prot · G809150 · 1984-12-31 00:00:00 — Ävenom en tredje bana snabbt kommer till på , vilket under allaomständigheter är nödvändigt, behövs för de mindre planen, för skolflyg,för affärsflyg och som kompletteringsflygplats. Inte minst viktigt är det attBromma ingår i def trafikala-ekonomiska systemet av statliga flygplatser varsförlustflygplatser delvis bekostas av dem som går med vinst. Den flygplatssöder om som är föremål för diskussion kommer med all sannolikhet attbli en icke ekonomiskt bärande flygplats, såvida man inte begränsar anspråken ifråga om investeringar till i princip vad som redan finns. Jag yrkar bifall tillreservationerna 7 och 8, I ett särskilt yttrande tar vi upp problemen med de höga avgifterna förefterbesiktning av luftfartygs luftvärdighet. Avgifterna är för närvarandedesto orimligare som någon egenflig besiktning inte äger rum utan sker i formav stickprovskontroll, EnHgt def aviserade förslaget om ändring iluftfartslagstiftningen kan emellertid luftvärdighetsbevis komma att utfärdastills vidare, vilket bör leda till glesare kontroller och därmed lägrekostnader. Somsagt, herr talman: Jag yrkar bifall fill samtliga de reservationer somunderskrivits av moderata företrädare och i övrigt till utskottets förslag. 101 (): Eftersom centerparfiet fillsammans med och stårbakom reservafion 2 beträffande formerna för styrning av luftfartsverketsinvesteringar, reservation 3 om servicen vid flygplatserna och reservation 4beträffande inriktningen och omfattningen av luftfartsverkets investeringarunder tidsperioden /86-1987/88, inskränker jag mig till atf instämma iGörel motiveringar för bifall till dessa reservationer. Också när det gäller delar vi i principreservanternas uppfattning, innebärande att den flygplatsen bör, få vara kvar.Med hänsyn till att företrädare för och länslandsting har deklarerat att man inte vill vara med om någon förlängning avavtalet om när detta går ut harregeringen dock tillsatt en utredning som skall försöka skapa klarhet i hurflygplafssifnationen i skall kunna . Utredningensöverläggningar pågår just , och vi menar liksom utskottsmajorifeten i övrigtatf det vore olyckligt om utskottet i det läget gjorde något uttalande. Det ärtrots allt fråga om en förhandlingssituation, där man inte skall visa allakort, och vi har därför inte anslutit oss till reservationen. Jag har dock härför att ingen oklarhet skall råda på denna punkt velat framhålla aft viprincipiellt anser att bör vara kvar. Jag vill nu kommentera situationerna förflygplatserna och , Trots att det har skett en kraftigstegring av trafiken på inrikesnätet har trafiken på dessa flygplatser långtifrån kommit upp till planerad nivå. Självfallet måste marknadssituationen varaavgörande för vilka flyglinjer som skall trafikeras och för vilkaflygplanstyper som man skall använda, men vi menar att Linjeflyg och SAS genomdet sätt på vilket dessa företag använder sina resurser styr bort mycken trafikfrån såväl som , Jag kan som exempel nämna att man dessutommed de arrangemangen i onödan belastar , har man lagt neddirektförbindelserna mellan och , vilket gör atf resenärernadäremellan tvingas att mellanlanda på och därmed ökar trängseln där.Detta är naturligtvis olyckligt och leder dessutom i vissa fall till etttrafikborffall på , Jag skallnöja mig med dessa''exemplifieringar. Men vad som är än allvarligare är att SAS i sin strävanatt göra till ett flygtrafikens nav i uppenbart diskriminerarflygplatserna och Stump när det gäller taxesättningen, Def finnsexempel på att man på väg mot kontinenten kan tjäna hundrafals kronor på attmellanlanda i i stället för att ta direktflyg från tillden aktuella platsen. Detta kan inte vara rimligt och är direkt negativt förutnyttjandet av de stafliga investeringar som har gjorts på flygplatsernaLandvetter och , Glädjande nog har utskottet varit enigt i fråga om att understrykavikten av att inte SAS och Linjeflyg agerar på ett sådant sätt atf underlagetför god service och trafikutveckling på och undergrävs. Jag finner ingen