om bilavgaserna, reservation 3 omanvändningen av freoner och reservation 4 om koldioxidproblemet. Jag avser iförsta hand att ta upp frågan om bilavgaserna, eftersom de utgör det mestaktuella och ödesdigra hotet mot vår miljö. Försurningen är ett av de exempel vi har på att vår miljöinte tål vilka påfrestningar som helst. Vi belastar miljön med en rad utsläpp.Det kan vi göra till en viss grad. Men när en viss nivå överskrids reagerarnaturen, och den reagerar ganska kraftigt, I och på andra ställennere på kontinenten kan vi se resultatet av utsläpp och luftföroreningarsom medför skogsdöd. I har man i den senaste inventeringen kommit framtill att av den tyska skogen är skadad. Detta är i och för sig enmiljökatastrof men utgör också ett ekonomiskt problem, eftersom uteblivenskogstillväxt med nödvändighet även innebär sämre inkomster, minskadsysselsättning och mycket annat. En betydande del av försurningen beror på bilavgaserna, Iförsta hand är det emellertid svavelutsläpp och kväveutsläpp som orsakarförsurningen. När det gäller svavelutsläppen har vi gjort en del saker iSverige, Beträffande bilavgaserna har vi gjort ganska litet, i varje fall närdet gäller utsläpp av kväveoxider. Bilavgaserna härför all del även andranegativa verkningar på miljön. De bildar ozon och andra oxidanter samt tillförmiljön koloxid, bly, sot och kanske en hel del andra ämnen, vilket motiverarett bättre avgassystem. som var jordbruksministergenomfördes en sänkning av blyhalten i bensin från 0,40 till perliter. Det var ett viktigt steg pä vägen mot att helt ta bort blyet och på detsättet skapa förutsättningar för en bättre avgasrening. Vi befinner oss nu i den situationen att bilavgaskommitténhar avgivit sitt betänkande för ganska länge sedan och framlagt vissa förslag.Vi har en aktionsplan även från generaldirektörsgruppen. Ute i Västeuropaförekommer ökade aktiviteter för att minska bilavgasutsläppen. Vi lever medandra ord i en miljö, som är Ijtet annorlunda . Ändå tvekar densocialdemokratiska majoriteten att klart tala om vad den vill göra. Man sägeratt vi skall införa en rening av bilavgaserna. Det finns en reservation från , och vpk,vari krävs att man skall börja med blyfri bensin samt att katalytiskeller motsvarande avgasrening skall införas fr, o, m, bilmodeller.Detta förslag är identiskt med det förslag som bilavgaskommittén har framlagt.Man hävdar att det är svårt att lösa problemen men att man skall göradet. Man hävdar också att vi måste ta hänsyn till omvärlden. Enligt min ochcenterns uppfattning kommer vi emellertid att kunna få tillgång tillblyfri bensin, eftersom då inför blyfri bensin. Då bortfallerdetta motiv. För resten bör vi ju kunna gå litet snabbare fram än andra länder,ifall dessa inte skulle gå fram i den takt som vi önskar göra. Det här är viktigt. Genom en katalytisk rening i bilarnaminskar man utsläppen . Och eftersom hälften av allakväveoxidutsläpp i kommer från bilavgaser får detta en avgörandebetydelse, även om det tar tid innan det verkar fullt ut, eftersom det tar tidinnan vagnparken byts ut. Men genom att vi i vår reservation också harföreslagit stimulanser till dem som frivilligt går över till blyfri bensin,skulle man kunna få ett ännu snabbare genomslag. Inte bara kväveoxidutsläppen minskar i så fall. Det bliringa utsläpp av bly. det blir minskade utsläpp av koloxid, och det blirminskade utsläpp även av övriga föroreningar som kommer från bilarna. Alltdetta är till stor nytta för miljön och för skogen, men det är också till nyttaför stadsmiljön, har ju slagit fast att längs väldigt mångaav gatorna i våra större städer har man betydligt högre koncentrationer avutsläpp än vad WHO, , har rekommenderat som högsta koncentration. Det finns verkligen anledning att gå snabbt fram på dettaområde. Jag skulle vilja fråga socialdemokraterna: Vad menar ni med"" - 1986, 1987, 1988, 1989 eller någonting annat? Och vadmenar ni med att säga att vi måste ta så stor hänsyn till andra länder? När socialdemokraterna satt i oppositionsställning hade deinte riktigt samma uppfattning. Då skulle man gä snabbt fram - även om andraländer inte gjorde det och även om bilavgaskommittén då inte hade avlämnatnågot betänkande och vi inte hade några andra förslag heller. Men skall manhelt plötsligt ta stor hänsyn till andra länder. Jag skulle vilja