prot · G809163 · 1984-12-31 00:00:00 — Jord- och skogsbruket är i stort sett basen för all annanverksamhet. Vittrar den basen sönder kan det få mycket allvarliga verkningarför annan verksamhet. Av någon anledning betraktas inte jordbrukare somföretagare i egenflig mening. Den sysselsättning som jordbmksföretagen gerupphov till bör enligt min mening väga lika tungt som sysselsättning inomindustrisektorn, Arbetsmarknadspolitiskt stöd, vilket inte heller detkommer jordbmkare till del i någon nämnvärd utsträckning, borde också, precissom det regionalpolitiska stödet, kunna användas för att utveckla och främjadet norrländska jordbruket. I viss mån har min uppfattning i dettaavseende vunnit utskottets gillande - i så måtto att man där betonar attprisstödet bör ses som ett regionalpolitiskt stöd. Vi Norrlandsmoderater harockså fått vår begäran om att stödet skall uppräknas med PM-index tillgodosedd. Utan överdrift kan hävdas att ingen, oberoende av var manbor i , är tilltalad av en utveckHng som leder till att det öppnalandskap som är insprängt i de stora skogsområdena i Norrlandslänen förbuskasoch därmed förlorar sin charm. Det är stora värden som är förknippade medjordbruket i , Turistnäringen påverkas, den norrländska skogsindustrinär inte betjänt av att inland avfolkas. Skogsråvaran måste fram tillkustens skogsindustrier, som bidrar med så många miljarder i exportintäkter. Det är värt att notera den socialdemokratiskaregeringens njugghet mot norrländskt jordbruk. Gäller det satsningar iUddevaHa-området, som ligger bara några få mil från expansiva ochGöteborg, är man angelägen att anslå . När det gälleratt rädda det statliga rederiföretaget utverkar man pengar imiljardklassen från . För att stödja storstadsregionerna hardet socialdemokratiska partiet uppenbarligen planer att satsa pengar i miljardstorlek.Men när det gäller uppräkning av Norrlandsstödet i jordbruket lägger man sigpå en skamligt låg nivå. Det är, herr talman, glädjande att notera att regeringensförslag inte vunnit jordbruksutskottets gillande. Men det avslöjar ettavtagande intresse för 8 protokoll 1984/85:163-164 från socialdemokratins sida. Är det möjligen debegränsade möjHgheterna att vinna riksdagsmandat i som är anledningen?Är det frestelsen att vinna flera riksdagsmandat som förklarar generositetennär det gäller och storstadsregionerna? Def finns mycket mera att säga om Norrlandsjordbmkef ochdess roll för atf bevara eff som fungerar samhällsmässigt med skolor,affärer och annan service, men jag skall avstå från den diskussionen. Jag vill också avstå från att ställa något specielltyrkande, men vill notera att vi fått fyra av våra fem yrkanden tillgodosedda avjordbmksutskottet. Det återstår tyvärr ett yrkande, som gäller en uppräkning avNorrlandsstödet med 80 milj, kr, utöver regeringens förslag. Jag lovar aft vidlämpligt tillfälle framöver ånyo aktualisera den frågan. 81BERTIL (): Får jag först säga atf jag delar denuppfattning framfört här. Jag skulle vara tacksam om han drogdetta tal några varv i sitt eget parti, så att det också ställer sig positivtsom vi i gjort. Då kanske vi får bättre resultat framöver. jordbrukare befinner sig i en svårekonomisk situafion. Världsutvecklingen, som har svårt aff bryta sigur, har lett fill snabba kostnadsfördyringar. Så har skett även med matvarorna. Även om matvarorna infe sfigit lika mycket som andra varorblir def kännbart för människor, Def får man ha förståelse för. Här har jordbrukarna blivit utpekade som bovarna i dramat,trots aff deras andel för deras arbetsprestation infe utgör mer än av denkrona som konsumenten betalar för livsmedel. De höga priserna är infe bondensfel. Detta borde ha framgått i högre grad i livsmedelskommitféns arbete. De 96örena av livsmedelskronan som inte är bondens lön borde ha fått en starkaregenomlysning. Det skulle varit mera fruktbart, och nödvändigt om man ville haen ny livsmedelspolitik, som def talades om. Detta skulle då skett till fördelför både konsumenter och producenter, I