prot · G80964 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:64 1 § Justerades protokollet förden 10 innevarande månad. 2 § Upplästes följande inkomnaskrivelse: valdes jag till kommunstyrelsens ordförande fillikakommunalråd i . Med hänvisning härfill avsäger jag mighärmed uppdraget som riksdagsledamot fr. o. m. . Kammarengodkände denna avsägelse. 3§ Svar på fråga 1984/85:277 om förstöring av gasbomber från har frågat jordbruksministern hur arbetar för attsäkerställa att i infångade gasbomber tas om hand och förstörs på ettbetryggande sätt. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Närbomber med senapsgas anträffas till sjöss, är det kustbevakningsom har ansvaret för att bomberna tas om hand och förstörs. Kustbevakningenhäri samarbete med andra berörda myndigheter utarbetat ett förslag tilloperafiva rutiner för att omhänderta och sanera senapsgas till sjöss. Dessarufiner träder i kraft . Bombernaskall föras i land och omhändertas av en särskilt utbildad militärröjningsgrupp för desarmering och behandling av senapsgasen. Detkan tilläggas att och , i samarbete med andraberörda myndigheter och , har gett Omförstöring av gasbomber från aridra världskriget Om förstöring av gasbomberfrån ut enbroschyr om senapsgas till sjöss som information och vägledning för fiskare. 2 (): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret på min fråga. Anledningen till att jag ställde frågan var uppgifter ipressen om att man från danskt håll när man påträffar senapsgasbomber vräkerdem tillbaka i sjön i stället för att ta dem om hand. Anledningen till dettaskulle vara att lagerförhållandena på , där man ju tagit emot sådanabomber, börjar bli besvärliga. Lagret är fullt, och det är svårt att ta hand omytterligare bomber. Det finns också, som vi har kunnat konstatera, en betydandelokal opinion på mot lagret. Det här tyckte jag var väldigt oroande. Vi vet att det ärförenat med stora risker för fiskare att få sådana här bomber i sina nät.Visserligen har det nu gått ut information, vilket gör att de som råkar ut fördetta nu har lättare att hantera bomberna . Riskmomentet finns dockfortfarande kvar. Det är givetvis viktigt att vi får undan dessa bomber i såstor utsträckning som möjligt. Det är naturligtvis glädjande att det nu finns rutiner förhur man från svensk sida skall hantera detta. Det har kanske tagit litet tidinnan reglerna kom, men hoppas vi att det hela skall fungera bra. Jag utgårfrån att det kommer att ställas tillräckliga resurser till förfogande för attfå ett effektivt och bra omhändertagande av senapsgasbomber. Men det handlar ju inte bara om hur vi från svensk sidahanterar frågan. Våra grannländers agerande, naturligtvis inte minst agerandeti , som ju är särskilt berört, är också betydelsefullt. Som jag sade fören stund sedan finns det anledning att känna oro där. Min fråga handlade ocksåi någon mån om vårt internationella agerande, dvs. vad vi från svensk sida kangöra för att få en bättring till stånd när det gäller bl. a. danskarnashantering och verkligen få garanfier för att - även om det nu är danska fartygsom träffar på senapsgasbomber- bomberna tas om hand, förstörs och inte vräkstillbaka i havet. Jag skulle avslutningsvis vilja rikta två kompletterandefrågor till försvarsministern. För det första; Kan vi utgå från att tillräckliga resurserkommer att ställas till förfogande för att det svenska omhändertagandet avpåträffade gasbomber blir tillfredsställande? För det andra: Är den beredd att göranågonting för att försäkra sig om att också andra länder, i första rummetDanmark, ställer tillräckliga resurser till förfogande för ett effektivtomhändertagande av påträffade gasbomber? I har endast några enstaka fall avsenapsgasbomber förekommit. Resurserna har räckt och kommer med de nyareglerna även i fortsättningen att räcka. Danskarna har däremot ett stortproblem. har man fått upp 40-50 bomber, eller hela två ton.Danskarna har också talat om att de har nöddumpat bomber, men det är endast inågra enstaka fall som detta