prot · G80923 · 1984-12-31 00:00:00 — Som jag tidigare framhållit i debatten om dessa frågoranser jag det principiellt felaktigt att stödja viss trafikverksamhet genomökade möjligheter till skattefria inköp. Huvudsyftet med verksamheten bör äveni fortsättningen vara att upprätthålla trafik i egentlig mening. Detta hindrarinte att det enligt min mening kan finnas utrymme för en viss uppmjukning av reglernaom underhållning och försäljning ombord. Inledande kontakter har Nr 23 därförtagits med i denna fråga, och jag räknar med att den Torsdaeenden kommer att ytterligare diskuteras . 20PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Den sista delen av svaret är ett steg i rätt riktning. är en speciallagsom reglerar handeln ombord på båtarna i Öresundstrafiken och som iprakfiken förhindrar underhållning ombord på färjorna. Lagen är, som namnet anger, enbart tillämplig i justÖresundstrafiken. Tekniskt sett är den införd som ett bihang tillgeneraltullstyrelsens kungörelse om nordisk provianteringsöverenskommelse.Kungörelsen reglerar provi-antering mellan , , och Sverige.Lex innebär snävare ramar och ytterligare begränsningar för just dentrafik som går i . Sannolikt är ett av de främsta skälen till enlångvarigt dålig lönsamhet hos färjerederierna i trafik över . Allagjorda undersökningar tyder på detta. De kalkyler som gjordes visar attenbart mindre förändringar av skulle innebära betydande intäktsökningar.Ett av de större rederierna i skulle kunna öka sina intäktermed mellan 25 och 30 milj. kr. , och ett av de mindre rederierna talarom en ökning med ca . Detta skulle innebära möjligheter att investera i nytttonnage. Oavsett om färjetrafiken är den slutgiltiga lösningen påÖresundsproblematiken eller om den bedrivs enbart i avvaktan på en fastförbindelse av något slag blir det snart nödvändigt med investeringar i nyabåtar. Detta kan förmodligen möjliggöras enbart med en förändring av LexÖresund. Vid frågans behandling i kammaren ansågskatteutskottet att det var motiverat att i lämpligt sammanhang ta upp dessafrågor på det nordiska planet. Avsikten skulle vara att få regler somöverensstämmer med annan nordisk färjetrafik. Jag vill ställa ett par korta kompletterande frågor tillfinansministern; På vilket sätt bör det, för att citera svaret, skapas"utrymme för en viss uppmjukning av reglerna om underhållning ochförsäljning ombord"? När kan förslag till förändringar föreligga? Om begränsningarna i handel m. m. på färjorna mellanSkåne och Per Stenmarck är väl medveten om att LexÖresund vilar på en överenskommelse mellan , och.det gör attförändringar i lagstiftningen måste ske efter det att vi har kommit överensmed den danska regeringen om hur förändringarna bör se ut. Jag tror att detvore dumt av mig att nu förutskicka något resultat av de kontakter som jag hartagit och specificera vad vi kan uppnå. Jag vill att frågan skall lösas så fortsom möjligt, med tanke just på planeringen av färjetrafiken över och deinvesteringar som kan vara aktuella. Om en balansräkning för staten Jag kan säga, som min högst personliga uppfattning, attdet borde vara möjligt att ha roligt - i "svenskt lagom" utsträckning- ombord på dessa fartyg och kanske också att proviantera något mera avskattebelagda varor än man får göra . Det är alltså i den riktningen somjag strävar. 22 PER STENMARCK (m); Jag har tidigare efterlyst just det somfinansministern här talar om, nämligen kontakter med danskarna i denna fråga.Finansministern har då inte varit intresserad av sådana kontakter, och jag ärväldigt glad och tacksam över att han nu ändå har etablerat sådana.Förhoppningsvis kommer det att leda fram till någon form av resultat. Jag ärockså tacksam för att finansministern säger att man skall försöka nå resultatså snart som möjligt. Låt mig vidare bara som en kommentar till finansministernsbesked att det skall få vara roligt ombord säga, att jag tycker att man skallfå ha roligt inte bara i den danska betydelsen av ordet "rolig" utanockså i ordets svenska betydelse. Jag vill lämna den upplysningen att denförsta kontakten med den danska regeringen förekom redan vid här i . Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:109 om en balansräkning för staten har frågat mig om jag anser detmotiverat att göra upp en årlig balansräkning för staten och presentera den isamband med budgetförslagets avlämnande. Inledningsvisvill jag redogöra för den redovisning som finns . Genom budgetmodernisering avskaffadeskapitalfondssystemet, och förmögenhetsredovisningen görs i stället i resp.kapitalförvaltande myndighets balansräkning. Enligt gällandebokföringsförordning skall i myndigheternas årsbokslut ingå en balansräkningsom i sammandrag redovisar tillgångar, skulder och kapital. Den balansräkningsom myndigheterna skall upprätta följer ett traditionellt schema med tillgångsslagensorterade under rubrikerna omsättningstillgångar och anläggningstillgångar.Skuldsidan följer samma princip med indelningen kortfristiga skulder,långfristiga skulder och kapital. Det är i och för sig tekniskt möjligt att summera dessabalansräkningar till en enda balansräkning för statsverksamheten i dess helhet.En sådan summering är dock förknippad med en rad problem. För det första kandet vara betänkligt att betrakta statsverksamheten som en företagskoncern.Verksamheten har förvisso ett samhällsekonomiskt värde. En stor del av statenstillgångar är emellertid inte förräntningsbara eller har inte någotalternafivvärde i företagsekonomisk mening. Vidare finns det betydandesvårigheter att värdera statens tillgångar och skulder utifrån deras gällandemarknadsvärde. En stor del av tillgångarna, som t. ex. vägar och försvarsanläggningar,kan knappast värderas annat än efter bokföringsmässiga schabloner. Vad gälleren del fordringar måste man göra mer eller mindre skönsmässiga bedömningar föratt redovisningen skall bli meningsfull, Samma typ av problem finns också påskuldsidan. En redovisning av statens tillgångar och skulder på riksnivå måstealltså omgärdas med betydande reservationer. Den tidigare kapitalredovisningen var bristfällig sommätare på utvecklingen av statens förmögenhet, men sedan den slopades saknas iän högre grad en översikt över hur statens samlade tillgångar och skulderutvecklar sig. En redovisning på riksnivå kan, om den utformas på rätt sätt,bidra till en ökad kunskap på detta område. Jag anser det därför vara värt ettförsök att åstadkomma någon form av sådan redovisning, trots de svårigheter jagantytt. Sedan en fid tillbaka arbetar resp. riksrevisionsverketmed dessa frågor. Ambitionen är att i nästa års långtidsbudget försöksvispresentera vad som kan betecknas som en balansräkning för staten. Denna skullekunna utgöra ett komplement fill den redovisning av statsbudgeten iverksamhetstermer som fillbaka redovisas i långtidsbudgeterna.Riksdagen får därigenom tillfälle att ta del av denna information. Om en balansräkning för staten 25HUGO HEGELAND (m): Jag tackar finansministern för dettautomordentligt fylliga och fillfredsställande svar. Det är i dessa avseendennästan unikt som svar på en fråga till ett statsråd.. De påpekanden som görs är alldeles riktiga. Det mötertekniskt stora svårigheter att åstadkomma en balansräkning men är inte destomindre möjligt. Självfallet bör man i detta sammanhang skilja mellan olikaslags kapital - å ena sidan s, k. förvaltningskapitai, å andra sidanfinanskapital. Det är intressant att notera att finansministerns uppgiftinte bara är att sköta rikets finanser. Det är egentligen en mindre uppgift änden som är hans verkliga uppgift, nämligen att vara rikets hushållare - i godtradition ända från , som enligt vår världsberömde professor iekonomisk historia var vår förste rikshushållare. Som rikshushållare har man när budgetåret är slut att visahur man hushållat med rikets resurser. Budgeten kan ju, mer eller mindre,betraktas som en vinst- och förlustredovisning. Då får man ett mått på hur våratillgångar har förändrats, och man ser om det har skett en ökning eller enminskning av den