prot · G809155 · 1984-12-31 00:00:00 — Den positiva trenden ibefolkningsutvecklingen från 1970-talefs mitt fanns inte kvar i början av1980-talet, Skogslänens befolkning minskade som arbetslösheten ökade.Det är detta som kallar förbättring av den regionala balansen. Om defär någon som i sin närmiljö borde märka skillnaden, så är det , INorrbotten har utvecklingen vänt, och def märks radikalt i människorsvardagstillvaro. Vi hade inte ens framtidstro vid regeringsskiftet. Det varingen som vågade tro på en framtid i , går våra statliga företagmed vinst, verkstadsindustrins produktion ökar och arbetslösheten minskar. Jagvill framhålla atf vi fortfarande har lång väg atf vandra men att människornatror på en framtid, def märks bl, a, av att de också kan ta egna initiativ. Dethade gått så långt i utförsbacken att människorna tappat tron på sig själva, sådan situation har man inte mycket att vänta av utveckling, utan det blir mestavveckling. Reservanternapåstår också aft flyttningsbidraget är orsaken till utflyttningen. Barahelt kort: Den första Fälldinregeringen lade fram förslag fill höjning avflyftningsstödet , Jag tror inte att den utflyttning som vi fickfrån exernpelvis vårt län berodde på höjningen av flyftningsstödet. Det beroddehelt enkelt på att vi inte hade några arbeten aff erbjuda de arbetssökande ilänet. Och därför flyttade människorna till orter där de kunde få arbete -detta trots att dåvarande statsministern uppmanade exempelvisungdomarna att stanna hemma i arbetslöshet och vänta på bättre tider.Utflyttningen dämpades något när arbetsmarknadssituationen också i Syd- ochMellansverige blev så dålig atf det var svårt atf få arbete där. Centernsäger vidare i sin reservafion atf det finns starkt polifisktstöd för en koncentrationsinriktning. Detta påstående tolkar jag som enberättigad oro som visar för , tog upp det som står atf läsa på s, 35 i betänkandet, där vi iutskoftsmajoriteten redogör för marknadsekonomins sätt aft fungera. Det är infenågon hyllning till marknadskrafterna utan ett litet varnande exempel för dem sorntror på dessa. Och jag har sett atf reaktion på detta exempelhar blivit att hans oro förbyffs i rädsla. Jag tycker att det är ganska suntoch positivt aft man är rädd för att marknadskrafterna ensamma skall styrautvecklingen, för om def blir så har våra regioner inte mycket att hämta - detvet vi. Föratt ingen oklarhet skaH råda, vill jag framhålla att det i marknadskraf terna inte finns några komponenter inbyggda som främjar regional balans, Def vore ändå intressant att få veta vad menar med def decentralise rade samhället, som upptog en så stor del av inlägg. Skrivningen i reservationerna är mycket diffus och ger ingen vägledning om vad detta innebär. Och klarheten blev inte större av inlägg. Jag skulle vilja fråga: . Vill ni"decentralisera" så långt det är ekonomiskt möjligt, eller så långt det ärtekniskt möjligt? Det är viktigt att klargöra vad ni menar med decentraliseringoch hur ni ser på möjligheterna att klara den tillsammans med . Hurskall ni styra utvecklingen, och var skall ni ta resurserna? Det har Per-OlaEriksson möjlighet att lämna besked om . är kritiskt till att man löser olikabranschkriser med regionalpoHtiska medel, Utskottsmajorifeten delar intefolkparfiets kritik av att insatser gjorts i samband med någon vissindustrikris, även om vi vill varna för en övertro på att regionalpolitikenlöser alla problem. Även i branschkriser är regionalpolitiska insatser effkomplement till andra åtgärder, Utskottsmajoriteten stöder också de förslag som finns attregeringen liksom skall kunna förklara orter och regioner som drabbasav regionala problem i samband med strukturförändringar som tillfälligastödområden eller på annat sätt ge särskilt stöd till sådana orter ellerregioner, I cenferreservationen nr 7 krävs ett utvecklingsprogramför landsbygden. Både problemanalys och åfgärdsförslag kan förutsättas vara såolika för skilda delar av landsbygden aff det är svårt aff få ett samlatutvecklingsprogram