har förekommit, enligt de uppgifter vi har fåttfrån . Det är helt riktigt att det i förekommer endiskussion om hur man skall klara av detta problem. Enligt ett avtal somträffades i.oktober 1983 mellan den danska försvarsmakten och miljöstyrelsenförs bomberna i land på för förvaring. Ett nytt förråd är där underuppförande. Detta skall användas till dess att destrukfionsfrågan har lösts,och denna utreds f. n. En annan dansk utredning undersöker var gasbomber hardumpats, hur stora kvantiteter som har dumpats, vilka olika typer av bomber somdet har varit fråga om, riskerna för personalen, osv. Det pågår alltså två utredningarom detta i . Senapsgasfrågan har varit på dagordningen vid de senastemötena till uppföljning av Helsingforskonventionen om skydd av Östersjöområdetsmarina miljö och , som är den nordiska överenskommelsen omsamarbete vid bekämpning av havsföroreningar. Därvid har också medlemsstaternaredovisat sin syn på frågan. Länderna har också vid dessa möten haft ett utbyteav praktiska erfarenheter. Om förstöring av gasbomberfrån 4 PÄRGRANSTEDT (c): Det var just denna s. k, nöddumpning somföranledde min fråga. Det är klart att dumpning är dumpning även om man kallardet för nöddumpning. Det handlar ju i praktiken om att dansk kustbevakningvräker tillbaka påträffade senagsbomber i havet i stället för att ta hand omdem. Detta är onekligen mycket oroande. Det faktum att man nu håller på attutreda frågan i -1, o. m. i två utredningar - är inte helt lugnande,eftersom det naturligtvis finns risk för att fler senapsgasbomber åker i haveti stället för att tas om hand medan man utreder frågan. förstår jag av försvarsministerns kompletterande svaratt det har förekommit någon form av påpekanden från svensk sida. Jag tolkarformuleringen, att deltagarstaterna, varav åren, har redovisat sin synpå frågan, som någonting i den riktningen. Det frågetecken som kvarstår är påvilket sätt och i vilket tonläge har redovisat sin syn. Har medtillräckligt eftertryck klargjort att man inte under några omständigheteraccepterar sådan nöddumpning? Är berett att med allt det eftertryck somär möjligt fortsätta att klargöra att man inte accepterar dumpning avsenapsgasbomber i havet, även om det kallas nöddumpning? Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärden att utrusta isbrytare med kanoner 4 §Svar på fråga 1984/85:305 om åtgärden att utrusta isbrytare med kanoner har frågat vilka tankar somligger bakom åtgärden att nu utrusta isbrytarflottan med kanoner. Isbrytarna ingår i krigsorganisationen och skall underkrig vara bestyckade med luftvärnspjäser. Likaså bestyckas isbrytarnatillfälligt i samband med krigsförbandsövningar. Fr. o. m. utnyttjas isbrytare också somminutläggare i krigsorganisationen. Detta medför ökade krav på att de snabbt kanställas i ordning för sina krigsuppgifter, eftersom det vid mobilisering ärvikfigt att tidigt lägga ut mineringar. Att bestycka fartygen med pjäser är ett tidskrävandearbete och fordrar noggranna prov och kontroller. Med en varaktig bestyckningav isbrytarflottan med luftvärnspjäser uppnås således en bättre beredskap.Ammunition förvaras dock inte under fredstid på fartygen. En annan fördel äratt det inte blir några kostnader för att hålla pjäserna i förråd på land ochinte heller för att montera och demontera pjäserna i samband med t. ex.krigsförbandsövningar. 6BIRGER ROSQVIST (s): Isbrytarna är bra på att bryta is och på attdra fartyg genom packis och isvallar. De har stort djupgående och ärlångsamgående och klumpiga att manövrera. De kan inte tas in och gömmas iskärgården, eftersom de dels är för djupgående, dels för höga. De är som8-10-våningshus. Utrymmena för de ombordvarande är rejält tilltagna ochförsedda med glasade ventiler, dvs. Styrhytten högst upp, som går frånsida till sida, har stora rejäla fönster runt om, som en glasveranda. Det gerbra utsikt vid observation, isbrytning och bogsering av fartyg genom isvallar.Det finns mycket folk ombord. Anskaffningskostnaden är ungefär 200 milj.kr. har