denna situation kan man förstå jordbrukarnas kraffigareaktion mot livsmedelskommitféns majoritetsförslag. har allfid slagit vakt om en sund utveckling. Vihar slagit vakt om bevarandet av våra produktionsresurser och därmed ocksåSveriges jordbrukare. Detta vaktslående bör alla må väl av. Att göra def bästaav varje situafion har allfid varit ledstjärna. Ur den synpunkten ärjag glad över men ingalunda nöjd med det resultat som kan bli följden av detbeslut som vi om här skall fatta. Det förslag som livsmedelskommitfénsmajoritet, bestående av socialdemokrater, moderater och folkparfiet, lade framvar illavarslande. Men under resans gång, från kommittéförslagef fill propositionenoch sedan till utskottsbehandlingen, har avsevärda förbättringar skett. Jagskall infe gå in på dessa av tidsskäl. Man är ännu inte överens, def har gettsbevis för i debatten. Jag vill endast konstatera detta. Jag vill ändå peka på några synpunkter som jag tycker hardiskuterats för litet i denna debatt. Överskotten i jordbruket är inte denkatastrof som mångavelat göra gällande. Vi har haft goda skördeår nu rätt . Vi här i Sverigevet infe hur def är atf svälta. En missväxt, även om den skulle vara Hten, kanvända på situafionen väldigt snabbt. Större är inte överskotten. Följderna aven missväxt kan bli svåra och dyrbara, Eff visst överskott är den bästaförsäkring som finns för vår vikfigaste produkt, nämligen maten. En bristföranleder importbehov. Vad det kosfar att köpa mat i det läget har vi fåtterfara. Priserna har stigit till det flerdubbla. Det får vi inte heller glömmabort. Sett ur den synpunkten och ur sysselsättningssynpunkt - jag tänker påhela kedjan från produkt till konsument via förädhng, transporter, osv, - ärdet ändå en god ekonomi för och hela samhället att ta ett övergripandeansvar för överskoftsproduktionen. Varje människa som friställs och blirarbetslös kostar landet , . Vi har ingen annansysselsättning här i landet att placera dessa arbetslösa i. Då måste def välvara fel aft inte producera. Det har väl aldrig löst några problem att låta bliatf producera någonting som ändå behövs för vårt folk och även för andra. Nog är det märkligt aft diskussionen gått som den gjort.Som vi fått läsa i livsmedelskommitténs senaste rapport importerade vi 1983matvaror för ca och exporterade för ca 6 miljarder. Börinte detta ge en tankeställare? Ja, vi måste finna nya vägar här. En allsidigare användning av åkerjorden med bibehållandeav våra åkerarealer och våra produktionsresurser är det som behövs. Det har vilänge arbetat för inom . Vi måste också få större fantasi när det gällervidareförädling av våra råvaror. Även det behövs, och det kan finnas mycket atfgöra på den kanten. Det skulle ge ökad sysselsättning och bättre ekonomi förlandet. Vi har alla både möjligheter och skyldigheter atf på bästasätt lösa problemen. Det kommer att ge vår ekonomi stora fördelar och ökademöjligheter till högre sysselsättning. Momsen har det talats om här. Momsen fördyrar matvarornamest. Matsubventioner har plockats bort. Jag vill bara erinra om aft vi fråncenterns sida har varit emot detta. Här tycker jag aff skall tänkaom. Det kan vara en god ekonomi och rättvisa i allra högsta grad atf vi arbetarpå detta sätt. Därför skall vi satsa mera på just detta arbete. Def sysfem som man har haft, atf fa in pengar via momsenoch sedan återbetala dessa och därmed sänka livsmedelspriserna, har varit enväldigt enkel väg. Def blir kanske svårt aff lösa problemet på annat sätt, mendå får vi satsa mera pengar i återbetalning på momsen. Stödet till jordbruket i norra får en bra uppräkninggenom dagens beslut - det har diskuterats. Det är både nödvändigt och bra,för här har man sackat efter i hög grad. Under den allmänna motionsfiden skrev JanHyttring och jag en mofion, 1524, som pekade på behovet av uppräkningar iVärmland. På köff-och fläsksidan får vi nu en förbättring, och def är bra. Påmjölksjdan är en uppräkning behövlig med hänsyn fill produktionsmöjligheterna ivårt län. Det