som blir meningsfullt, I stället bör problemen fas upp iutvecklingsplaneringen i resp, län. Resultatet av denna planering får sedanvisa om det finns behov av åtgärder som är gemensamma för en större ellermindre del av landsbygden. Jag vill peka på att glesbygdsdelegationen i sittarbete sysslar mycket med landbygdsproblematiken. Utskottet avvisar centernskrav i detta avsnitt, Utskoffef avvisar också krav på ettriksdagsuftalande om aft storstädernas andel av befolkningen långsiktigt skallhållas oförändrad och hänvisar till att regeringen senare återkommer tillriksdagen med förslag om reviderade planeringsfal för länen. Detta är en klok ståndpunkt, eftersom centerpartiefs kravi detta sammanhang måste analyseras noga. Låt mig bara motivera vår ståndpunktytterligare på några punkter. Först vill jag säga aft självfallet skall inte målen förutvecklingen av storstadsområdena formuleras så, aft välfärden för derasinbyggare försämras. Om inte annat måste jag som norrbottning värna om alladem som flyttat från och funnit sig till rätta i t, ex.Stockholmsregionen, Dessutom kan vi inte rimligen utforma politiken så, atf vit, ex, ställer större krav på regional rörlighet i den här regionen än i andra- i synnerhet infe som ju i andra sammanhang talar motbefolkningsomflyttning. Det är nämligen så att storstadsområdena, i synnerhetStockholmsregionen, har ett betydande födelseöverskott medan andra delar avlandet har ett mycket svagt sådant eller, som flertalet skogslän,födelseunderskoff. Av ganska enkla räkneövningar kan man dra slutsatsen attcenterpartiets mål för kommer aft förutsätta utflyttningfrån den här regionen. Med hänsyn till flyftningsvanor och arbetsmarknadenssätt att fungera blir def främst ungdomar som kommer atf flytta, och def skullevara en lika dålig politik för den här regionen som för skogslänen. Jag hoppasatf nästa gång återkommer med det här förslaget ävenpresenterar Regionalpolitiken m. m. Regionalpolitiken m. m. någon form av underlag och en bedömning av konsekvenserna. När man ser fill och folkpartiefsreservationer om de regionalpolifiska medlens allmänna inriktning undrar jagvad för slags regionalpolitik som skulle komma atf bedrivas vid en eventuellborgerlig valseger . Enligt skall medlen i huvudsak varagenerella, och nuvarande selektiva stödformer skall avvecklas. Folkpartietframhåller att de två åtgärdstyperna - dvs, selektiva och generella - inte börses som varandras motsatser utan som komplement till varandra. Man framhålleratt de selektiva medlen behövs under en överskådlig fid. Av förslag till medelsanvisningar tillregionalpolitiken måste man dra slutsatsen aft man snarare vill förstärka änförsvaga de selektiva insatserna. Splittringen är som synes total, vilketframgår bättre om man ser på de tre partiernas förslag till den konkretautformningen av den genereHa åtgärdstypen, som vi vill utveckla, nämligennedsättningen av socialavgifterna. Detta kommer atf berörasenare. Till skulle jag vilja säga atf vår linje harvarit att inte bygga ut de generella medlen, utan först se vilka slutsatser somkan dras av den försöksverksamhet som bedrivs i , Jag yrkaravslag på reservationerna 1-7 samt 9, 10 och 11, Sedan något om glesbygdspolitiken. Glesbygdspolitiken äreft komplement till regionalpolitiken. Glesbygden är inget enhefligt begrepp.Problemen har olika karaktär i olika glesbygder. De i norr skiljer sig fråndem i söder. Skärgårdens problem är inte desamma som inlandets. Men även inomgeografiskt likvärdiga områden kan skiHnaderna vara mycket stora. har man med olika insatser kunnatskapa ungefär 1 000 arbetstillfällen , merparten av dem varaktiga. Jag vill också i detta sammanhang betona atf def finns ettömsesidigt beroendeförhållande mellan kust och inland. Man löser infeglesbygdens problem med atf försöka odla konflikter mellan kusten och inlandet.Inlandets överlevnad är en förutsättning för kustområdets försörjningsunderlag.Ledstjärnan för vårt arbete har varit aft ge glesbygden möjlighet aft existeraoch ta vara på