isbrytarna beväpnats. De har blivit militäraenheter, militära mål. Om någon vill attackera, vad kan vederbörande då göradet med? Jo, den kapprustningen runt om oss har frambringatraketkryssare, nya snabba jagare, nya missilbestyckade snabba korvetter, ubåtarsom vi inte ens kan se utan bara förmodar finns, nya luftkuddefarkoster, snabbabärplansbå-tar osv. Det finns radarstyrda raketer som kan skjutas i väg frånflygplan, och flyg med målsökande raketer. Jag tror inte att isbrytarna, med sina tidigare nämndaegenskaper, har så mycket att sätta emot med luftvärnskanoner. Jag är i och för sig lekman på det sjömilitära området, men som jag ser detblir risken för isbrytarna verklig genom att de bestyckas. 1 en eventuellsituation när kanonerna skall användas blir risken mångfaldigt större på grundav att isbrytarna genom bestyckningen själva är ett mål. Man kan tala om attskjuta på sittande anka. Det rör sig om 50-100 man ombord på isbrytarna. Det gälleren för vintertrafiken nödvändig assistansmöjlighet för sjöfarten, och dethandlar om många miljoner i pengar. Minutläggning skall ske från isbrytarna, sägerförsvarsministern. Att lägga ut minor är ingen attackerände åtgärd, utan meraen passiv åtgärd. Men har isbrytarna kanoner ombord går det inte att hävda attde är till för att användas bara i passivt syfte. De ger på ett annat sättanledning till angrepp från annan militär enhet, från annat land, som inte harvänliga avsikter. Kan vi taen sådan risk, för att tjäna så litet? Om åtgärden ati utrusta isbrytare med kanoner Vi skall komma ihåg att vi är i fredsfid. Omisbrytarna skall komma in i den svenska marinen i en militär situation måstedet vara krig. Det är ett helt annat läge än det vi nu har. 8 (): Men, försvarsministern, nu finns ju kanonernadär. De skall inte användas i fredstid utan i krigstid, sägerförsvarsministern. Men även om man nu talar om krigstid innebär det en störrerisk om en isbrytare är utrustad med kanoner än om den inte är det. Isbrytarenblir ju ett militärt mål. Den är icke utrustad på det sätt som krävs fören militär enhet till sjöss. Den är ju varken snabb eller bestyckad för moderntmilitärt ändamål och inte heller utrustad med någon form av skyddande pansareller plåt. Det är närmast fråga om en glasveranda, och runt omkring den finnsdet kanoner. Med missiler och annat kan man angripa isbrytaren i fråga - denmilitära enheten in spe - från långt håll och långt innan den ens har upptäcktatt det finns en angripare i närheten. På grund av den beskaffenhet som de härbåtarna har för att kunna bryta is är de höga och syns på väldigt långt håll.Dé är utomordentliga radarmål och, eftersom de är så stora, också utomordentUgamål att skjuta på. Det går inte att gömma dem, eftersom de är så djupgående attde inte kan gå in i skärgården annat än i mycket begränsad omfattning. Jag vill starkt ifrågasätta meningen med att bestyckaisbrytarna med kanoner. Jag kan nämna att många har kontaktat mig sedan jagställde frågan. Folk har trott att detta inte var sant, att det var ett skämt.Även militärer i högre befattningar från andra vapenslag har hört av sig ochgett sina åsikter till känna, och också dessa går i den riktningen. Det finnsmånga frågetecken kring detta, försvarsministern. Överläggningen var härmed avslutad. Om stärkt katastrofberedskap vid utsläpp av giftig gas 5 §Svar på fråga 1984/85:345 om stärkt katastrofberedskap vid utsläpp av giftiggas har frågat vilka åtgärder jagtänker vidta för att stärka katastrofberedskapen och motverka olyckor av sammaart som utsläppet av oleumgas i . Vad gäller olyckan i vill jag framhålla attkommittén för undersökning av allvarliga olyckshändelser har inlett enundersökning av olyckan. Kommitténs arbete är inriktat på att liknande olyckoreller olyckor med likartade konsekvenser skall kunna förhindras i framfiden.Resultatet av denna undersökning kan således leda till åtgärder. Allmänt vill jag erinra om att två kommittéer har lagtfram förslag beträffande samhällets räddningstjänst. Båda