anledning att gå in djupare på dessaproblem. Jag har velat redovisa dem, eftersom de behandlas ganska ytligt iutskottets betänkande, I princip är def nämligen inte luftfartsverket som haratt bestämma över SAS och Linjeflygs taxesättning - när det gällertaxesätfningen är det i första hand fråga om SAS - och över deras linjedragningoch prissättning. Om man skall kunna göra någonting krävs det att regeringendirekt utnyttjar sina möjligheter att påverka SAS, så att företaget inte iframtiden fortsätter att avgiftsmässigt diskriminera flygplatserna , Herr talman!Jag nöjer mig med dessa kommentarer. investeringar, m. m. investeringar, m. m. 102 (): Det är väl ganska uppenbart att vi på olikasätt gjort oss alltmer beroende av flyget, och därför har luftfartens betydelsekommit i fokus . Av den anledningen är detnaturligtvis vikfiga frågor vi nu behandlar. Luftfartens organisation och verksamhet är frågor som har stor betydelseoch som med all säkerhet kommer att få än större betydelse för ossalla. Den omorganisation som beslutade om närdet gäller luftfartsverkets verksamhet borde ha gått längre och helt skiltmyndighetsdelen från rörelsedelen. Det finns starka skäl aff helt avskilja deolika funktionerna från varandra. Flygsäkerhetsfrågorna borde enligt vår meningskiljas från den övriga verksamheten. övriga uppgifter, som t,ex, att svara för den civila luftfartens markorganisafion, aft driva ochförvalta statens flygplatser för civil luftfart och att verka för en utvecklingav den civila luftfarten, skulle i ett sådant läge mycket väl kunna drivas ibolagsform. Allteftersom flygtrafiken ökar är det naturligt att ocksåtrafikantkraven ökar, och därmed stiger kraven på effekfivitet inomluftfartsverket. Flygets kunder kommer atf i allt högre grad ställa servicekravpå våra flygplatser, och då är det viktigt att man tillmötesgår kunderna medett rikt serviceutbud som på ett marknadsinriktat sätt tillgodoser deras krav.Det bästa sättet att tillgodose sådana trafikantkrav är aft i möjligaste månuppdra åt privata entreprenörer aft svara för servicen vid våra flygplatser.Detta bör gälla alla de affärsinriktade delarna av verksamheten, på och ianknytning till våra flygplatser. Flera utredningar har visat det angelägna i atfflygsäkerhets-frågorna ställs under myndighetsansvar, samfidigt somutredningarna visat att det skulle vara en stor fördel om frågorna kundebehandlas avskilda från de ekonomiska hänsyn som följer med kopplingen fillaffärsverksformen. revisorer har uppmärksammat frågan om endelning av luftfartsverket och i en promemoria ifrågasatt om demyndighetsutövande verksamheterna borde bytas ut och om en ny myndighet skullebildas. Vi anser att rikflinjerna för luftfartsverkefsinvesteringar tills vidare bör godkännas av . Vi anser dock affluftfartsverket skall ges möjlighet aft t, ex, genom bildandet avfinansieringsbolag eller finansieringsinstitut kunna låna de medel somerfordras för investeringar direkt på kapitalmarknaden, naturligtvis påmarknadsmässiga villkor. Detta skulle vara def lämpligaste sättet attfinansiera investeringar som fill stor del avser kommersiella ändamål. Med det anförda ber jag att få yrka bifallfiH reservationerna 1, 2, 3, 4 och 5, vilka är fogade till utskottefsbetänkande. 103SVEN-GÖSTA (): När vi behandlade en nyorganisafion för luftfartsverket kunde vi konstatera att vi under de senasteåren har haft en gynnsam utveckling för svenskt inrikesflyg, och detsammagäller för utrikes- flyget.Tyvärr kan vi nu konstatera att vårens arbetsmarknadskonflikt i samtden nu avslutade konflikten i har varit hårda ekonomiska påfrestningarbåde för inrikes- och för utrikesflyget. Det är allas vår förhoppning att detvå konflikterna infe skall få så allvarliga konsekvenser att det skall utgöraett hinder för en fortsatt positiv utveckling av svenskt flyg under resten av1980-talet, Till utskottsbetänkandet har fogats åtta reservationer.För att bespara kammaren trd har jag för avsikt att endast göra några mycketkorta kommentarer och i övrigt hänvisa