de resurser som där finns och atf ge människor som inte villflytta därifrån en rimlig service. tar i reservation 46 upp privatiseringen av serviceni glesbygden. Privatiseringen i glesbygden löser inte problemen med exempelvisäldreomsorgen. Det är t, ex, brist på läkare i våra glesbygder. Jag har aldrigträffat någon privat intressent som har varit villig atf lösa glesbygdensservicefrågor. När talar så nedlåtande om vårdmonopol ochsäger atf den skall brytas måste jag säga: Utan offenflig vård ingen vård istora delar av våra glesbygder. Jag är övertygad om aft det skulle bli somtidigare. När det privata intressenterna hade hand om servicen blev defbeträffande stora delar av landet möjligen fråga om litet välgörenhet. Förstnär den offenfliga sektorn byggdes ut fick våra gamla och barn i glesbygdennjuta av välfärdssamhällets frukter. Det finnsockså reservafioner om höjda anslag fill olika glesbygdsinsafser. Vi från majoritetens sidakan säga att anslagen höjdes och höjs , Vi ser det somtillfredsställande, I dagens ekonomiska läge är glesbygdspoHtiken ochregionalpolitiken ett prioriterat område. har tidigare beslutat om regionalpolifiskt stöd tilltransport, gods- och personfransportsföd samt stöd till datakommunikation imalmfälten och , Mina partikamrater att i sina anföranden ta upp andra delar av betänkandet. Avslutningsviskonstaterar jag att utskoffsmajoriteten stöder de förslag som regeringenframlagt och atf den stora skiljelinjen i regionalpoHtik går mellanmoderata samHngspartiet och de övriga partierna. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter och avslag påreservafionerna. Jag får meddela att anslagom kvällsplenum har uppsatts. 42 ()replik: Utskottets ordförande säger atf när priserna stiger, när räntenivånhöjs och när skulderna inom landet och skulderna till omvärlden ökar, hotasockså välfärden. Men är def någon som bör vara oroad över glesbygdensutveckling mot bakgrund av de här sakerna, så är det väl den socialdemokratiskaregeringen och den socialdemokratiska ufskoffsmajorifefen! Det torde icke varahelt obekant ens för aff räntan just har höjts och aftskuldsättningen gentemot omvärlden ökar för som går - och detta meden socialdemokratisk regering. Jagdelar i grunden fru ordförandens uppfattning om att en ekonomi som inte ärbringad i balans utgör ett hot mot framtida långsiktiga satsningar, både iglesbygden och i landet i övrigt. Fruordföranden hyser också en viss oro över de sänkta marginalskatter som moderatasamlingspartiet pläderar för. Hon säger att de bara gynnar storstadsregionerna,för där har man en genomsnittligt högre inkomstnivå. Det kan vara riktigt, mendet kunde vara intressant för fru ordföranden att fa del av de tankegångar somfördes fram i den regionalpolitiska utredningen om hur svårt och hur viktigtdet är att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Där slår skattesystemetblint mot ansträngningarna, INorrlandsregionen - och det gäller inte enbart glesbygd utan också ochUmeå, alltså ganska stora centra - är enfamiljeförsörjarhushållen mycketvanligare än i , Där utgör de höga marginalskatterna ett mycketstort problem i fråga om att klara flyttningen fill dessa områden. Man klararinfe hushållsekonomin på en inkomst. De höga marginalskatter som drabbarhushåll med inkomst från en försörjare innebär stora problem att få familjeratt över huvud taget flytta dit. Detta gäller inte bara enskilda företag utanockså offentliga myndigheter och insfitutioner. Det har t. o, m, funnitsförslag om att man för att kunna rekrytera forskare fill - och jag förmodaratt def också kan gälla - skulle göra undantag från vissa skatter och geandra förmåner för medflyttande. 