kommittéförslagensyftar till att förstärka beredskapen och att i större utsträckning än f. n.förebygga olyckorna. Jag avser att lägga fram ett förslag tillproposition om inrättande av ett räddningsverk. beräknas enlagrådsremiss bli klar med anledning av räddningstjänstkommitténs betänkandeEffektiv räddningstjänst. har en lång rad åtgärder vidtagits för attförbättra beredskapen mot kemikalieolyckor. a. har rådet för räddningstjänst,där jag är ordförande, ägnat stor uppmärksamhet åt främst kemikalieolyckor.Statens brandnämnd har fått medel för regionala övningar av beredskapsorganisationen,vilka skall särskilt inriktas mot kemikalieolyckor. har också iNordiska ministerrådet tagit initiafiv till ett samnordiskt forsknings-ochutvecklingsarbete på området. När det gäller åtgärder för att motverka att olyckorinträffar på våra arbetsplatser vill jag framhålla att detta i första hand ären fråga för yrkesinspektionen, som är den regionala tillsynsorganisafionenunder arbetarskyddsstyrelsen. Även inom arbetsmiljöområdet har forskningen ochutbildningen i kemikaliefrågorna utvidgats . 10LARS (): Jag tackar försvarsministern för svaret, somjag glädjande nog har fått mycket snabbt - endast efter det att jagställde frågan. Jag har ställt frågan mot bakgrund av de stora utsläpp avgas som inträffat i i mitt hemlän. Det är klart att en sådan händelseär beklaglig för alla som drabbats - för företaget, för de anställda och föralla som bor i området. Jag är helt övertygad om att de som arbetat med detinträffade har gjort sitt bästa för att lösa de problem som uppkommit. Enutvärdering av olyckan skall göras, och jag är överens med försvarsministern omatt det därför inte går att slutgiltigt diskutera frågan . Men det tordeändå ha framgått att det finns brister i sammanhanget. Det kan gälla tiden förinkallande av . Det kan gälla informationen och mycket annat. Deslutliga kommentarerna tror jag vi får göra först när utredningen är klar. Dennahändelse är emellertid en väckarklocka. När vi ibland noterar vad som händeri andra länder och förstår att olyckor kan inträffa också här i blir vioroade. Det finns naturiigtvis gaser, sprängämnen och många andra produkter medfarligt innehåll där olycksrisker kan föreligga vid transporter och iindustrisammanhang. Av försvarsministern har jag nu fått höra atträddningsberedskapen skall förbättras; vi skall få ett nytt ämbetsverk. Detkanske är bra. Men min fråga blir då: Är det verkligen det viktigaste att vi fårett nytt centralt ämbetsverk? Ar det inte ute i företagen, ute i länen somsamordningen bör ske? Varje länsorgan har ju sedan sin koppling uppåt till sittcentrala ämbetsverk. Visserligen har samordningsansvar, men fleralänsorganisationer, exempelvis yrkesinspektionen, är ju fristående frånlänsstyrelsen. Jag skulle vilja få en kommentar från försvarsministerntill frågan: Är det så att vi genom ett nytt ämbetsverk uppnår det bästaresultatet? Om stärkt katastrofberedskap vid utsläpp av giftig gas När det gäller den nya myndigheten vill jagsäga till : Det viktiga är inte myndigheten i sig-det håller jagmed om. Det viktiga är att man slår ihop de resurser som man har förräddningstjänst: civilförsvarets alla resurser med den kommunala beredskap avolika slag som finns. Därigenom får man naturligtvis en effektivisering avverksamheten både personellt och materiellt. I rådet för räddningstjänst, där jag själv är ordförandeoch som har verkat under ett par års fid, har vi tagit uppkemikalieolyckorna. Jag kan som exempel nämna att vi har haft folk som harstuderat och folk som har studerat . Vi går igenomolika former av olyckor. Man har också haft övningar och simulerat olyckor föratt utröna vad man skall göra, om en sådan olycka skulle inträffa i . Vissa förbättringar har kunnatgenomföras. Jag har också sett att vissa av de resurser som krävdes för attklara händelsen i fanns i och på företaget just därigenomatt man hade gett anvisningar om det. En förbättring har alltså ändå kommittill stånd. Detta är utmaningar, och det är självklart att vi måste förbättravåra resurser på den här sidan. Vi måste vara mycket mer känsliga när detgäller kemikaliesamhället. 