till - låt mig få säga def - eft mycketutförligt och informativt utskottsbetänkande, som trafikutskottet har lagt påriksdagens bord. När det gäller reservation 1 om luftfartsverketsorganisation och benämning har företrädare för reservanterna argumenterat förreservationen, som bygger på vad som har framkommit i moderatmotionen1984/85:2177, Utskoftsmajoritefen avstyrker mofionen mot bakgrund av deförändringar av luftfartsverkets organisation m, m, med inriktning motmarknaden som genomförs och som förestår. Därmed finns det enligtutskottsmajoritefens mening ingen anledning aft nu överväga ettbolagsalternativ för drift och förvaltning av flygplatserna. Frånutskottsmajoriteten anser vi att det måste vara till fördel för luftfarten attmyndighetsfunktionen på luftfartsområdet samt flygplats- och flygtrafikledningsorganisationernam, m, hålls samman i ett verk. Vi kan därför inte tillstyrka en utredning somsyftar till eff avskiljande av myndighetsfunktionen i luftfartsverket från denrörelsedrivande delen. När det gäller reservafionerna om bibehållande av Brommasom statlig flygplats och användandet av för allmänflyg och visstsekundärflyg samt det särskilda yttrandet om bättre utnyttjande av Landvettersoch Stumps flygplatser, är ju detta frågor som tidigare ingående behandlats avriksdagen. Av den anledningen anser jag att ytterligare debatt om dessa frågorinte är av behovet påkallat. Bara en liten kommentar fill inlägg, där honbl, a, berörde flygplafsavgifterna för , Jag vill bara erinra om atf detnär trafikutskottet sammanträffade med SAS ledning infe framkomnågot från bolagets sida om aft avgifterna på skulle utgöra något hinderför atf SAS kunde använda sig av denna flygplats, I övrigt vill jag kort och gott hänvisa till vad somframhålls i utskottsbetänkandet. Med dessa korta kommentarer vill jag, herrfalman, yrka bifall till hemställan i trafikutskoftets betänkande 1984/85:26, investeringar, m. m. 104RUNE (): Jag vill bara göra en kort kommentar,sade att det vid utskottsbehandlingen inte framkom någonfingsom tydde på en diskriminering från SAS sida av - eller -flygplats. Jag har emellertid i min hand material som visar att detexempelvis på godssidan är dyrare att skicka ett kolli på från Landvetterdirekt fill än om man låter samma kolli omlasfas på flygplats,Def investeringar, m. m. skiljerhela , till direkfförbindelsen från nackdel. Jag menar attdetta är eft tydligt exempel. Ett annat exempel är, att om man skall flyga frånNorrköping fill , så blir det , dyrare om man låter färden gå överLandvetter i stället för , Def finns inget avståndsmässigt motiv för att det skullevara dyrare aft flyga över , men def är det faktiskt. Motsvarandeförhållanden gäller om man tittar på resor till etc. Även från SAS synpunkt borde det vara angeläget att istället för att koncentrera trafiken till se till att man klarar dentrafik man har. Det finns något som kallas Outlooks Resepanel, vilkenbestår av 300 affärsresenärer. Jag skall citera några av de synpunkter som denna panel har på olika flygplatser. Man skriver: "Undvik ! Dvs flerinternafionella direktflyg från och ," Man säger vidare: "Viktigtatt flygplatsen är bra, jag undviker ," Man säger också: "Flygernästan bara SAS, (inom ), Mycket missnöjd med SAS minskade service på vissa linjer, t ex ," Detta menar jag talar för att man från SAS sida bättre börutnyttja de gjorda investeringarna på och , Där finns en storreservkapacitet att utnyttja. 