område som är föremål för def s. k. Norrlandssfödefbehöver upprätthålla en produktion för atf grovt täcka människornas behov avmat. Men det är inte de områdenasom producerar överskottet, och därför bör man satsa mera på det stödet ifortsättningen. I den översyn av stödet som utskottsmajoriteten nu föreslårhoppas jag att våra synpunkter i den här frågan skall bli beaktade. Jag har mycket mer sohi jag skulle vilja säga i det här sammanhanget.Det har kanske yttrats många hårda ord här , men även förut. Til syvendeog sidst tror jag ändå att vi måste se på den här frågan med hänsyn till bådemänniskorna och de olika delarna av vårt land. Om vi gör det, bör vi kunnafinna vägar till en bättre jordbrukspolitik, som tar hänsyn till alla faktoreroch inte alltför ensidigt stirrar sig blind på en viss sak. Jag anslutermig till de yrkanden som ställt. 82 (); Jord- och skogsbruk utgör grunden för sysselsättningen och näringsliveti stora delar av . Varttredje hushåll är beroende av jord- och skogsbruk för sin försörjning, I Bergskommun är exempelvis av de förvärvsarbetande sysselsatta inom dennanäring. Jämför detta med talet för riket, som är ! Lantbrukskooperationensysselsätter 1 440 personer, som är fördelade på 33 orter och 86 arbetsplatser.Jord- och skogsbruk med följdsysselsättningar ger således dels många människorarbete, dels en mycket spridd, decentraliserad sysselsättning, Jämtlandslän är det glesaste länet i landet. Vi har mycket få tätorter på en stor yta,vilket också gör att det är positivt att vi fortfarande har ett aktivt jord-och skogsbruk som sysselsättningsmöjlighet i våra glesbygder, I länet är detmånga människor som satsar på s, k, kombinationssysselsättning för att få sinförsörjning, I undersökningar som gjorts av har det visat sig använder sig av uppåt sjuttiotalet oHka sysselsättningskombinationer föratt få försörjning och därmed möjligheter att stanna kvar på hemorten. Då ingårofta just jord- och skogsbruk som en bit i försörjningen. Somden här kammaren fått veta är fortfarande det minstindustrialiserade länet i landet, vilket också visar det stora beroende vi harav vår basnäring jord- och skogsbruk. Avde här skälen är det självklart att vi företrädare för , oavsettpartitillhörighet, är mycket angelägna om att bibehålla den livsmedelsproduktionsom vi har . Därförhar också lantbruksnämnd, länsstyrelse, LRF, de politiska partierna,länsavdelningen av och enskilda lantbrukare mycket högljuttprotesterat mot det förslag till ny områdesindelning som ligger på vårabord. Vad vi vänder oss emot är de felaktiga beräkningsgrunder som ledde tillNorrlandskommitténs förslag. Närvi från länet dä protesterade, svarade jordbruksministern med att avstå frånatt lägga fram någon proposition. Han överlämnade Norrlandskommitténsbetänkande till livsmedelspolitiska utredningen, för att den skulle titta påden kritik som kommit från länet. under stor tidspress, och enligt uppgifter som vi fått tilllänet hann inte kommittén se över förslaget till ny områdesindelning, utan manantog förslag utan större diskussioner. Somgrund för den nya indelningen ligger ett antal typgårdar, vilkas avkastning manstuderat. Därvid visar det sig att läns centrala delar har sammaavkastning som , Vadsom infe studerats är vilken insats man måste göra för aft uppnå dessa s, k,normskördar. Pågrund av klimatförhållanden, kort vegetationsperiod, riklig nederbörd och lågmedeltemperatur blir kostnader för gödsling, torkning och maskininvesteringhögre än i exempelvis södra kusttrakter. Detta är inte beaktat. Dessutomhar inte de olika uppgifterna från lantbruksnämnderna normställts infördatakörningarna till det tabellunderlag som utredningen vilar på. Tyvärrhar vi inte lyckats övertyga hela utskottet om de invändningar vi har motnuvarande stödområdesindelning, Utskoftsmajoriteten föreslår att riksdagenskall anta det nya förslaget till områdesindelning. Positivt är dock atfutskottet hyser viss tvekan inför om stödområdesindelningen är fullt rättvis,inte minst