12LARS (): Jag ställde frågan om de centralaämbetsverken, för det finns ganska många sådana som vart och ett har sinpusselbit när det gäller kemikalierna. Jag skall försöka att på mina tvåminuters taletid räkna upp dem: produktkontrollnämnden, som jordbruksministernavser skall följas av ett annat organ, ,arbetarskyddsstyrelsen, sprängämnesinspektionen, meddelegationen för transport av farligt gods, , socialstyrelsennär det gäller läkemedel, , luftfartsverket,, , lantbruksstyrelsen,, statens brandnämnd, statens miljömedicinska laboratorium,, giftinformationscentralen, Studsviks EnergiteknikAB och institutet för 5 protokoll 1984/85:63-67 Om principerna för statlig upphandling Alla dessa har sina pusselbitar när det gällerkemikalier. Mot denna bakgrund vill jag fråga försvarsministern: den samordningspunkt där man vid sådana här olyckor snabbt kan få fram deriskfaktorer som föreligger? När noterar alla dessamyndigheter vill jag säga att jag har gjort precis detsamma. Alla har sinpusselbit från sin infallsvinkel, men en viss form av samordning i arbetet trorjag behövs. Vi behöver se över detta. Det är således en av anledningarna till attvi har börjat att arbeta med beaktande av samordningsaspekten. 14 (): Jag tackar för den upplysningen. Jag ställer min fråga delvis mot den bakgrund jag har somledamot av kemikommissionen, som inte lyder under försvarsministern. Där har,såvitt jag vet, den här typen av frågeställningar över huvud taget intediskuterats. Visserligen ligger totalansvaret på försvarsministern, men sådanahär saker borde självfallet diskuteras även i en så viktig utredning somkemikommissionen. Försvarsministern och jordbruksministern skall i våravlämna var sin proposition som gäller dessa frågeställningar. Min fråga är då:Blir det någon samordning mellan dessa propositioner? De utredningar som liggerbakom -åtminstone gäller detta för kemikommissionen - har inte tagit upp någonav frågeställningarna. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1984/85:284 om principerna för statlig upphandling i har frågat migom regeringen avser att se över principerna för statlig upphandling, motbakgrund av att ett företag som arbetar med framställning av tal- ochpunktskrift i samband med en upphandling som talboks- och punktskriftsbiblioteketgenomfört har konkurrerats ut av två andra företag som sägs bedrivas undertvivelaktiga former. Utgångspunkten för statlig upphandling är, enligt deregler som gäller, att myndigheterna skall utnyttja de konkurrensmöjlighetersom finns och även i övrigt iaktta affärsmässighet samt behandla anbud ochanbudsgivare objektivt. Vidare gäller att ett anbud inte får antas omanbudsgivaren inte är registrerad för betalning av mervärdesskatt, innehållenpreliminär A-skatt eller arbetsgivaravgifter, trots att skyldighet till detföreligger. Det ankommer därvid på de upphandlande myndigheterna att inhämtauppgifter om anbudsgivarna och att i övrigt göra bedömningar i enlighetmed de krav som ställs i upphandlingsförordningen. Jag finner det mindre lämpligt att här diskutera enskildaföretag. Så mycket kan dock sägas att den här enskilda upphandlingen inte germig anledning att ta initiativ till en ändring av principerna för statligupphandling. 16 HANS i (vpk): Jag tackar finansministern för svaret. Jag har egentligen inte heller lust att diskutera enskildaföretag. Det kan föra ganska långt om man börjar gå in på enskildheter. Den här upphandlingen var föremål för artiklar i pressen.Regeringen och många andra intressenter har fått en ganska diger dokumentationfrån facken vid Tal & Punkt, och jag måste ändå uppehålla mig vid detfaktiska fallet. Utifrån finansministerns svar och utifrån alla anvisningarsom finns om hur man skall använda den statliga upphandlingen - man bör intehandla med dem som resterar i skatt etc., och man bör kontrollera vad det ärfråga om för företag - tycker jag att det