4Riksdagens protokoll 1984/85:155-156 Regionalpolitiken m. m. Jag tror ärligt talat att de somdrabbas hårdast av de höga marginalskatterna är just glesbygderna, fördär får man allt svårare att klara rekryteringen av kvalificerade arbetstagareav olika kategorier. De höga marginalskatterna är med andra ord ett hot motglesbygdens utveckling, 43 () replik: När jag lyssnade på tyckte jagbestämt att jag hade hört det där . Det är nästan så att man tror aft honhar karbonpapper meHan sina anföranden. Detta var en kopia av gamla argument, gör ju sin sista regionalpolitiska debatt . Hon har ägnat stort intresse åt de regionalpolifiskafrågorna. Men om det här sista var tänkt som hennes testamente, tror jag attmottagarna blir tämligen besvikna, tog upp den kommunala skatteufjämningen ochsade atf den har ökat. Jag är glad för det beskedet. Den kommunalaskatteufjämningen ökade som hade regeringsansvaret medtre gånger. Tack för det erkännandet! talade om den utlokalisering av statligaverk som skedde , Varför skall man göra halt där? Finnsdet inte skäl att gå vidare? Hur många statliga verk har utlokaliserats sedan1982? Kan jag få några exempel? är mycket orolig över aft ochmoderaterna skulle ha olika uppfattningar. Uppenbarligen är hon inte oroligöver att socialdemokrater och moderater har samma uppfattning i många frågor-1, ex, i fråga om uflokaliseringen, som vi behandlade , Def är faktiskt infe på det sätt som påståraft utvecklingen skulle ha vänt - om vi nu skall debattera , Vi harju alltjämt en hög arbetslöshet. har man frånmalmfälten haft en nettoufflyttning med 2 364 personer. Innebär det att man harvänt utvecklingen? Innebär def att man har vänt utveckHngen när man har settdet ena bostadshuset efter det andra i utpräglad glesbygd bli tomt? Jag tyckeratt använder underliga definitioner när hon säger atf det faktumaft utvecklingen har vänt är något positivt. När det gäller befolkningstalet i ärFrida uppenbarligen mån om att skall fortsätta affväxa. Jag är inte lika mån om def, eftersom jag är mån om att få stopp påkoncenfrations-poHtiken, En sådan poHtik skulle rädda glesbygdens barnbarn, somhar tvingats flytta till , De skulle få en bättre miljö,mindre stress och bättre levnadsförhållanden med en sådan politik. Den skulleockså gynna glesbygden, så att inte ytterligare barn från glesbygden får lösaenkelbiljett till storstadsregionerna och leva i en anonym fillvaro. Under detta anförande överfog förste vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. 44 ()replik: Utskottets värderade ordförande talade inledningsvis omregionalpolitikens blygsamma start . Hon sade att dennapolitik nu hade fått en stor bredd men att den från början till stor delinnebar ett ensidigt industripolitiskf stöd. Mankan med anledning av denna beskrivning hysa oro för att det finns tendenser somtyder på att vi är på väg tillbaka. Med den organisatoriska och politiskainriktning som regionalpolitiken gradvis är på väg att få ser det ånyo ut somom den håller på att så att säga försnävas, då viktiga delar riskerar att hamnapå undantag. FridaBerglund frågade vilken politik det blir vid ett regimskifte. Från folkpartietssida kommer vi att verka för att det skall bli en regionalpolitik som till sinuppläggning i allt väsentligt stämmer överens med det som skedde under de sexår vi satt i regeringsställning , Det skedde med betydande stöd frånsocialdemokratiskt håll. Därför tycker jag inte att behöver varaalltför ängslig. Det har annars varit så att socialdemokraterna förordat enregionalpolitik i opposition och en annan i regeringsställning. Vi har i gottminne vad socialdemokraterna sade i motsvarande debatt . Dåpresenterade man det rika "smörgårdsbordet" med 60-70 konkretaförslag, som sedan försvann över en enda natt. Serman på de utredningsdirektiv som den regionalpolitiska utredningen fick, finnerman att ingenting är med av det som socialdemokraterna här i kammaren krävdeoch röstade för. Inte heller i propositionen, som vi fick för några månadersedan och behandlar , finns det med något av detta. Tala om konsekvens ipolitiken! Utskottetsordförande är också bekymrad för den splittrade oppositionen. Jag skulle kunnakvittera med att säga att jag är minst lika orolig för det splittraderegeringspartiet. De statliga utlokaliseringarna är ett paradexempel på hurdet skiljer mellan ord och handHng. Jagskulle vilja ställa en fråga fiH , som med många års erfarenhetav riksdagsarbete kanske kan se in i kristallkulan. Gör denbedömningen att vi under kommande period skulle kunna få en utlokalisering avstatlig verksamhet, eHer blir det fortfarande denna stora diskrepans mellan ordoch handling? FridaBerglund varnade för marknadsekonomin. På den punkten är det mycket intressantatt läsa artikeln av i från . Han taladedå för marknadsekonomin. Hur det i detta avseende står till inomregeringspartiet kanske kommer att klara ut i sitt anförande.. 