105GÖREL (): Med anledning av inläggom avgifterna på t, ex, och kostnaderna för hela flygsysfemet, vill jagupprepa vad jag sade: Flygplatserna utgör ett kosfnadsinfegrerat system. Vårt förslag om atf detta system skall skötas i bolagsformskulle innebära en ännu bättre fördelning och en bättre marknadsinriktning, Defskulle vara möjligt för ett bolag atf bedriva en ekonomiskt rikfig verksamhetpå ett helt annat sätt - det blir till fördel för både luftfarten,skattebetalarna, resenärerna och de anställda. Bolag betalar t, ex,egenavgifter, skatt, moms osv,, och det ger staten inkomster. Bolag bedömermarknadsekonomiska förutsättningar och lönsamheten i olika investeringar påett annat sätt än man gör inom offentlig verksamhet. De hyr t, ex, in tjänster,som kan göras effektivare av en entreprenör. De bedömer avkastningen ufifrånmarknadsekonomiska principer när det gäller investeringar. Avgifterna är utan tvivel högre på än på t, ex,, Jag vill i def sammanhanget hänvisa till trafikutskoffefs betänkande,som vi nu behandlar. Där påpekas att luftfartsverket bör sträva efter atf nåbalans mellan intäkter och kostnader och att när den balansen har nåttstaxehöjningarna bör ske i långsammare takt och i genomsnitt understiga denallmänna prisutvecklingen. Detta tyder på ett medvetande om hur taxesättningenpåverkar hela systemet. 106 (): trodde nog atf jag skulle säganågonting om avgifterna på frakter m, m. Jag har inte yttrat mig om det, utanjag sade atf när vi hade en sammankomst med SAS framkom ingenfing omflygplafsavgifterna på , Utskottet har tagit upp frågan om utnyttjandet avLandvetter och Stump, och jag ber atf få citera från utskottsbetänkandet: "Utskottet vill emellertid - i överensstämmelse medvad utskottet fidigare uttalat - senast i betänkandet /84:20 (s, 7) -understryka angelägenheten av aft SAS överväger åtgärder som syftar fill eftännu bättre utnyttjande av kapaciteten på och förutsätter atfregeringen och luftfartsverket med stor uppmärksamhet följer utvecklingen påLandvetter och tar de inifiativ som kan anses påkallade för aff ökautnyttjandet av flygplatsen," Därmed, herr talman, har jag ytterligare fastslagit att viär eniga om aft en bättre satsning bör ske både på och på , När det gäller diskussionen om biljettpriser på flygettror jag inte att talarstol är den bästa utgångspunkten för en sådandebatt. investeringar, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 a (avgränsning mellan myndighetsfunktioner ochrörelsedrivande enheter) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 86 förreservation 1 av m, fl, 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom. 4 (formerna för styrning av luftfartsverketsverksamhet och investeringar) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 130 förreservation 2 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 a (kommersiell verksamhet på flygplatserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf Clarkson m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (riktlinjer för finansiering av luftfartsverketsinvesteringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 5 avRolf Clarkson m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 8a (minskad reglering av den internafionellaluftfarten, m.m.) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 6 av m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 9c(bibehållande av som staflig flygplats) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 7 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. 8 protokoll 1984/85:150 Barns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhåll Mom. 9d (användande av för allmänflyg och visstsekundärflyg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 av RolfClarkson m.fl. - bifölls med acklamafion. Övriga momerU Utskottets hemställanbifölls. 1984/85:27Beredskap för civil luftfart m.fl. anslag (prop. 1984/85:100 delvis) 1984/85:23 Anslag fill räddningstjänst (prop. 1984/85:100delvis) 1984/85:58 Godkännande av eninternafionell konvention om harmonisering av gränskontroller av varor, m. m.(prop. 1984/85:182) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 21 § Barns ansvar för rättegångskostnader i mål omunderhåll Föredrogs lagutskottets betänkande 1984/85:41 om barnsansvar för rättegångskostnader i mål om underhåll (prop. 1984/85:163). 