här just är ett sådant fall då manverkligen bör ifrågasätta om man skall handla med företagen i fråga. De hadeinte lämnat in årsredovisningar till patent- och registreringsverket de senastetvå åren. Det ena företaget hade aldrig lämnat in årsredovisning. Bådaföretagen har svårt att klara ekonomiska påfrestningar, enligtkreditundersökningar. I de handlingar som också regeringen har fått visar detsig att ett av företagen resterar med arbetsgivaravgifter och personalskatter. Många kommuner handlar inte med företag som är skyldigakommunen pengar eller som resterar med skatter etc., och där det kan finnasskäl att anta att de inte kommer att fullgöra sina åtaganden i fortsättningenheller. Som illustration kan jag säga att en representant för den upphandlandemyndigheten vid en träff med facken vid Tal & Punkt hade sagt att man varberedd att ompröva beslutet, om det kom in uppgifter som tydde på att något avföretagen som ingår i upphandlingsöverenskommelsen inte bör göra det. Efterdiskussioner fram och tillbaka har man tydligen senare sagt att skatteprobleminte är något ovanligt och att man inte kan ta hänsyn till detta. Jag undrar nu: Har gränsen för vad som kan tolereras isådana här sammanhang flyttats? Jag skulle vilja ha ett svar på detta avfinansministern. Borde inte detta och liknande fall föranleda finansministernatt gå ut med information om vad som står i överensstämmelse med anvisningarnai upphandlingsförordningen och att undersöka om de inte skall omarbetas?Anvisningarnas utformning har ju också en viss betydelse. Om principerna för statlig upphandling För det första vill jag upprepa att jag anserdet synnerligen olämpligt att vi här i kammaren diskuterar enskilda företagsekonomiska angelägenheter, eftersom företagen inte har möjlighet att bemöta vadsom här sägs. För det andra vill jag nog råda iHallstahammar att noggrannare kontrollera uppgifter som han ger spridningåt. välkommen att i ta del av det materialsom finns i detta ärende, så att han kan konstatera att situafionen interiktigt är sådan som han beskriver den. Slutligen kan jag inte finna att tillämpningen i ettenskilt upphandlingsärende säger någonting om att principerna för den statligaupphandlingen skulle vara felaktiga - och det var ju detta som Hans Peterssonfrågade mig i (vpk): Beträffande kontroll av uppgifterna:Regeringen har fått exakt samma uppgifter. Det gäller utlåtanden från Soliditetm.m., och facken vid företagen har dokumenterat förhållandena,i en skrift ochgett spridning åt den på ett sådant sätt att jag bedömer uppgifterna somtrovärdiga. Jag skulle inte gå ut med dessa uppgifter om jag inte hade täckningför dem. Beträffande tolkningen av upphandlingsförordningen sägsdet bl. a. att det i bedömningen skall tas hänsyn till om anbudsgivaren harmöjlighet att fullgöra sina åtaganden och om det finns möjUghet att få godservice. Då kan jag väl bara nämna för finansministern att företaget har fått avskeda folk, därför att man inte har fått de order som manbrukar få och som man fått genom samarbete med upphandlaren. De avskedadeanställs nu i rätt stor utsträckning av det andra företaget,.som också måstebygga nya studior, medan de studior som finns hos det ursprungliga företagettill viss del står oanvända. Detta är inte en rikfig resurshantering, och jag tyckeratt man borde kunna se litet djupare på den statliga upphandlingen, eftersomman har gjort på detta sätt i det aktuella fallet. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1984/85:79 om löntagarfonderna har ställt sex frågor till migom löntagarfonderna. Har målet omett ökat inflytande för löntagarna uppnåtts genom löntagarfonderna? Anserfinansministern det lämpligt att löntagarfonderna skapar en praxis däroffentliga myndigheter hemligstämplar för medborgarna intressanta dokument? Har fondernabidragit till återhållsamma löneavtal? Har fondernasplaceringar gett näringslivet ett reellt tillskott av kapital? Villfinansministern uppskatta storleken på det nya riskkapital som fondernatillfört näringslivet?