ha svar påmina frågor i den här debatten. I en reservation tar vi också upp användandet av freoner.I har vi förbjudit användningen av freoner i sprayförpackningar. Dethar vi gjort därför att man vet att freoner är skadliga när de kommer ut iluften. De fördärvar ozonskiktet. Långt uppe i atmosfären är ozonet nyttigt,men när det finns här nere vid marken bland det gröna är det ett gift. Förbudethar inneburit att vi har fått en minskad användning och minskade utsläpp avfreoner. Genom att freoner nu används i andra sammanhang, bl, a. iskumplasttillverkning, har det emellertid skett en okontrollerad ökning. Vi vetinte hur stor den är, men att det är en ökning vet vi. Vad vi begär i denna reservation är att man tar reda påhur det ligger till. Vi begär att man tar kontakt med övriga nordiska länderoch utformar en strategi i detta sammanhang. Dessutom begär vi att när detta ärklart åtgärder vidtas för att minska eller stoppa utsläppen av freoner,eftersom detta är livsviktigt, 1 nästa reservation tar vi upp problemet med koldioxid.Vid alt förbränning av fossila bränslen får man en viss mängd koldioxid. Vidövergång till kol ökar koloxidutsläppen, det vet man. Därför har vi fråncenterpartiet motsatt oss en kolintroduktion, men som alla vet har majoriteteni denna kammare haft en annan uppfattning, och därför kommer utsläppen avkoldioxid att öka. Också när koldioxid kommer ut i luften blir konsekvensernanegativa. Vi får någonting som brukar kallas drivhuseffekten. Fördubblaskoldioxidhalten i luften, stiger temperaturen med . påverkar vår miljö negativt. Detta händer inte elleri morgon, utan på . läng sikt.Men det hindrar inte attdet är nödvändigt att vi nu vidtar åtgärder. Närfenomenen en gång uppträder är det , eller tar det i varje fall alldelesför , att göra det som bör göras , r ft ° I reservation 4 ställer vi kravet att man skall utarbetaen strategi också på koldioxidområdet. Med det sagda yrkar jag bifall till reservationerna 1, 3 och 4, 94 (): Från sida har vi vid ett flertaltillfällen hävdat att möjligheter redan nu finns att införa blyfri bensin somett alternativ till den blyade. Vi har i tidigare debatter framhållit attmiljontals bilar i landet gär att köra på sådan bensin. Frågan om blyfri bensinbehöver sålunda inte helt kopplas samman med katalysatorreningen, som ocksåmåste komma. Vi har i debatten sagt att det finns många bilister somkänner starkt för miljöfrågorna och som när det gäller bensinen vill havalmöjlighet. motion som behandlas här tar upp dennaproblemställning. Utskottet har inte tillstyrkt motionen, men utskottetsskrivning är positivare . Jordbruksministern har dessutom uttalatatt det skall komma förslag om blyfri bensin. Min fråga till ,eller till den av socialdemokraterna som skall gå upp i debatten här, blir då:Kommer det någon proposition om blyfri bensin eller i vår? Det ärangeläget att vi får ett besked på denna punkt. I utskottets betänkande talas om "snarastmöjligt". Det är - det har vi fått lära oss - ett tänjbart begrepp när detgäller handläggningstiden för miljöfrågor i . Det är naturligtvis bra om, som det sägs i betänkandet,åtgärder som hör samman med bilindustriernas produktion kan beslutas samtidigtav olika länder. Strävan i det internationella samarbetet bör vara att uppnådetta. Kväveföreningarnas samband med luftföroreningar och försurning tordedock vara så klarlagt att redan nu bör kunna fatta beslut om införandeav katalysatorrening. Varför skulle inte längre kunna vara ettföregångsland pä miljöområdet? Om fattar beslut, tror jag att de andraländerna kommer efter. års modeller borde det vara möjligt att följabilavgaskommitténs förslag. Till följd av försurningsskadorna är ocksåallmänhetens motivationsgrad nu mycket högre . Min fråga till GretheLundblad är: Kommer det förslag till , eller , också omkatalysatorreningen? Jag vill också säga några ord om etanol isamband med blyfri bensin, och jag hänvisar dä till vad vi från folkpartiettidigare har framfört. Det angelägna är att vi får blyfri bensin. Om etanol kananvändas är det bra, men frågan om blyfri bensin får inte förändras till attbli en fråga om hur vi kan använda etanolen. Det behövs också forskning kringhur etanolen påverkarvår miljö och om huruvida etanolen verkligen kan ersätta blyet. ' Förhoppningenär att etanolen skall vara den goda, miljövänliga produkten. Jag yrkarbifall till reservation 1. Från sida har vi i en motion, och i tidigaredebatt, aktualiserat de problem som finns med freoner i samband med skrotningav hushållsmaskiner. Vi menar att vi måste ha ett skydd mot utsläpp. 