107PER (vpk): Med anledning av regeringens proposifion1984/85:163 om barns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhåll har defendast avgivits en motion. Def är jag själv som står för motionen, och jag farupp två frågor i samband med propositionen. Fortsattberedning med inriktning på förslag till med utgångspunkt iensamförälderkommitténs förslag. Tillkännagivandefill regeringen om en enhetlig terminologi i vad gäller ungdomar 15 - ochåren därefter. Båda yrkandena avstyrks av utskottet. Som framgår av propositionen anses barnet vara part imålet när det gäller mål om underhållsbidrag. Jag delar föredragandestatsrådets mening aff def ter sig stötande atf barn skall belastas med denvinnande motpartens rättegångskostnader, när barnet är den tappande parten.Genom den nu aktuella proposifionen och utskottets betänkande fas eff steg påvägen för att komma till rätta med detta problem, om betänkandet godtas avriksdagen. Detta löser emellertid infe problemet på eft meraslutgiltigt sätt. Jag anser def bäst att man söker finna en ordning därräffstvister om underhållsbidrag kan undvikas eller kan uppkomma endast iundantagsfall. tror jagskulle kunna nås om beredningen i regeringens kansli drevs vidare på grundvalav ensamförälderkommitténs betänkande. Lösningen skulle då kunna bli att ensamordnad administrafion upprättades för underhållsbidrag och bidragsförskott.Tvister skulle prövas inom försäkringskassorna och inte vid allmän domstol.Överklagande skulle kunna ske fill försäkringsdomstol. Åstadkommes en sådanlösning utgår jag ifrån att normeringen, som skall ligga till grund förbedömningar, blir generös mot alla parter och att överklaganden därför blirovanliga. En sådan ordning skulle ligga i linje med den besparingsiver somvisats inom domstolsväsendet under senare fid. säger föredragande statsrådet att någon lagstiftning ienlighet med kommitténs förslag på den punkten inte är aktuell.Min avvikande mening består i att jag anser att en fortsatt beredning borde skeredan nu. De terminologiska frågor som jag tagit upp -jag anser i lagar och offenfliga handlingar inte bör kalla personer barnoch atf ungdomar mellan skall benämnas just ungdomar- har fått enrätt posifiv skrivning i utskottets betänkande. Man utgår ifrån att de härfrågorna blir föremål för uppmärksamhet. Huvudsyftet med min motion var aft få de härfrågorna speciellt uppmärksammade. Det syftet har jag uppnått även om motionen-som näsfan alla andra mofioner - avstyrkts. Jag har därför nöjt mig med eftsärskilt yttrande i de här frågorna och har därför infe något annat yrkande änom bifall till utskottets hemställan. Barns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhåll 108LENNART (): Jag skall bara göra två korta kommentarer. Frågan om barns ansvar för rättegångskostnader hardiskuterats här i kammaren vid olika fillfällen under en följd av år. Detförslag som nu har möjlighet att bifalla tillgodoser i allt.väsentligt de synpunkter och önskemål som framförts i fidigare debatter. Mankan visserligen säga aft det nu aktuella förslaget bara är ett första steg. antydde - och jag kan hålla med om det - atf man mycket väl kankonstruera andra lösningar som går längre, ja, mer radikala lösningar, kanskeman t.o. m. kan säga. Men vilket sådant alternativ man än konstruerar kostardet rätt mycket pengar. I dagens stafsfinansiella läge, dar det finns så mångaangelägna saker aft prioritera, har majoriteten ansett atf vi inte nu kanprioritera förslag som går längre än det som förelagts . När def sedan gäller Per andra önskemål, attlagutskottet skulle göra ett uttalande om fortsatt beredning avensamförälderkom-mitténs förslag och de remissvar som har inkommit på denutredningen, vill jag säga atf utskottet inte förfogar över allt detmaterial som inkommit. Vi har infe någon fullständig inblick i allt detta materialoch kan följaktligen inte göra något uttalande. Jag tror aff det är enklok politik atf, som vi skriver i vårt betänkande, låta departementetfortsätta sitt beredningsarbete och sedan återkomma när man har vägt in enmängd olika synpunkter som man måste ta hänsyn fill när man bedömer allt detmaterial som föreligger. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. 