prot · G809119 · 1984-12-31 00:00:00 — Frågan uppmärksammas också i anslutning tillde allmänna gödslingsråd som är under utarbetande. Frågan om kvävegödslingenföljs således noga. Det är angeläget att frågan om proteinhalten i spannmåloch användningen av kvävegödsel löses genom forskning och växtförädling. Därföringår denna fråga som en viktig del i de program för forsknings- ochutvecklingsarbete om alternativa produktionsformer som regeringen uppdragit åtskogs- och jordbrukets forskningsråd att utarbeta. Om kvävegödslingen av viss jordbruksmark Anf.22 (): Eftersom det på dagens talarlista finns tre frågor i radfrån mig till jordbruksministern, vill jag föra diskussionen från min bänk föratt vinna litet tid. Jag tackar för svaret och konstaterar att detibland förefaller som om man i fråga om jordbruksproduktionen förordarkvantitet i stället för kvalitet. Nya sorter tas fram som ger ökad avkastning.Men därmed krävs också ökade insatser på gödslingssidan. Ett exempel på det ärjust vårvetet, som vi diskuterar här . Handelsgödseln i jordbruket ger många miljöproblem.Näringsämnen utlakas lätt i vattendrag, sjöar och kustvatten. Det innebärigenväxning, algblomning och fiskdöd. Vidare kan förhöjda nitrathalter påverkagrundvattnet och göra dricksvattnet otjänligt. Det kadmium som finns igödselämnena är också en risk. har ställt sig bakom den lag som gör detmöjligt att förklara vissa områden som katastrofområden beträffande vilkaföreskrifter om användningen av bl. a. handelsgödsel kan ges. Vi har i detsammanhanget begärt att de medel som inflyter genom handelsgödselavgiften bl.a. skall användas till ökad forskning. har ställt sig bakom vårtyrkande. Jag frågar således jordbruksministern: När kommer det förslag om hur handelsgödselavgifternaskall användas? Hur kommer det att bli i fortsättningen? Kommer det rekommendationerom en ökad gödsling också när det gäller kornet? Jordbruksministern hänvisar här till den rådgivning somskall komma. Men såvitt jag förstår innebär det här att man föreslår en ökningmed av handelsgödselgivorna. Dessutom förs det ju diskussioner om att ävenkornet skall komma i fråga. Enligt min uppfattning är den här spiralen av åtgärderoroväckande. Först ökar kvantiteterna. Sedan kommer man i fatt när det gällerkvaliteten. Därefter blir det kanske möjligt att med nya sädessorter ytterligareöka kvantiteten. Då blir det kanske återigen aktuellt att öka gödslingen. Är det inte så, jordbruksministern, att det också måste fåkomma in ett miljömål i jordbrukspolitiken? Jag kan förstå att den enskildebrukaren Om kvävegödslingen av viss jordbruksmark följer lantbruksnämndernas rådgivning om gödsling. Hanvill ju ha så stort utbyte som möjligt. Men konsekvenserna i fråga ommiljöhänsyn måste också vägas in. Mina kompletteringsfrågor med anledning av svaret, som jagännu en gång tackar för, är sålunda: Hur blir det med handelsgödselavgifterna i det härsammanhanget? Kommer det några förslag om forskning och rådgivning - forskningom nya sorter och rådgivning om hur gödslingen ytterligare kan minska? Är det rimligt att den pågående utvecklingen med ökadgödsling skall få fortsätta? Måste det inte komma till ett miljömål som kan tillämpasnär det gäller jordbrukspolitiken? Det är helt riktigt, som säger,att man hitinfills i litet för hög grad har sett till kvantiteten i stället förtill kvaliteten. Det är angeläget att detta uppmärksammas mera både inomforskningen och inom växtförädlingen och gärna också när det gäller sortvalet. Det bör kanske också sägas att ökad tillförsel avhandelsgödsel/kväve för att öka proteinhalten i vete inte automatiskt innebäratt risken för utlakning behöver bli större. Utlakningsprocessen som sådan ärenligt forskarna mer beroende av odlingssystem, växtföljd, jordart,väderleksförhålladen osv. än av mängden handelsgödsel/kväve. Det finns trots allt ett motsatsförhållande på dettaområde. Just därför satsar vi nu på forskning, och ett betydande projektarbeteär på gång i det sammanhanget. Jag kan nämna att det för SLU:s