totala förmögenheten. Det verkligt intressanta i detta sammanhang är en passus iregeringens proposition om riktlinjer för den ekonomiska politiken på medellångsikt, som publicerades . På s. 12 säger finansministern; "Jagvill också erinra om den princip, som formulerades av protokoll 1984/85:23-25 ochGunnar redan på , att budgetpolitiken bör utformas så attstatens förmögenhet på ökar. På kort sikt och istabiliserings-politiskt syfte kunde driftbudgetens saldo varieras, men pålängre sikt borde ett överskott eftersträvas. Det finns skäl att återknyta tilldenna princip." Jagtycker att det är utomordentligt intressant, men det är givetvis mycket vikfigtatt man får en riktig redovisning av denna förmögenhetsökning. Finansministernställde exempelvis frågan hur man skall värdera vägar. Det är intressant attavkastningen när det gäller vägar, sett ur statens synpunkt, förmodligen kommeratt öka när vi höjer skatten på bensin och fordonskatten. Då stiger såledesvägarnas avkastningsvärde - denna tillgång ökar i värde ur statens synpunkt. Detfinns många invecklade problem när det gäller sättet att presentera statensförmögenhetsförändringar. Om man skall ha målsättningen, herr finansminister,att statens förmögenhet skall ökas på är det av synnerligen storvikt att vi får en redovisning av statens förmögenhetsutveck-hng. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Meddelande om svar på interpellationerna 1984/85:2, 9, 14, 27 och 48 Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 § vill jag meddela attjag på grund av utlandsresor ej kommer att besvara följande interpellationerinom den angivna tiden : AndersBjörcks interpellation om BPA:s affärer i , om utvecklingsbiståndet till , m. m., om hemligstämplandet av allmänna handlingar hos UD, om användning av utvecklingsbiståndet till sjukvård i Sverigesamt interpellation om den politiska utvecklingen i . Jaghar för avsikt att besvara , samt Hans GöranFrancks interpellationer kl. 9 samt afUgglas och interpellationer . 7 § Svar på fråga1984/85:39 om bistånd till folk har frågat mig om regeringen har några planer på konkretaåtgärder från svensk sida för att bistå folk i dess kamp försjälvständighet. Den sovjetiskaockupationen och kriget i har inneburit mycketlidande för det afghanska folket. har lämnat omfattande humanitärtbistånd till afghanska flyktingar i samt i viss utsträckning till dennödlidande befolkningen i . För flyktinghjälpen i har FN;sflyktingkommissariat (UNHCR) tillsammans med pakistanska myndigheter detsamordnande ansvaret. Flykfingarna i får svensk hjälp genom vårtreguljära bidrag till UNHCR, genom extra bidrag fill UNHCR och genom bidragfill den pakistanska regeringen. Därtill kommer enskilda organisationershjälpverksamhet, som stöds med biståndsmedel. De särskilda bidrag som Sverigesedan mitten av lämnat till flyktinghjälpen i uppgår tillsammanlagt 15,5 milj, kr. har fortsattansträngningarna att genom enskilda hjälporganisationer, däribland , nå de nödlidande människorna inne i Afghanistan.Sammanlagt har bidrag om mer än 10 milj. kr. utgått för detta ändamål. Det ärangeläget att de mest sårbara grupperna av den utsatta afghanskacivilbefolkningen får fillgång till humanitär hjälp för att klara sinöverlevnad. Jag vill framhålla att även fortsättningsvis är regeringeninställd på att lämna humanitärt stöd fill nödlidande afhganer i ochAfghanistan. Om bistånd till folk 28KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jaghar som rätt ofta förr fått vänta , men när jag nu fått svaret är jagtacksam. Jag tycker att den sista meningen i svaret är mycket lovande. Jagnoterar alltså att regeringen vill vara med och försöka slussa mera pengar tillde lidande människorna inne i , Jag var i för ungefär en månad sedanoch träffade många företrädare för flyktingarna från . Jag träffadeledare för motståndsrörelsen. De hade alla enstämmiga uppgifter om desvårigheter som människorna, flyktingarna, inne i har att vänta sigunder vintern. driver ryssen hungerpolitik, sade en av de