45 (vpk) replik: Jag vill något kommentera vad sade om vpk:s tankar påmer sammanhållna industri- och utvecklingsprogram ledda avsamhällsinstitutioner och samhällskapital av oHka slag. Vivet mycket väl atf inte byggdes . Vi vet också att det i det akutaläget finns begränsningar för sådana initiativ som vi föreslår. Regionalpolitiken m. m. behöver vi kanske intetvista om. Men vi har väckt denna fråga för att vi, i samband medtjugoårsjubileet för regionalpolitiken, vill försöka se den fortsattautveckHngen i ett Htet längre perspektiv. Låtoss ta till utgångspunkt en sak som diskuterade i sin artikel iDagens Nyheter , nämligen frågan om den nya teknologin. Han befaradehelt riktigt - i överensstämmelse med vad många andra bedömare anser - att dennya teknologin kommer att ha en centraliserande tendens. Detställer naturHgtvis skogslänen och skogslänens utveckling inför ett svårtproblem. Då uppstår frågan: Vem skall ge denna nya teknologi dess tillämpningpå den industriella och andra sektorer? Vem skall ge denna nya teknologi enannan riktning? Vem skall se till att de nya verksamheter inom vilken dentillämpas verkligen kommer skogslänen till del och därigenom bryter dencentraliserande tendensen? Eftervad jag förstår finns det inte någon kraft inom det privata näringslivet somhar vilja eller förmåga att tillse något sådant. Det krävs alltså någon form avlångsiktiga, medvetna investeringsprogram, uppföljda med deinfrasfmk-tursinvesteringar från samhällelig sida som måste komplettera dessarena näringslivsinvesteringar, dessa ekonomiska investeringar. Detkan, efter vad jag förstår, bara ske genom att man har ett politiskt programför detta, aft man har en planmässig politisk medvetenhet bakom, att man aktivtanvänder löntagarfonderna på ett annat sätt, att man släpper fram densamhälleliga sektorn i större utsträckning än nu och att man eventuellt ocksåutnyttjar den icke föraktliga statliga industri som finns. Jag har svårt attkomma fill någon annan slutsats än atf detta är den nödvändiga vägen. Vårkritik mot socialdemokratin under den mycket långa diskussion om sådana härting som vi dock har fört, bl, a, här i kammaren och i samband medregionalpolitiken, har gällt att den inte har något program för detta, inte harnågra tankar i dessa banor. Socialdemokraterna är på något vis rädda för attutveckla exempelvis den statliga industrin i denna riktning eller användalöntagarfonderna på detta nya sätt. De för ingen diskussion som kanutgöra underlag för en sådan mera aktiv regionalpoHtik, som vi anser absolutnödvändig, om de regionala klyftorna på allvar skall kunna minskas. 46 ()replik: Den kamp mot inflafionen som socialdemokrafin startade i samband medregeringsövertagandet har, , varit framgångsrik, eftersomprisstegringarna mer än halverats . Vi kommer inte ifrån attprisstegringarna var tvåsiffriga medan borgarna regerade. Detta var förödandeför stora delar av våra glesbygder. DennyHgen genomförda räntehöjningen krifiseras väldigt mycket, men jag vHl ändåpeka på att räntan är lägre än när borgarna hade regeringsmakten. Deproblem som vi har i svensk ekonomi beror på atf vi fick överta storaskulder. Hade vi inte ränteskulderna, skulle vi inte hä de problem som vi nu brottasmed, och det tycker jag aft skall lägga på minnet i dagensdebatt, talade om gamla argument. Det är kanske riktigt, att argumenten inteharförnyats så mycket, men om har hört argumenten tidigare ärdet underligt att han inte har tagit intryck