vidkommandebedrivs ett brett upplagt projekt kallat ekologi, organismernasroll i kvävets kretslopp. I detta projekt, som finansieras av flera forskningsråd,SLU och , satsas ca 17 milj. kr. En rad av dessaprojekt har just den innebörden som vi nu diskuterar, och jag kan försäkra attfrågeställningen är ordentligt uppmärksammad . Jag återkommer när det gällerfrågan om utnyttjandet av handelsgödselpengarna, som jag förstod att LarsErnestam syftade på. Anf.24 (): Jag är naturligtvis medveten om att det inte är fråga omnågon automatisk utlakning. Det är, precis som jordbruksministern sade, vidspeciella tillfällen, med nederbörd eller annan yttre påverkan, som deviktigaste utsläppen kan inträffa. Jag har sett förslaget till rådgivning beträffandegödsling vid veteodling. Där föreslås onekligen en ökning av kvävegödslingenmed . Jag tror inte att det blir något resultat om man inte på allvarbörjar diskutera hur vi kan få fram andra sorter som inte automatiskt medför enökad gödsling. De projekt som jordbruksministern nämner är i och för sigbra, och det är bra att de är finansierade. Men när kommer redovisningen avförslaget om hur handelsgödselavgifterna skall användas? hardet bara kommit allmänna deklarationer. På den senaste frågan har jag svarat att jagåterkommer till med redovisning. Jag kan inte nu säga exakt när detkommer att ske. Jag kan försäkra att det inte råder någon motsättningmellan oss. försöker att till varje pris ge intryck av att viinte uppmärksammar denna problemställning, men det är fel. Denna fråga ärmycket uppmärksammad, och vi har dragit i gång dessa projekt, som ärfinansierade. Från den utgångspunkten behöver inte känna någonoro för att vi skulle brista i uppmärksamhet när det gäller detta problem. Om förbud mot jakt på lodjur . Om statligt stöd till ändrad vattenhushållning i Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1984/85:487 om förbud mot jakt på lodjur har frågat mig om jag villmedverka till ett jaktförbud på lodjur i mellersta och . Enligt gällande jakttidsförordning får lodjur jagas iaktuella delar av från t, o. m. . kommer att lämna förslag tillregeringen om ändrad jakttidsförordning, vilken avses gälla frånden t.o. Enligt vad jag erfarit kommernaturvårdsverket med hänvisning till den svaga lodjursstammen att föreslå attden allmänna jakttiden för lo i mellersta och skall avskaffas.Jag är för egen del beredd att medverka till att detta förslag genomförs. 27 (): . Jag är nöjd med jordbruksministerns svar. Räkningar visaratt stammen, som tidigare uppgick till 500-800 lodjur, nu är nere i 200 djur ihela landet. Därför är det tillfredsställande att jordbruksministern redovisardetta svar här . Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1984/85:503 om statligt stöd till ändrad vattenhushållning iHjälmaren 28Jordbruksrhinister : Herr talman! har frågat mignär jag avser att ställa anslag till förfogande för de beslutade åtgärderna isjön . Om statligt stöd till ändrad vattenhushållning i godkände att statligt stöd lämnastill fortsatt utrednings- och projekteringsarbete för en ändrad vattenhushållningi och därmed förenade åtgärder. Sedan detta arbete slutförts pågår nutillståndsprövning enligt vattenlagen. Med avseende på tillståndsprövningen består projektet avdels ändrade vattenhushållningsbestämmelser, dels vissa åtgärder i Eskilstunaån.Tillstånd till åtgärderna i har lämnats av vattendomstolen.Frågan om ändrad vattenhushållning skall prövas av regeringen. Den fråganbereds i . En ändring av vattenståndsförhållandena i berörflera viktiga samhällsintressen såsom jordbruks-, naturvårds-, friluftslivs-och fiskeintressen. Inte minst angeläget är det att klarlägga vilkalångsiktiga konsekvenser en ändring kan medföra för naturvården och fisket. Detär därför viktigt att det föreslagna projektets olika delar blir föremål för ensamlad bedömning. Det finns nu underlag för en sådan bedömning, och fråganom ändrad vattenhushållning kan därför avgöras av regeringen. När dettaavgörande föreligger, kommer en slutlig prövning att ske av frågan omfinansieringen av kostnaderna för åtgärderna. 