ledandeföreträdarna för motståndsrörelsen och hänvisade till att kriget som förs innei landet nu också har jagat människorna i civilbefolkningen från deras gårdar,att man har förstört och skadat åkerbruk och skördar. Det betyder fara försvält och hunger. Han fortsatte: Vi hoppas att ni informerar den fria världenom situationen. Jag tycker att hans vädjan är värd allt stöd. Slutsatsenblir då att det krävs stora humanitära hjälpinsatser. Jag räknar med attSveriges regering kommer att hjälpa till när det finns möjligheter att göra det- gerillaledarna uppmanar också civilbefolkningen att stanna för att göramotstånd. Men, herr talman, konkreta åtgärder kan också vara annatän pengar - det kan vara moraliskt stöd. hade utrikesministern och jagunder en frågestund en diskussion om detta, och då lovade utrikesministern intebara att han skulle tala i generalförsamlingen i FN - vilket han har gjort ochvilket föranledde min fråga - utan att han också vid tillfällen tilldiskussioner i Om regeringsobservatörer till valen i utrikespolitiskafrågor med direkt till ockupationsmakten, som jag kallar den,skulle framföra den protester. Jag skulle gärna vilja vetaom utrikesministern har haft möjlighet att göra det sedan vi sist debatteradedet här. Regeringensståndpunkter i Afghanistanfråganär väl kända. De har upprepade gånger framförts till representanter för . Jag har som bekant inte varit på något officiellt besök iSovjetunionen och därför inte på plats kunnat framföra våra åsikter. Det hardäremot andra företrädare för - bl. a. chefen för denpolitiska avdelningen, som i besökte det sovjetiskautrikesministeriet och där klargjorde de uppfattningar som är den svenskaregeringens. 30 (): Jag tycker att det är bra. Jag vill baraskicka med det budskapet att jag hoppas att man gör det vidvarje tillfälle även i fortsättningen. Jag är nämligen rädd för att det kommeratt behövas till innan Afghanistanfrågan fått sin lösning. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1984/85:66 om regeringsobservatörer till valen i har frågat mig om regeringenär beredd att ompröva sitt beslut och sända observatörer till valen i . erhöll den en inbjudan frånNicaraguas valmyndighet att sända en representant till detta land för attövervara de val som ägde rum där . Den brukar av principiella skäl intesända observatörer fill val i andra länder. Regringen avböjde därför Nicaraguasinbjudan. Den har vid ett flertal tillfällenunderstrukit att den ser valen i som ett viktigt steg på vägen mot envidareutveckling av demokratin i landet. Delegationer från har vidett par tillfällen besökt för att studera organisatoriska och tekniskafrågor kring arrangerandet av val. har också givit tekniskt ochmateriellt bistånd till valen i form av dels tjänster av tre valtekniskaexperter, dels en pappersgåva för tryckning av valmaterial. Mot denna bakgrund hade den ett stortintresse av att följa genomförandet av valprocessen i . Sverigesambassad i förstärktes därför tillfälligt med en tjänsteman, som hade iuppdrag att hjälpa den ordinarie ambassadpersonalen med bevakningen av valen. Slutligenkan nämnas att étt antal privatpersoner samt representanter för svenskapolitiska partier och organisationer, vilka också inbjudits av att övervara valen, befann sig i Niacaragua i samband med dessa. 32 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på minfråga. Det var ju ett tag sedan den ställdes. Anledningen till den var detenkla faktum att den trots vädjan inte villeskicka svenska observatörer av, som utrikesministern förklarar i sitt svar,principiella skäl. Det framhöll även i en . Detta trotsatt andra västeuropeiska länder skickat observatörer. Jag vidhåller, herr talman, att det hade varit en styrkaför den nicaraguan-ska demokrafins fortbestånd och överlevnad, om såsomett litet alliansfritt land men med ett stort internationellt an.seende hadeskickat officiella observatörer. fanns där, som också sägs i svaret,privatpersoner och representanter från ett stort antal länder, vilkakontrollerade