av vare sig dem eller denverklighet som han lever i. Utvecklingen i har ju vänt på ett klartoch markerat sätt. Beträffandeutlokalisering av statlig verksamhet vill jag peka på att man när man fattade detsista stora beslutet om utlokalisering sade att inget ytterligare verk skallutlokaliseras, endast statlig verksamhet i övrigt. Nya verk skulle förläggasutanför . Såvitt jag kan minnas är Samhällsföretag den endaverksamhet av den typen som har tillkommit därefter, och det skedde under denborgerliga regeringstiden. Dess kansH orkade man lyfta ut till TuHinge, menlängre i decentralisering kom man inte, Def är att märka atf denna verksamhethar ganska många anstäHda, Vidarekritiserar man det beslut som togs i förrgår. Jag tycker att våra argument dåframfördes på ett så förtjänstfullt sätt att jag inte närmare går in på denfrågan. TillElver vill jag säga att ni när ni är oeniga sätter er ner och drarfrågorna i långbänk. De stora problemen för de eftersatta regionerna uppstår omman har en handlingsförlamad regering, som icke vidtar några åtgärder. Det vardet som vi i verkligen fick lida av under de borgerliga åren. 47 ()replik: När den borgerliga regeringen lämnade kanslihuset varinflationstakten . gör gällande att den harhalverats. Jag vill då bara i all försynthet påpeka atf det inte är regeringensinflationsmål som är det avgörande utan vad man faktiskt uppnår. Man hade sommålsättning att ungefär halvera inflationstakten, från 8,till , under1984, och man uppnådde , Man överskred målet , I det här fallet ärdet inte bra när kurvorna pekar uppåt. Manhar misslyckats detta år. Jag säger det inte med skadeglädje, men förprotokollet och för historieskrivningen är det bra om man håller sig tiH fakta. Närdet gäller den genomsnittliga räntenivån under den borgerliga regeringstidenkan jag inte på stående fot avgöra huruvida den var en eller annan tiondedelhögre än den nuvarande. Jag konstaterar gjorde tidigareatt höga räntor är ett hot mot den ekonomiska utvecklingen. Jag noterar ocksåatt känner oro över regeringens eller rättare sagt riksbankenssenaste initiativ att höja räntan. Detta var i och för sig nödvändigt ochriktigt, med de fömtsättningar som gäller - men som kanske avslöjades litetgrand för tidigt före valet. FridaBerglund nämnde i sin fidigare replik ett par saker om vården. Vi har sagt attdet är dags att bryta upp de offentliga vårdmonopolen för att skapa enstimulerande konkurrens och ett stimulerande komplement till den offentligavården. Utan offenflig vård ingen vård alls, sade , Jag vill påståatt den enskilda vården på många håll icke har fått några alternativ. Det ärvård- och servicemonopolen - kommunala, landstingskommunala och i viss månstatliga - som har stängt ute en mängd intressanta initiativ. Jagär helt medveten om att förutsättningarna varierar från storstadsregionernatill glesbygden, men jag är övertygad om att man kan finna intressantabamfUlsynsformer i.glesbygderna, i de små byarna och på småorterna, som kundegöra det möjligt för barnen att få mycket kortare resavstånd. Man skulle kunnaarrangera mycket intressanta omsorgsformer för äldre människor med kompetentpersonal på alla nivåer och där variation, mångfald och framför allt förnyelsekunde prägla arbetet. Ger man aldrig dessa system en möjlighet att fungera, fårman självfallet inga sådana system. Socialdemökra-tema har med utomordentligtstor konsekvens sett till att endast de offentliga vårdmonopolen får råda. Därgörs ett mycket bra arbete. De systemen behövs, men de behöver enberikande konkurrens och ett berikande komplement i form av enskildavårdsystem. Det skulle gagna glesbygden betydligt mer än om man strikt hållerfast vid de system som gäller. 48 () replik: Jag konstaterar att inte kunde svara på min fråga, omhon ansåg att utvecklingen hade vänt trots att befolkningsutflyttningen frånmalmfälten fortsatte att vara hög - för att ta ett exempel. Att svarat på frågan tolkar jag så, att hon inser att utvecklingen faktisktinte har vänt till något bättre.