1 dagensdebatt om luftvården vill vi understryka att den tillsammansmed regeringarna i de övriga nordiska länderna måste klarlägga frågeställningarnaoch åtgärda utsläppen. Frågan om utvidgning av restriktionerna mot användandetav freoner bör prövas möjligt. Kolfluorföreningarna som kallas freonerverkar enligt forskarna nedbrytande på ozonskiktet som skyddar oss motultraviolett strålning. Jag yrkarbifall till reservation 3. reservation nr 4 tar upp väsentliga frågor kringkoldioxidproblemen, som enligt reservationen bör behandlas i en utredning.Från sida hade vi i och för sig kunnat ställa oss bakomreservationen. Vi hänvisar i det sammanhanget till att har denprincipiella synpunkten att - liksoni tidigare deklarerat -luftföroreningsproblemen är så omfattande att inte ärtillräcklig. Luftföroreningarnas problem bör därför diskuteras i enparlamentariskt sammansatt utredning. Koldioxidfrågorna är ett av de mångaproblemen inom detta område. Kväveföroreningarna är ett annat problem, ochsvavelutsläppen är ytterligare ett problem som får stora konsekvenser. har tidigare avvisat våra krav omen parlamentariskt sammansatt utredning. När vi talar om en sådan utredninginnebär det inte att vi skulle bortse från att speciella insatser måste görasockså på det internationella området. Sammanfattningsvisyrkar jag än en gång bifall till reservationerna 1 och 3. 95PER (vpk): I betänkande nr 16 från jordbruksutskottettill detta har utskottet sammanfört och besvarat sex motioner som tarupp frågor kring föroreningar till luften från mänsklig verksamhet. 1konsekvens med en nu vanlig terminologi på olika områden kallar man allaåtgärder som avser att göra någonting bättre för vård. 1 detta fall talas omluftvård. För vpk;s del besvaras yrkande nr 8 i partimotion 1983/84:906 ommiljö- och naturresurspolitiken. Det rör sig om ett yrkande som vi drivit iåtskilliga år . Motionskravet innebär att hos regeringen hemställerom ett system med både bindande gränsvärden och riktvärden för planering i vadgäller hälsovådliga luftföroreningar i tätorter och industriområden. Utskottetyrkar avslag, varför kravet följts upp i reservation nr 2 till utskottsbetänkandet.Vpk-företrädaren i jordbruksutskottet har också anslutit sig till två andrareservationer tillsammans med företrädare för och . Detgäller i det ena fallet bilavgaser och i det andra åtgärder mot freoner. Ibägge fallen rör det sig om krav som vi från vpk framfört men inteupprepat just . Jag övergår med detta till att kommentera de olikareservationerna. Tillgångentill luft att andas med minsta möjliga föroreningsgrad är av stor Det har också betydelse för att växterna i naturen skall utvecklaspå ett bra sätt. Skogsdöden nere i utgör här en varning som ingen kanundgå att nu ta på allvar. Den fruktansvärda gaskatastrofen i ochbrandkatastrofen i har gett oss en allvarlig påminnelse om att se överhur vår industri hanterar sina kemikalier och vilka utsläpp från industrin somkan riskeras. I vår motion och i reservation nr 2 aktualiserar vi rikt- ochgränsvärden för luftföroreningar i samhället. Luftföroreningarna från den mänskliga verksamheten blirstörst i närheten av eniissionskällorna, som finns vid industrier och i vårastörre tätorter. En mycket stor del av luftföroreningarna kommer frånförbränning av organiska ämnen. Utsläppen kommer bl. a. från bilarnas förbränningsmotoreroch från viirmecentraler. I industrier kan det också förekomma utsläpp frånprocesser som inte är förbränning. Det torde råda en bred enighet om att vi skall söka hållade hälsovådliga luftföroreningarna nere på en så låg nivå som det bara ärmöjligt. Sä långt är ju också utskottet överens. När det gäller takten i attin.sätta åtgärder, och vilka åtgärder som skall insättas, finns det en vissåtskillnad mellan utskottets förslag och reservationen. Utskottet hänvisar tillbilavgaskommittén och nöjer sig med riktvärden, under det att reservanternaockså vill ha bindande gränsvärden, som blir aktuella i områden där luften ärmest förorenad. Om gränsvärden sätts på en nivå som harmoniserar med bästa