valens genomförande. Över lag har betygen varit posifiva, för attinte säga översvallande. har trots Contras ständiga försök attsabotera och trots intensifierade ansträngningar att störa och förstöragenomfört ett val, som kan betecknas som unikt i latinamerikansk historia tillskillnad från t. ex. valen i och . har redan förklarat att "valen är enfars". har han hävdat att han kommer att fortsätta att verka förett stöd till Contras. Detta föranleder mig att tycka att den svenskaregeringen än skarpare bör säga ifrån. I detta svar, som är väldigt magert, finns inga omdömenfrån utrikesministern. Jag skulle därför vilja fråga; Hur ser utrikesministerBodström på valgenomförandet? Instämmer han i de mycket positiva rapporter somhar kommit från en rad skilda länder och även från de svenska representanternafrån ambassaden och privatpersonerna? Hur ser utrikesminister på valeti och vad det kan föranleda för del? Kan utrikesministerBodström utlova ytterligare stöd, när nu förklarar att han kommer attfortsätta att stödja Contras? Om regeringsobservatörer till valen i Eftersom frågan ställs varför svaret hardröjt, vill jag gärna upplysa om att det var ledamöter och inte jagsom yar lediga och att ett svar således hade kunnat lämnas förevalen, om bara hade sammanträtt. Jag vill därutöver säga att den svenska ambassaden är attbetrakta som regeringens representant i och den var förstärkt vidvaltillfället på ett fillräckligt sätt. Andra länder, som hade sänt en särskildrepresentation dit, var , och . Jag är långt ifrån säker på om det finns något annat landsom har ägnat valen i större intresse än . Som jag framhållitfidigare, har delegafioner besökt för att studerahur valförfaran- Om åtgärder för att förhindra exploatering av minderårigarbetskraft i bl. det bör gåtill vid ett modernt val. Vi har också lämnat direkt bistånd för att valetskulle kunna organiseras. Mitt omdöme om valet är nu att det innebar ett betydandesteg mot uppfyllande av målet i , att gå vidare mot demokrati. Valet har genomförts med deltagande av åtskilliga partier,mitt under det att landet utsatts för en utifrån stödd väpnad aggression. Densvenska regeringens inställning är som bekant också att vi fullt ut stöderContadora-gruppens deklaration, enligt vilken alla främmande trupper och allthot riktat mot de centralamerikanska staterna skall avvärjas. 34 (vpk): Jag tackar utrikesministern för de senasteklarläggandena. Jag tolkar dem så att den ställer sig bakomde posifiva omdömen som har kommit från de flesta representanter som harövervakat valen. Också stöder Contadora-gruppens strävanden efterfred. Men jag har ännu inte fått ett svar på min fråga hur utrikesministern serpå president uttalanden, i synnerhet nu efter hans valseger, om attvalet i var en fars. Det var ju inte bara som varrepresenterat i under valen. Inte minst skickade dit folk. Uttalandena är allvarliga och ses av sandinistregeringenoch presidenten som ett hot mot demokrafiska strävanden. Jag skullegärna vilja ha ett omdöme av utrikesministern på just den här punkten, för jagtycker att uttalandet kräver att internationellt tar bestämt avstånd,mycket bestämdare än , från agerande i området, Jag har redogjort för den svenska regeringensinställning fill det genomförda valet i , har redovisatvad president har uttalat. Om ser någon skillnad i dessabåda uttalanden, går det ju bra att dra egna slutsatser. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1984/85:90 om åtgärder för att förhindra exploatering avminderårig arbetskraft i bl. har frågat mig vilka initiativregeringen avser vidtaga för att påtala det grova utnyttjandet av minderåriga ihårt arbete såsom nu sker i ett stort antal länder. Framför allt inom () pågår det ett arbete för att komma fill rätta medexploateringen av barn i arbetslivet. Barnarbete förekommer främst i länder medstor fattigdom, hög arbetslöshet och inga eller svaga fackliga organisafioner.Skyddslagstiftningen på arbets- marknaden är oftabegränsad eller åsidosätts av företagen. gör