beroende på att den bygger på beräkningar som gjordes , Utskottetunderstryker vidare "att det är viktigt att målet att jordbruksproduktioneni norra bör bibehållas i ungefär nuvarande omfattning verkligenuppfylls och att jordbrukarna ges erforderliga förutsättningar härför. Då bördet heller inte råda något tvivel om att produktionskalkyler och övrigtberäkningsunderlag är så aktuellt och rättvisande som möjligt. Den oro för attså inte skulle vara fallet som ges uttryck för i motionerna och som ävenmanifesteras i uttalanden och uppvaktningar från företrädare förjordbruksnäringen i berörda delar av landet bör härvidlag tas på allvar," Givetvisupplever vi denna skrivning som mycket positiv. Så är även fallet med detutskottet förordar regeringen att göra, nämligen att låta se överberäkningsunderlaget ytterligare, bl, a, när det gäller förhållandena i Norrlandsinland och framför allt inom Storsjöområdet, där beräkningarna rönt särskildkritik. Enligt utskottet bör regeringen uppdra till statens jordbmks-nämnd attföreta en sådan översyn, Defkan tyckas att vi skulle ha låtit oss nöja med denna skrivning, eftersomutskottet ändå insett atf det finns skäl att ifrågasätta förslaget tillområdesindelning när det gäller . Minslutsats blir dock att det hade varit ännu mera logiskt av utskottet attföreslå att avvaktar med genomförandet av en ny områdesindelningtills man hunnit göra den översyn som utskottet självt anser måste göras. Skulledet, som vi är övertygade om, visa sig att vi har rätt i vår krifik, kommerjordbrukarna i att bli orättvist behandladealldeles i onödan. Det mest rimliga och logiska vore att kammaren följde reservation 27, ivilken vi tar upp just def här problemet och föreslår att nuvarande indelningbehålls och aft man fram tiH dess gör denöversyn som jag omtalat. Jag yrkar bifall till reservation nr 27, I detta anförande instämde ochMargareta (båda s), Anf.83 (): Bakom regeringens proposition angående livsmedelspolitiken liggermycken brådska. Jag beklagar atf frågan om livsmedels- och jordbrukspolitikenhar forcerats på ett osedvanligt sätt. Det är stora och svåra frågor detgäller. Den tid som livsmedelskommittén hade för sitt arbete att utreda helalivsmedelskedjan var för knapp. Resultatet av utredningen, propositionen ochutskottsbetänkandet visar också atf många bitar i problemkomplexet härigenominte finner sin lösning. Vi gör klokt i att räkna med myckendiskussion, fortsatt utredande, behov av en gemensam stark vilja för att nålösningar framöver som är till gagn för näringen och för hela det svenskafolket. På grund av att tiden är knapp kan jag beröra endast någrafå men väsenfliga frågor. Närdet gäller socker och potatis föreslår jordbruksministern att frågan omproduktion av socker och andra sötmedel, sprit samt stärkelse utreds, 1utskottsbetänkandet framhålls atf tekniska framsteg gjorts, som kan leda tillatt söt medel kan tas av andra råvaror och därmed ändra förutsättningarna förden svenska sockerbetsodHngen, Vidare framhålls att ocksåfabrikspofatis-odlingens förutsättningar - då det gäller råvaran - vid sprit-och stärkelseframställning kan komma att ändras framöver. Med anledning häravkan påpekas, vilket framhåHs i reservation 12 som följer upp flera motionerfrån moderater och centerpartister, att den utredning sockernäringskommitténenigt lade fram även nu kan utgöra tillräcklig grund för förslagrörande den framtida sockerprodukfionens önskvärda omfattning. Sockernäringenär mycket viktig från beredskapssynpunkt. Det visar infe minst erfarenheternaav världskrigen. Odlingen är ett mycket bra inslag i växtföljden. Den utnyttjarnaturens krafter, solens energi, på ett förnämligt sätt, Växttiden är långvarför odlingen också är miljövänlig. Dessutom har odlingen stor betydelse förfoderproduktionen. Stora investeringar har gjorts såväl inom jordbruket när detgäller specialmaskiner, transportmedel m, m, som inom sockerindustrin.Regeringens ambitioner atf öka importen tHl av konsumtionenskulle leda till nedläggning av