29 (): Jag tackar också för detta svar, som i vissaavseenden är fillfredsställande. Som jordbruksministern sade beslutade 1980 omändrad vattenhushållning i . a. skulle rensas, ochde utslitna dammluckorna vid Hyndvad skulle bytas ut. På det sättet skulle enjämnare vattennivå uppnås i . Staten skulle, enligt en plan som redovisades i den propositionenligt vilken fattade beslut, ställa anslag till förfogande. Socialdemokraterna hade i opposition gått emotpropositionen. Men när jag i en frågedebatt 1982 frågade jordbruksministern omhan avsåg att fullfölja propositionen blev svaret ja - och det var jag myckettacksam för. har mycket hänt, och jordbruksministern harredovisat en hel del av detta . i län har kallat representanter frångrannlänen till en sammankomst för att bilda en grupp som skall ha tillsyn överde frågor som rör . är formellt inte bildat . Vi väntar att det skall bli en storvårflod, och dammluckorna är helt utslitna. Det kan alltså inträffa enkatastrof. Jag vet att i har ansökt hos departementet ompengar för att kunna vidta de mest angelägna åtgärderna. Hur blir det? Kommerman att ställa resurser till förfogande? Gäller fortfarande jordbruksministernsklara ja som jag fick ? 30Jordbruksminister : Herr talman! Jag vill beträffande dettaärende gärna säga att jag för min personliga del tycker att man skall visamycket stor varsamhet när det gäller att vidtaåtgärder som får effekt på våra sjöar och vattendrag. Vad man skall ta med iberäkningen är den långsiktiga effekt som vi kan få av denna typ av reglering.Om vi tänker på framdden, tror jag att det finns det stor anledning att varautomordentligt rädd om våra sjöar, eftersom det fortlöpande pågår en form avigenväxning som det gäller att på olika sätt motverka. Debatten handlar å ena sidan om de åtgärder som vi börgenomföra för att skydda den torrläggning som redan har skett runt , åandra sidan om vilken långsiktig nytta vi kommer att ha av torrläggningen ochvilken långsiktig effekt den kommer att få på själva sjön: Detta har gett miganledning att vara utomordentligt noggrann i bedömningen av dessa åtgärder, ochjag har därför avvaktat de gjorda utredningarna för att ordentligtkunna pröva ärendet, vilket jag avser att göra . Om risken för fosterskador vid bildskärmsarbete 31 (): Det är tillfredsställande att den prövningenblir gjord . Det är riktigt som jordbruksministern säger att man skallväga in en lång rad aspekter, och det är också vad jag gjort i en motion därjag begärt ett åtgärdsprogram för . Den motionen har avslagits. Menjag finner det tillfredsställande att länsstyrelserna också går in för attbilda en samlingsgrupp och diskutera ur olika aspekter. Det som ärakut är att dammluckorna vid utloppet är utslitna och att det kan bli enkatastrof som kan drabba orter liggande nedanför om inte anslagställs till förfogande, så att man kan göra de upprensningar som behövs ochklara de dammproblem som föreligger. Vad beträffar den senare punkten harHjälmareutredningen också fittat på riskerna för haveri i det här sammanhanget,och har - i varje fall såvitt jag kan se av det som jag fått ta del av - intebedömt dessa risker vara så överhängande som vill göra gällande. 33 (): Jag skall inte förlänga debatten. Det sägsatt nästan samtliga nitar i vissa av dessa luckor är bortrostade. Här ståralltså uppgift mot uppgift. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på frågorna 1984/85:474 och 481 om risken för fosterskador vidbildskärmsarbete 34Arbetsmarknadsminister : Herr talman! har frågatvilka åtgärder jag avser att vidta för att få fram ytterligare fakta i fråganom eventuella risker för fosterskador vid Om risken för fosterskador vid bildskärmsarbete har frågat statrådet hur hon tänkerstilla oron bland de kvinnor som har bildskärmsarbete och om hon avser attföreslå en ny utvärdering av det material som finns. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara båda frågorna. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Regeringen följer noga forskningen kring eventuella riskerför graviditetsstörningar i samband med bildskärmsarbete. För att ge regeringen en bred och allsidig information ifrågan anordnade jag en hearing med en rad forskare. Vid denna hearing framgick att det vetenskapligaunderlaget,på detta område är otillräckligt. I de studier som hargenomförts i och i andra länder har man inte kunnat påvisa att detföreligger ett orsakssamband mellan bildskärmsarbete under graviditet och missfalleller missbildningar hos de födda barnen. Som flera forskare framhöll betyderdetta emellertid inte att ett sådant samband kan uteslutas. Det är därförytterst angeläget att forskningen på detta område intensifieras. Såvälarbetarskyddsstyrelsen som planerar att gå vidare och följa uppde undersökningar som har gjorts. Även i andra länder, t. ex. i , finnslångtgående planer på omfattande studier över effekterna av bildskärmsarbetepå graviditet. I detta sammanhang vill jag också informera om attsocialstyrelsen håller på att bearbeta resultaten från enregisterstudie över graviditetsutfallet bland samtligakvinnor anställda vid landets försäkringskassor. Resultatet av studien beräknaskunna publiceras . Jag har stor förståelse för och respekterar den oro ochosäkerhet som många gravida kvinnor känner som arbetar framför bildskärm.Att vi har otillräckliga kunskaper på området aren klen tröst för dessakvinnor. Jag planerar därför att ta kontakt med arbetsmarknadensparter för att diskutera möjligheterna att avtalsvägen ge kvinnor som arbetarvid bildskärm och som önskar det rätt till omplacering i samband medgraviditet. Jag anseratt jag härmed besvarat de till mig ställda frågorna. 35NINA JARLBÄCK (s): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret. Bakgrunden och skälet till min fråga är den Källénska utredningen, sompresenterades för sedan och som har blivit mycket diskuterad och framförallt kritiserad. Andra undersökningar - både i och senast i -bekräftar att det finns all anledning att fortsätta, men framför allt attskynda på, forskningen. Som lekman är det naturligtvis svårt att ta ställning ivetenskapliga tvister. Jag är därför glad över att arbetsmarknadsministern densenaste tiden, och inför , markerat sin inställning, att taframförallt kvinnornas oro på allvar. Inställningen visar att omsorgen ommänniskors hälsa går före ekonomiska intressen. Jag tolkararbetsmarknadsministerns svar så, att man från regeringens sida är beredd attkraftfullt stödja den fortsatt forskningen. Minförhoppning är också att forskningen kommer att omfatta både bildskärmarna ochhela arbetssituationen kring bildskärmarna samt att statistik- ochenkätundersökningar kompletteras med undersökningar ute på arbetsplatserna ochäven med direktkontakter med de yrkesgrupper som arbetar vid bildskärmarna. 36 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret. Jag har egentligen redan fått ett svar. När jag lyssnade påmorgonekot kunde jag konstatera att den oro som finns bland kvinnorute på arbetsmarknaden är befogad. Jag vill i det här sammanhanget ta upp en annan fråga. Detgäller bedömningen av forskningen, de undersökningar som är planerade och deundersökningar som är gjorda. Det finns en miljon människor - huvudsakligenkvinnor-som arbetar med bildskärmar. När den ena rapporten efter den andra -inte bara i utan också i och i - visar att det är något somär sjukt på det här området, då kan man förstå att oron är befogad. Den blirinte mindre när man betänker att den sakkunnige professor som socialstyrelsenoch arbetarskyddsstyrelsen har använt sig av har gjort en del märkligabedömningar på liknande områden. Jag kan som exempel nämna BT-Kemi iTeckomatorp, där man fick en förhöjd missfallsfrekvens medan fabriken varigång-en frekvens man inte haft tidigare och inte heller . Socialstyrelsenanvände sig då av denne professor som skulle göra en bedömning. Det fanns ingetsamband, sade han. Detta innebar att de ansvariga för blev friadei hovrätten. Ett annat exempel