stora insatser för att bekämpaarbetslöshet och fattigdom samt för att få den minimilagsfiftning förarbetsmarknaden som finns utarbetad i konventioner och rekommendationeraccepterad och tillämpad i så många länder som möjligt. En viktig del i dennaverksamhet är ;s stöd för facklig verksamhet i utvecklingsländerna. Vidarehar en arbetsgrupp under FN;s kommission för de mänskliga rättigheterna iGeneve i uppgift att utarbeta en konvenfion om barnets rättigheter, ett arbetesom deltar akfivt i. Enligt ett förslag som redan föreligger skalldenna konvention i en särskild artikel behandla barnarbete. kommer attstödja detta förslag och verka för att konventionen om barnets rättigheterskall innehålla en bestämmelse av innebörd att barn ej skall användas i hårtarbete. Livshotandearbetsmiljöer, barnarbete och andra missförhållanden i arbetslivet förekommerpå många håll. De fackliga organisationerna har pekat på att dessa förhållandensnedvrider konkurrensförutsättningarna i det internationella varuutbytet ochinnebär ett hot mot frihandeln. Både i och utomlands har fackligaorganisationer fört fram tanken att genom en s. k. socialklausul knuten fillmultilaterala handelsöverenskommelser komma till rätta med de grövstamissförhållandena. Inom pågår f. n. ettutredningsarbete som syftar till att pröva förutsättningarna för ensocialklausul eller att på annat sätt komma till rätta med de allvarligamissförhållanden som förekommer i arbetslivet i vissa länder, som exempelvisanvändningen av barn i hårt arbete. Det är ännu för fidigt att uttala sig omutredningens resultat. Jag kan dock försäkra att regeringen följer det problemBertil Måbrink aktualiserat med stor uppmärksamhet. Omåtgärder för att förhindra exploatering av minderårig arbetskraft i bl. 37 (vpk): Jag tackarutrikesministern för svaret. Jagskall kanske först säga att jag med barnarbete inte menar att barn en eller tvåfimmar deltar hemma i familjejordbruket eller utför något arbete föratt få ihop fickpengar. Det förekommer ju också här, men det är inte den sakenmin fråga handlar om. Vadden handlar om är att minderåriga barn utnyttjas 10-15 fimmar i myckethårt arbete, i gruvor, textiUndustri, restauranger osv. Hurmånga barn och därunder utnyttjas i sådant arbete i världen ? Det finns en siffra på 100 miljoner. Det är som utrikesministern sägerfrämst i vissa , som saknar lagstiftning när det gäller arbetsmarknadenosv., som detta förekommer. Men det förekommer också inte så långt ifrån våragränser, nämligen i . Och i den stora demokratin i världen - som detofta framhålls, nämligen - utnyttjas mellan en halv och en miljon mexikanskaminderåriga i textilarbete och inom jordbruksnäringen. Vifår därför vara Htet försiktiga att tro att detta bara begränsas tillu-länderna, även om man där har den stora exploateringen av barn i hårt arbete. Om åtgärder för att förhindra exploatering av minderårigarbetskraft i bl. Detta problem är allvarligt, eftersom det är världensframtid som på detta grava sätt exploateras och förstörs. Jag är överens med utrikesministern orn den svenskaregeringens åtgärder, men jag vill ställa en fråga. Vi har ju fördelen attkunna exportera till bl. Detta gör det möjligt för svenskaföretag att expandera i dessa länder. För vi fram till dessa länders regeringarvår syn på den grava exploateringen av barn i arbete? För de svenskastatsråden, representanter för den som besöker dessa ländersregeringar, också fram detta och påtalar att det är oacceptabelt ur svensksynpunkt när det gäller de mänskliga fri- och rättigheterna? Det är naturligtvis för barnens egen skullsom skyddsåtgärder måste vidtas, så att barn inte används i hårt arbete vid lågålder. Men därtill kommer att barnarbetet spelar en roll också förhandelsförbindelserna mellan länderna, som gick in på. Det är inte så enkelt som att bara fastställa en klausul,där man säger att det inte är fri konkurrens mellan två länder om det enalandet använder minderårig arbetskraft, som trots hårt arbete knappast fårnågon betalning.