sockerbruk och minska utnyttjandet avspeciaHnvesteringar i jordbruket. Det skulle bli stora ekonomiska konsekvenserför viktiga jordbruksregioner i vårt land. Därför är, herr talman, skälen mycketstarka att ställa upp för en sockerproduktion som täcker av vårkonsumtion. Det behövs ingen ny utredning på den punkten. Jag är tacksam för att utskottet enat sig om min och Bo Arvidsonsmotion från allmänna motionstiden beträffande bibehållande av dedifferentierade pristilläggen och avgifterna. Att ta bort dessa i just dettaskede hade varit djupt olyckligt. Det mindre jordbruket hade drabbats, I propositionen på s, 98förutsätts aft samhället vid särskilt besväriiga anpassningssituationerskall medverka i speciella produktionsstyrande åtgärder. Bl, a, nämnstvåprissysfemet för mjölk och awecklingsersätfning (mjölkpensionen) förmjölkproducenferna, I motion 3096 tar jag och upp frågan. Vi anseratt någon form av avvecklingsersättning bör kunna övervägas även inom smågris-och slakfsvinsproduktionen. Detta skulle självfallet ske inom ramen för demedel som jordbruket självt betalar in genom slaktdjursavgifterna. Vår motionföljs upp i reservation 31 av moderater och centerpartister. Varför har inteövriga parfier kunnat ställa upp på detta? Närinvesteringsförbudet infördes skedde def som en provisorisk åtgärdi avvaktan på livsmedelskommitténs förslag fill åtgärder för att försökabegränsa överskottet. Gällande investeringsstopp har hitintHls inte haft avseddverkan, bl, a, beroende på generösa dispensmöjligheter. Vi kan nu konstateraatf varken livsmedelskommiftén eller regeringen framför några konkreta förslagför att komma till rätta med animalieöverskottet. Närinvesteringsstoppet enligt regeringens förslag upphör kanman anta atf viss nybyggnation kommer till stånd, I detta läge är det angelägetaff se till att nyinvesteringar inom animalieprodukfionen sker på ett sådantsätt att miljöaspekterna uppmärksammas. Ett problem med en del av nuvarandeanimalieproduktion är att den sker på fastigheter utan tillräckligtarealunderlag för spridning av gödsel. Inomfamiljejordbruket är animalieprodukfionen oftast anpassad till fastighetensarealunderlag. Detta förhållande är positivt ur flera aspekter. Det är därförangeläget att en sådan produktionsinriktning kan bestå även . Regeringenaviserar i annat sammanhang en översyn av gällande anvisningar om miljöskyddvid djurhållning. Detta bör ske , och senast så att nya anvisningar kantillämpas investeringsstoppet upphävs. Kommandeanvisningar vid ny-, till- och ombyggnad skall enligt vår mening baseras på enarealanpassad animalieproduktion. Denna vår uppfattning följs upp i ettsärskilt yttrande av i utskottet. Vi moderater ser svenskt jordbruk som en mycket viktig del av vårtnäringsliv - som en garant, i varje läge - för en trygg livsmedelsförsörjning,ett öppet landskap, en levande landsbygd till gagn för hela vårt folk. Jagvill yrka bifall tiH samtliga reservationer som fogats tHl betänkandet avmoderata företrädare samt till reservation nr 12 angående socker och potatis. 84 iVisby (m); Jag skallförsöka fatta mig kort. Förratorsdagen ägnade vi åt regeringens proposition om regionalutveckling och utjämning, signerad , , Industriministern sägeri inledningen bl, a, att industri- och regionalpolifiska insatser måste görasså aft de stöder och kompletterar varandra. Industriministern säger vidare attsamverkan med bl, a, jordbrukspolitiken är nödvändig för att resultatskall nås med regionalpolitiken. Båda dessa saker är viktiga att komma ihåg. Vi har en mycket Hten industrisektor på , Det finns mångaförklaringar till detta. Bristande industritradition är en anledning. Avståndettill marknaderna gör det också svårt att locka företag att investera på , Livsmedelsindustrin ärdärför livsviktig för oss. Jordbrukssektorn är däremot extremt stor, och det har också sinförklaring. Jordbruket har varit huvudnäring, och människorna påvår ö trivs även 1985 inom den här näringsgrenen. Det är också stor brist påandra