nutillgängliga teknik, får gränsvärdena givetvis effekter på de åtgärder sombehöver sättas in och förorsakar självfallet miljökostnader. Miljökostnader är kostnader som måste tas, om vi menarallvar med att skapa en Jivsvänlig miljö, och de skall belasta dem som görutsläppen i förhållande till deras bidrag till luftföroreningarna. Den tekniksom är bäst är säkert inte bäst . Det kan skäligen antas atttekniken för att minska luftföroreningar blir betydligt bättre . Päden grunden bör det därför införas riktvärden som är mer långtgående än de avoss föreslagna gränsvärdena, som alltså skulle gälla . Dessa riktvärden börligga till grund för den långsiktiga fysiska planeringen i samhället. Kraven i reservation nr 1 om bilavgaser gäller en frågasom fått en extra knuff framåt genom de svåra skogsskadorna i , som jagredan inledningsvis nämnde. Nyare forskning tycks visa att blyet i bensinen haren betydligt allvarligare effekt inte bara på människor utan också på växter änvad man tidigare hållit för troligt. Det är därför angeläget att blyfri bensinsnarast införs i . Med skall dä förstås . Idet sammanhanget kan både vår handelsbalans och vår beredskap förbättras genominblandning av inhemskt tillverkade alkoholer, bl, a. etanol. Det är likaledesmycket angeläget att avgasrening införs på landets bilar. Teknik finns.Det gäller bara att sätta den i verket. måste forskning bedrivas föratt komma längre i fråga om teknik för rening av avgaser. Jag skall slutligen också säga något om reservation nr 3om åtgärder mot utsläpp av freoner. Freoner är ju kemiskt alifatiska kolväten,där vissa väteatomer är utbytta mot fluor och klor. Fysikaliskt är de vätskor,om de vid vanliga temperaturer förvaras under tryck i slutna kärl. 6 protokoll 1984/85:44 Nr 44 kommer vätskan i kokning, varvidfreonerna förgasas och går ut i atmosfären Onsdaeenden ~ P samma sätt som skedde nyligenvid den stora olyckan i . 5 december1984 Freonerna har ansetts-skadliga förstabiliteten i det ozonlager som omger Ozonskiktet skyddar både växter och djur, och Luftvård sålunda även människan, mot skadligultraviolett strålning från solen. forskningtycks visa att ozonmängden totalt inte minskar i atmosfären, men att den har entendens att minska på de höjder över jorden där den bäst skyddar vårtbiologiska liv. Ozon pä låga höjder är däremot skadlig, kan bidra till attredan befintliga luftföroreningar blir än skadligare och torde spela en roll iden direktpåverkan som har skett på skogen nere i , Herr talman! Med detanförda yrkar jag bifall till reservationerna nr 1, 2 och 3 vidjordbruksutskottets betänkande nr 16, 96 (): Det tycks råda en ganska stor enighetom att luftföroreningarna är ett av våra största och svåraste problem. Alltfler människor har blivit medvetna om de skaderisker som är förknippade medluftföroreningar. Inte bara de skador som iakttagits i , främst iTyskland, utan också skador i vårt land - i vissa delar av landet är de ganskastora - har bidragit till denna medvetenhet. Jag vill slå fast att det med allsannolikhet är flera samverkande faktorer som har orsakat de skogsskador som vihar. Vilka dessa samverkande faktorer är och i vilken mån de har inverkat vetvi dock mycket litet om. Det råder i stort sett enighet i och inomsvenska folket om hur vi skall se på dessa problem. Vi bör också kunna varaganska eniga om åtgärdsprogrammet, för vi vet en hel del om hur man skallgå till väga. Vi är nämligen, som här har framhållits bl, a, av ,eniga om att bilavgaser, freoner och koloxider spelar en mycket stor roll idenna problematik. Också nere i , främst i , är medvetenheten omdetta mycket stor. Man visar där en mycket stor handlingskraft, och mangår mycket starkt in för sina åtgärdsprogram, har här åberopats ett flertal gånger.Jag kommenterar nu själv denna kommittés förslag i enluftvårdsdebatt. Kanske borde en del av kammarens ledamöter läsa på litetbättre vad den kom fram till. Kommittén lade fram sina förslag 1983, ochutredningsmajoriteten bakom förslagen förordade att skulle ansluta sigtill ett i ännu ej genomfört provningsprogram för hårdare rening. Jagvar ende reservant i bilavgaskommittén. Jag menade att detta program är omöjligt.Vi måste närma oss till och vända oss till en större marknad. Jagvägrade att förorda en ensidig anslutning till det föreslagna programmet.