gäller den hormoslyrbesprutning somförekom i norra för en del år sedan. efteråt förekom det attbarn föddes med ryggmärgsbrock, och det föddes barn utan armar. Befolkningen iområdet trodde att detta hade samband med besprutningen, som hade skettvårdslöst och från flygplan. Samme professor förklarade att det inte fannsnågot samband. Man blir litet betänksam när man vet att denne professoren gång i tiden var sakkunnig när det gällde att utröna neurosedynetsskadeverkningar. Det gällde 100 eller 104 barn som föddes med missbildningar.Samme professor förklarade att det inte fanns något samband. Det är med anledning av detta jag tycker att det ärangeläget att en så bred forskning som möjligt kommer till stånd och att mananvänder sig av neutrala experter när man skall,göra sådana bedömningar. Om risken för fosterskador vid bildskärmsarbete 37Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag skulle vilja sägaatt alla de uppgifter som stått i pressen om vad professor hargjort och inte gjort tidigare faktiskt inte står i överensstämmelse medverkligheten. Kanske borde de kontrolleras noggrannare innan de upprepas frånriksdagens talarstol. Jag skulle för säkerhets skull vilja läsa upp slutsatsen iden rapport som har lämnat om just arbetet med frågan omdataskärmar och Om risken för fosterskador vid bildskärmsarbete graviditet.Det står så här: "De i studien iakttagna effekterna talar ej för attnågon ogynnsam effekt av dataskärmsarbete på graviditetsutfall finns menutesluter givetvis ej heller en sådan effekt, kanske rimligen i så fall pågrund av de med dataskärmsarbetet samvarierande faktorerna stress och rökning.Vad gäller spontana aborter har ingen påvisbar riskökning kunnat demonstreras isamband med dataskärmsarbete. Vad gäller missbildningar finns inga tecken pånågon specifici-tet i missbildningstyp, vilket talar mot att dataskärmsarbetekan utöva en missbildningsframkallande effekt. Man kan ej utesluta, att ettstressigt och med rökning förenat arbete kan leda till för tidig födsel med enökad risk för lågviktiga barn, som också löper en ökad risk av perinataldöd." har alltså sagt att den här studien intepekar på något samband, men han har också sagt, och det tycker jag i sanningensnamn skall redovisas, att studien inte utesluter att det finns risker medbildskärmsarbete. Det som sades vid den hearing som regeringen anordnade den 9april togs upp stenografiskt av en del av stenografer. Efter det attvi på sedvanligt sätt har skickat ut protokollet för justeringar - om man villgöra justeringar, t. ex. i vad gäller ordval, på samma sätt somriksdagsledamöter har möjlighet att göra sådana - kommer vi att distriubueramaterialet så att allmänheten kan läsa vad både och andra forskaresade vid denna hearing. Det är, som sade, viktigt att se påhelhetssituationen. Det är mycket viktigt att man tar hänsyn till kvinnor somär gravida och har stressiga arbeten. Jag kan redovisa att det kommer att publiceras endoktorsavhandling som handlar om just stress och graviditeter, visserligen intespeciellt i samband med bildskärmsarbete, men eftersom stress hör till helaområdet har den betydelse. När det gäller bildskärmsarbete finns det också väldigtmånga andra saker som det har resonerats om. Vad har det för effekter på huden,synen osv.? Det pågår på arbetarskyddsstyrelsen ett omfattande arbete även pådessa områden. 38SVEN MUNKE (m): Jag vill bara tala om förarbetsmarknadsministern att jag inte har skaffat denna information viadagspressen. Och jag är mycket väl medveten om hur saker kan vinklas på olikasätt. Jag känner till uppgifterna från mitt arbete i miljö- ochhälsoskyddsnämnden. Där har vi också samarbetat med den nämnde professorn, ochvissa svårigheter har uppstått. Vi fick senare tillkalla en utländsk konsult,som kom fram till helt motsatta resultat. Jag har varnat för att man hänger upp forskningsresultatoch undersökningar på en enda person - och man skall inte göra det på enperson som har funnits med i så många sammanhang där man efteråt har visat atthans sammanfattningar har varit direkt felaktiga. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1984/85:513 om arbetslösheten i i har frågat mig om följande uppgifteravseende den procentuella arbetslösheten i hämtade ur OECDEconomic Outlook nr 36 är korrekta. 2,7 %1972, 1975, 1978, 1981, 1976, 1979, 1982, 2,0 %1974, 1977, 1980, 1983 och 3,2 %andra kvartalet 1984 I vad gäller helårssiffrorna ärdessa uppgifter korrekta och överensstämmer med arbetskraftsundersökningarna.OECD:s uppgift om en arbetslöshet på avser ettsäsongsrensat värde. Regelmässigt ligger arbetslösheten som lägst undervårmånaderna. Den faktiska arbetslösheten var 2,8 %.För helåret 1984 var. 40 i (m): Jag tackar för svaret på min fråga. Jag ställde denna fråga för att få litet balans i dendebatt som har blossat upp. Man blir av och till informerad avmajoritetspartiet om att "vi har lyckats medarbetsmarknadspolitiken". Då tror ju var och en att vi har ett mindreantal människor utan arbete än vi hade under den fid då regerades avborgerliga majoriteter. får vi ett klart besked av statsrådet -att så inte är fallet. Det hade varit lämpligt att hon kontaktat sitt partisPR-avdelning, så att den inte hade fortsatt att basunera ut dessa mängder av felaktigabesked som lämnas i massmedia. Sanningen är ju att hur man än vänder på statisfiken, såär det helt uppenbart att vi har ett större antal arbetslösa än vi hadeunder den tid då regerades av borgerliga majoriteter, mellan 1976 och1982. De som påstår att detta är moderatpropaganda kan läsa LO-Tidningen, nr 10år 1985. Det kan icke vara någon uppbygglig läsning för statsrådet . Det är något ytterst egendomligt med de siffror somstatsrådets parti kämpar för att komma ner till. Är 1980 var de uttryck fördjupaste misär. Då sade man i propagandan att borgeriiga parfier medvetet,kallt och beräknande ville driva ut svenska folket i den kyligaarbetslösheten. Samma siffror 1985 skall alltså betecknas som höjden avframgång. Man säger att socialdemokraterna är på rätt väg - och jagskall inte förneka att de är på rätt väg. Det beklagliga som har hänt är att dehar monterat sin växellåda fel, så att man kör med full fart åt fel håll. 7 protokoll 1984/85:117-119 I det material som jag har sett från mitt partis PR-avdelning finnsinga falska uppgifter om arbetslösheten. De siffror som jag redovisade -och som fanns med i i fråga - visar att den borgerligaregeringen tog över ett land med en arbetslöshet på . När man sedanlämnade över igen till socialdemokraterna, hade man en arbetslöshet på . Vadden borgerliga politiken innebar var att man 1982, när vi återtogregeringsmakten, var inne i en utveckling med en drastisk ökning avarbetslösheten. Vi är på väg ner nu igen, vi är på väg att rätta till utvecklingenpå arbetsmarknaden. Arbetslösheten sjunker, och sysselsättningen ökar. Mellanförsta kvartalet och ökade antalet sysselsattamed 55 000. Om man dessutom räknar bort de sysselsättningsska-pande åtgärderna,som vi har kunnat dra ner mycket kraftigt tack vare att utvecklingen påden vanliga arbetsmarknaden förbättrats, så kan man se att den underliggandesysselsättningen jämfört med förra årethar förbättrats med drygt 70 000 sysselsatta. Utvecklingen är alltså på rättväg. Detär lättare att öka arbetslösheten än att minska den. Vi tog över efter enborgerlig politik som startade med en arbetslöshet på och som lämnadeöver, när den slutade, med en arbetslöshet på . Vi kommer att lämna övernär vi slutar, vilket kanske blir , en situation med förmodligen likabra siffror som vi hade förra gången. 42 iMalmö (m): Vi får hoppas att statsrådets sista förmodan inte kommer att besannas. Jagnoterar bara beträffande den politik som har betecknats som' mycketframgångsrik - och som enligt siffrorna för har resulterat i 2,9 %öppet arbetslösa - att vi hade samma siffror, men att man då taladeom den djupaste misär och det största elände. Jagsäger som : "må förlåta mej somliga rader" - jag kantrots allt inte underlåta att påstå att statsrådet här talar mot bättrevetande.