prot · G809137 · 1984-12-31 00:00:00 — Men jag skulle ändå vilja fortsätta det resonemang somjag förde vad gäller själva grunderna för avvisning. Normalt sett skall, enligtutlänningslagen, sådana ärenden riskerar straff för vägran att fullgörakrigsfjänstgöring eller som riskerar att utsättas för politisk förföljelsehänvisas till invandrarverket för att sedan hänskjufas fill regeringen föravgörande. Bedöms alltså värnpliktstjänstgöring infe som liktydig medkrigsfjänstgöring? Spelar det ingen roll, som i det här fallet, atfvederbörande riskerade politiska komplikationer, eftersom vederbörande kom frånett östland? Jag är självfallet fullt medveten om att värnpliktsvägrare ivanlig mening- låt oss säga från , eller vilket land detnu kan vara - aldrig kan jämställas med den som kommer från någon av deösteuropeiska staterna, där man riskerar påföljd. Jag återkommer fill vadstatsrådet säger om att det normalt inte är så hårda straff i , Återigenfrågar jag således: Vad är normalt och hur stränga straff kan man tänka sig atfdet krävs för att få till stånd en praxis? Var skall man dra gränserna? Def ärju detta som är särskilt besvärligt i sammanhanget. Av svaret att döma tycks statsrådet mena att vi när detgäller flyktingar från andra sidan av har ett ansvar för att lösaproblemen i närområdet. Det är väl helt givet att den enda möjligheten förmänniskorna där, om de vill fly från sitt hemland, i stort sett är ochDanmark, Latinamerikaner och andra däremot har helt andra möjligheter att väljavilket land de vill bege sig fill. Jagvidhåller nog att def finns oklarheter i detta sammanhang. medgersamtidigt atf def är svårt att lösa sådana här problem. Det finns dock, somsagt, åtskilliga oklarheter. Kanske finns det således anledning att se överdessa frågor mot bakgrund av det inträffade tragiska dödsfallet då den här ungemannen drunknade, Avgörande för om en värnpliktsvägrare skallfå stanna i är, enligt förarbetena till 6§ utlänningslagen, om dennefår ett oproportionellt hårt straff. Vi har försökt söka oss fram till enpraxis med utgångspunkt i hur vi i vårt eget land dömer värnpliktsvägrare föratt på def sättet hitta vettiga lösningar och skaffa oss information om vilkaregler som tillämpas i olika länder. Värnpliktsvägran och krigsvägran är tvåhelt skilda saker. Om principerna för beviljande av politisk asyl 23BIRGER HAGÅRD (m): Vi försöker hitta en praxis med utgångspunkti vad som händer i vårt eget land, säger statsrådet. Men är det över huvudtaget rimligt att utgå från svenska eller nordiska förhållanden, dvs,demokrafiska förhållanden, när det gäller att bedöma fall där människor harflytt från en kommunistisk diktatur, där dessutom åtskilligt händer i dagarnasom jag inte behöver gå närmare in på? Vi skall komma ihåg att det i länder där man,som vi själva, har allmän värnplikt i de flesta fall är en skyldighet för ungapojkar att göra värnplikt. Vill de inte göra det kan de råka ut för det enaeller det andra. Vi har i vår utlänningslagstiftning en bestämmelse enligtvilken en utlänning kan få skydd här om han råkar exceptionellt illa ut i sitthemland. Det är dock inte möjligt atf slippa allmän värnplikt som sådan, 25 (): Men hur är det om - som i detta fall - direktpolitiska skäl åberopas? Det gäller en person som infe kan tänka sig att stödjaden regim som styr i hemlandet, militärdiktaturen i , utan väljer atthellre fly, UppenbarHgen finns det så starka avsikter bakom att vederböranderiskerar sitt eget liv, Vi måste nu tala i principiella termer,eftersom jag infe har möjlighet att yttra mig om ett enskilt ärende. Problemetvärnplikt skall relateras till den eventuella polifiska situationen i def landsom personen lever i. Detta fillsammans kan i olika situationer väga så tungtatt det blir fråga om asyl. Om principerna för beviljande av politisk asyl 27BIRGER HAGÅRD (m): Får jag också ställa denna fråga, eftersomjag inte riktigt har fått något svar; Hur stränga straff skall utmätas för atfvederbörande skall kunna få asyl här? Händer det normalt sett att flyktingarfrån , t, ex. , har beviljats asyl på grund av sin vägran atffullgöra militärtjänst? Def har hänt att utlänning har tillåtitsstanna i , infe på grund av värnpliktsvägran i sig utan värnpliktsvägrantillsammans med politiska skäl, 29 (): Förlåt att jag försöker pressa statsrådet,men jag vill fråga om det inte i det fall som har åberopats som bakgrundrent principiellt är fråga om ett sådant förhållande, dvs, polifiska skältillsammans med värnpliktsväg- Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades Förslag 7 § Föredrogs men bordlades återJordbruksutskottets betänkanden /85:28 och 35 8 § Anmäldes och bordlades Skrivelseoch proposition 1984/85:202Den offentliga sektorns förnyelse 1984/85:208 Ansvarighet för lokalakabelsändningar, m, m, 9 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:3196av m.fl. 1984/85:3197av BertU Fiskesjö m.fl. 1984/85:3198av m.fl. 1984/85:3199av m.fl. Försök med nya arbetsformer i (prop.1984/85:190) 10 §Anmäldes och bordlades 1984/85:31 Anslag till och dess myndigheter m.m. (prop. 1984/85:100 delvis och förs. 1984/85:24) 1984/85:32 Vissakyrkolagsfrågor (prop. 1984/85:165 delvis och 1984/85:169) 1984/85:33 (prop. 1984/85:138 och 1984/85:167) 1984/85:34 Ändring iregeringsformen m. m. 1984/85:83 delvis och 1984/85:100 delvis) 1984/85:39Konsumentpolifiska frågor (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:40 Ändring i lagenom dödande av förkommen handling (prop. 1984/85:174) 1984/85:32Vissa frågor på fiskefs område (prop. 1984/85:143) 11 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:564av i (m) till statsrådet omtillhandahållandet av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds beslut: I ett masskorsband från erbjuds läkare ochsjuksköterskor att för tio häften om beslut betala enprenumerationsavgift om . Defförefaller inte rimligt att läkare och sjuksköterskor som vill ta del avansvarsnämndens praxis och beslut för detta skall behöva betala . (vilket kan jämföras med prenumerationspriset för en stor daglig fidning). Vill statsrådet medverka till att dessaredogörelser publiceras i de facktidskrifter som i stor utsträckning läses avläkare eller sjuksköterskor eller på annat sätt kommer dem kostnadsfritt tilldel? 1984/85:565av M/5 () till industriministern om arbetsmarknadssituationen iHörnefors: har förflufit sedan NCB:s massa- ochpappersindustrier i lades ned och ca 450 personer förlorade sinaanställningar. Trots de insatser som gjorts från NCB:s, statens och deregionala och lokala myndigheternas sida är effekterna av nedläggningen mycketsvåra för samhället och för de drabbade individerna. saknar cirkaen tredjedel av den friställda arbetskraften en tryggad anställning. Detproblem som står inför är att kunna attrahera företag fillde ombyggda fabrikslokalerna. Detta kan knappast ske utan kraftfullt stöd från statsmakternas sida. Det är många iHörnefors som frågar sig: Har staten verkligen tagit sitt samhällsansvar föratt skaffa ersättningsindustrier fill orten? Den debatt som fördes i samband med nedläggningen gavintryck av att ingen möda skulle sparas för atf skapa nya arbetsfillfällen istället för dem som gick förlorade vid nedläggningen. Minafrågor till industriministern blir därför: Anserindustriministern att staten som ägare av den nedlagda industrin i Hörneforshar tagit sitt samhällsansvar? Vilka åtgärderkommer regeringen att vidta för att ordna ersättningsindustrier tillHörnefors? 1984/85:566 av () tilljordbruksministern om färjetrafiken genom : har strändernalängs i i ökande takt spolats bort av sugetefter de allt större färjor som trafikerar . Denna urgröpning avstränderna utgör nu eft av de allvarligaste miljöproblemen i skärgården. Utövernaturen drabbas enskilda fastighetsägare, och många skärgårdsbor får sinnäringsufövning försvårad. Mot dennabakgrund vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder kan och villregeringen vidta för atf minska skadorna på miljön och olägenheterna förskärgårdsborna av Finlandsfärjornas höga hastighefer genom Fumsundsleden? 12 § Kammaren åtskildes .