22§ Nordiska ministerrådets kulturbudget Föredrogs kulturutskottets betänkande 1984/85:19 omnordiskt kultursamarbete m,m, (prop, 1984/85:194), Anf.109 (): Jag har begärt ordet för aft göra eff förtydligande tillkulturutskottets betänkande nr 19, Man skulle nämligen lätt kunna få intrycketatt ökar budgeten för kultursamarbete i med endast 100 000kr. Jämför man siffrorna med årets förslag, kan det se ut så. Deolika ländernas andelar av Nordiska rådefs budgetar bestäms emellertid genom ensärskild fördelningsnyckel. Denna fastställs och innebär attkostnaderna skall fördelas rättvist mellan länderna. Fördelningsnyckelnför 1986 har för del fastställts fill 37,, medan den för innevarandeår var 39,, Detta innebär atf skillnaden jämfört med vad vi bidrar med i årär större än de , som kan utläsas av betänkandet. Jag har velatklariägga detta, så att inget missförstånd skall uppstå. Självfallet yrkar jagbifall till utskottets hemsfällan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemsfällan bifölls. betänkande 1984/85:28 om stålindustrin, Anf.110 PER (): I näringsufskottets betänkande nr 28 behandlas ett antal motioner om stålindustrin,Def är först ett antal vpk-motioner rörande , järnsvampsverk,funnplåtscentmm i samt omstrukturering av specialstålsindustrin.Motioner med liknande lydelse har behandlats av kammaren ett antal gångerfidigare. Jag kommer därför aff i mitt anförande koncentrera mig på den mofionsom behandlar hävande av förbudet mot export av skrot. Förbudet mot export avskrot tillkom 1927, Orsaken därtill går egentligen fillbakaså långt som till Versaillefreden, då ålades i krigsskadestånd attexportera skrot till subventionerat pris till , Det krigsskadeståndet varslutfört , I samband därmed begärde man från svensk stålindustri att ettförbud mot export av skrot skulle införas i temporärt under ett antalmånader för att man därmed skulle undvika en alltför stor export till avskrot från , Detta förbud har kommit aff förlängas och är fortfarande ikraft. Vi bedömer detta såsom en mycket ofidsenlig reglering av marknaden, somi dag återfinns i tämHgen få länder. Ett totalförbud mot export av skrot finnsi dag endast i , och , Vi är medvetna om att det finns enbegränsning av export av skrot även från vissa av länderna inom EG, Def gällerframför allt , och , Men i övrigt förekommer en handel medskrot över gränserna. Vi tycker därför aft def nu är tid aft genomföra enstegvis avreglering av den skrotreglering i form av exportförbud som har. Genom förbudet mot export av skrot har vi internt inomSverige fått eft något högre skrotpris än i många av våra konkurrentländer. Detinnebär en form av kartellbildning, där Järnbruksförnödenheter sköterupphandlingen av skrot gemensamt för järnbruken. Därmed finns endast en köpare. Får man en något högre prisnivå på skrot som mer rimmarmed den internationella nivån kommer det att bli mer lönsamt aft samla inskrot. Det kommer också att medföra en förbättring av miljön. Dessutom talarmycket för att man kommer att kunna öka mängden av skrot som faller i Sverigeför återanvändning inom stålindustrin. Vi tycker även att def innebär ettegenvärde i sig med en fri marknad även när det gäller handel med stålskrot. Vi vill även peka på aft de omtalade riskerna för atf manfrån skulle komma att exportera betydande mängder skrot ändå ärtämligen små, Så stor är nämligen inte skillnaden i prisnivå mellan ochvåra närmaste grannländer. Dessutom är skrotet relativt sett per tonutomordenfligt dyrbart att transportera. Bara detta i sig försvårar handeln somsådan; Ytterligare ett mofiv för att avveckla exportförbudet äratt konkurrensen från alternativa råvarukällor för stålverken, exempelvisjärnsvampsverken, kommer att försvåras med ett fortsatt exportförbud för skrot,i och med atf man inte får ett rimligt konkurrensförhåflande tillvärldsmarknadspris meHan järnsvamp och skrot som alternativa råvaror, I detavseendet tycker jag personligen att vpk:s agerande i utskottet, som redovisasi form av reservationer, förefaller något inkonsekvent. Man pläderar hårt förjärnsvampverk men vill bibehålla exportförbudet för skrot,