sysselsättningar, vilket gör att man vill vara kvar inom jordbruket. Vihar i sanning tagit till vara och utvecklat lokala resurser och förutsättningar,för att använda industriministerns egna ord i proposition 115, behandlar vi HvsmedelspoHtiken, Proposition 166 har föregåtts av enutredning. För att underlätta för både kommittén och för oss här i riksdagennär det gäller har material iordningställts i förväg och presenteratsför kommittén och utskottet. Dessa har tagit del av materialet, och det tyckerjag är väldigt viktigt. Vihar inom jordbruksnäringen på försökt utnyttjaproduktionsförutsättningarna på bästa sätt. av åkerarealenutnyttjas till vallodling, därför att vall är den konkurrenskraftigaste grödan.Mjölk- och animalieproduktion följer naturHgt i vallodlingens spår. För att påbästa sätt tillvarata mjölk och kött har de en livsmedelsindustrivuxit upp, en industri som med statens goda minne dimensionerats för att klaraen produktionsökning - inte en minskning. Vårtnya mejeri invigdes för , och def EG-godkända slakteriet har1979 som byggår, I sammanhanget kan nämnas att biprodukter från mejeri- ochsockerproduktion ger ett viktigt tillskott till djurfodret. Man skulle kunnasäga atf det jag nu beskrivit är en fullödig produktionskedja, och en sådankedja tål inga brott. Jagvill lämna några siffror som ytterligare belyser jordbruksnäringens vikt påGofland, Deareala näringarna svarar för av sysselsättningen. En tredjedel av deindustrisysselsafta finns inom livsmedelsindustrin. av intäkterna idet gotländska jordbruket kommer från animalieprodukfionen, och av deintäkterna kommer hälften från mjölkprodukter. Genom att jordbruket direkteller indirekt påverkar annan sysselsättning är av dem som jobbarpå ett eller annat sätt beroende av jordbruket. Undra på att en sådan härutredning oroar människorna på vår ö! Detdrog ett bondetåg genom . Från Gotlandkom över 700 bönder tågande efter en lång natts färd över havet. Frånvårt lilla län kom fler demonstrerande bönder än från många av de storaproducentleden. Ja, naturligtvis därför att de kände stor oro. Utredningenhar föreslagit en nedbantning av just mjölk- och animalieprodukfionen -antalet mjölkkor skall minska. Detta skulle innebära en katastrof för Gofland ochvårt ensidiga näringsliv. Dels minskar ju sysselsättningen i jordbruketdirekt, dels påverkas råvaruförsörjningen och sysselsättningen i hela dennanäringsHvskedja, Dessutom tillkommer många indirekta effekter. Men,herr talman, glädjande nog kan vi tre riksdagsledamöter från iutskottsskrivningen konstatera att utskottet verkligen förstår de problem vihår att brottas med. Vi hoppas nu atf jordbruksministern och regeringen beaktarde särförhållanden som gäller på och också försöker finna former föratt undanta från produktionsbegränsande åtgärder. Det skall inte baravara ord i propositionen. Närdet gäller animalieproduktionen är det ju ekonomiska ochsysselsättningsekonomiska skäl som gör att den är så viktig. Många har sagt att all brukningsvärd jord skall odlas och att familjejordbruket skall varaden dominerande företagsformen. Det instämmer jag i av hela mitt hjärta. Jaghar i min motion 3111 också begärt en utredning rörande förändringar av stödettill jordbruket i norra , så aft även kunde omfattas av dettastöd. Jag fick inget gehör från utskottet, men jag återkommer idetta ärende. Dagensjordbrukare ser sig alltmer själva som de småföretagare de faktiskt är. De haralla likartade problem med krediter, skatter, avgifter och annat som allasmåföretagare. Våra strävanden i moderata samlingspartiet är att skapa ettgynnsamt näringsklimat, som leder till goda förutsättningar även förjordbruket. Närdet gäller sockernäringen instämmer jag i allt vad sade. Mångaodlare avstår från nyinvesteringar på Gofland på grund av att framtidenär så osäker. Antalet bruk beror ju på vHken självförsörjningsgrad vibestämmer oss för. Det måste de få besked om. Sockerbruket i måste ocksåges möjlighet att planera inte bara för de som avtalen nu gäller utanför .