prot · G809126 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är detta som är karakteristiskt försocialdemokratisk rundgång. Det är detta vi har varnat för, därför att det blirbarnfamiljerna som förlorar på den socialdemokratiska rundgången. Det är det vivill ändra på, och det är därför vi har lagt konkreta förslag . Vi vågarredovisa vår uppfattning och redovisa den öppet och ärligt i olika sammanhang. 85:ULLA TILLÄNDER (c) replik: När det gäller den aviserade propositionen,så har den påtagliga brister på viktiga punkter. För det första innebär den en fortsatt alltför ensidigsatsning på kollektiv barnomsorg. Det brister alltså fortfarande då det gällermångsidighet och valfrihet. För det andra försöker man göra anrättningen litetsmakfullare genom att garnera den med omsorgsformer som man hitintills harbekämpat. Förändringen tycker jag verkar en smula hastigt påkommen, och därförkänner jag mig inte helt övertygad om uppriktigheten . För det tredje: När man bollar med siffror och nämnerbelopp på 5 miljarder och kanske däröver, så har man ändå ingen förståelse förbehovet av en vårdnadsersättning, som är ett så väl dokumenterat önskemål frånså många föräldrar. Dessutom är det så, att när socialdemokraterna nu talar omfull behovstäckning, så är det / huvudsak daghem det gäller. Man nämner förall del familjedaghem också, men jag skulle ändå vilja fråga familjedaghemmen verkligen bli en likvärdig omsorgsform jämfört med Om man avläser den socialdemokratiskainställningen till familjedaghem, såsom den har presenterats här i ,finner man att socialdemokraterna inte ansett att familjedaghemmen ärlikvärdiga. Den inställningen är också lätt att avläsa i vissasocialdemokratiskt styrda kommuner, t. ex. i min hemkommun . Jag vill därför fråga: Kommer man i fortsättningen attbetrakta familjedaghemmet som en jämbördig form och tillåta denna minimalavalfrihet? Blir svaret ja, då är det en förändring som måste uppfattas som entillnyktring. Jag menar alltså att familjedaghemmen inte bara skall varatillåtna som undantag för barn med speciella behov. Enligt förslaget skall man ju bygga ut den kommunaladeltidsförskolan för 4- och 5-åringar. Hur kommer det då att gå för alla dealternativa förskolor-jag tänker på Montessoriskolorna och Waldorfskolorna ochkristna förskolor - som tar emot 4- och 5-åringar? Kommer man attbehandla dem med samma ointresse och samma njugghet som de behandlades med ipropositionen om allmän förskola för 6-åringar? Det förändrades visserligensedan under riksdagsbehandlingen, men i propositionen behandlades dessa skolormycket negativt. Barnomsorgen, m. m. 86INGA (vpk) replik: Jag skulle vilja något kommentera frågan ominternationella adoptioner. Att adoptera ett barn från kostar uppemot 50 000kr. och att adoptera ett barn från kan kosta . Men dennormala kostnaden för att adoptera ett barn från utlandet ligger på . Hur man än räknar och vilka summor det än rör sig om, så är detofantliga belopp, och den största posten är resekostnaden. Med de höga adoptionskostnader som förekommer är detinte möjligt för andra än mycket välsituerade familjer att adoptera barn frånutlandet. Och nämnden för internationella adoptioner skriver på det här sättettill regeringen: "Om internationella adoptioner inte skall bli enmöjlighet bara för de ekonomiskt starka måste ett stöd för att minskakostnaderna i samband med sådana adoptioner riktas direkt till den enskilde somadopterar. Nämnden hemställer därför att regeringen för ändamåletlåter utreda frågan om ekonomiskt stöd för att minska den enskildes kostnader isamband med adoption av ett utländskt barn." Vpk har i motion föreslagit stöd tilladoption av barn. Vi har föreslagit att det ekonomiska.stödet skulle kunna utgådels som ett ekonomiskt bidrag, dels i form av ett lån till de familjer somönskar adoptera barn. har utskottet i praktiken biträtt vpk-motionen, ochäven andra motioner som väckts i samma fråga, och jag utgår från att regeringenuppmärksammar vad socialutskottet här sagt. Detta är .verkligen en viktig frågaför de familjer som berörs, och det är väsentligt att vi får ner kostnaderna förinternationella adoptioner. Jag utgåralltså från att regeringen uppmärksammar frågan. Nr 126 Anf. 87 () replik: Till ilngemar vill jag säga att med det här 24 april1985 provisoriska förslaget blev detfaktiskt den kraftigaste barnbidragshöjningen någonsin.Det är underligt att och de övriga borgarna inte Barnomsorgen förrän på valnatten upptäckte attbarnfamiljerna hade en bekymmersam f fn situation, trots att det var underde sex borgerliga åren som de verkliga bekymrentillkom - det var då reallöneminskningarna kom. , Utskottet har sagt helt klart, att utredningen om detfortsatta familjestödet skall bedrivas förutsättningslöst. Någon av talarna tog upp frågan om vårdnadsbidraget. Omman lägger till ett vårdnadsbidrag blir det ju bara ett ytterligare lapptäckepå familjepolitikens område. Vi måste låta den sittande utredningen idepartementet få arbeta förutsättningslöst för att finna en bra lösning. I det förslag som jag läste upp hade jagtagit hänsyn till finansieringen med höjning av skatt med olika basenheter. Jaghade också tagit hänsyn till ett slopat förvärvsavdrag. En barnfamilj därmannen är industriarbetare med . i inkomst medan hustrun har 45 000kr. i inkomst har faktiskt fått en höjning. Den är inte så stor - . Menom makariia har två barn så har deras höjning blivit . Hårde tre barn,har höjningen blivit . säger att deras alternativ är skattesänkningaroch vårdnadsbidrag. Av finansutskottets betänkande 10 framgår klart attinkomsttagare med en inkomst på . inte kommer att få någon sänktinkomstskatt. Men för en inkomsttagare med ca . i inkomst kommer, närförslaget är fullt genomfört, inkomstskatten att bli . Enlåginkomsttagare kommer med moderata samlingsparfiets förslag att fåinkomstskatten höjd med ca . till följd av att det kommunalagrundavdraget minskar. Han kommer också att få inkomstskatten höjd på grund avatt skattereduktionen för fackföreningsavgiften slopas och på grund av alla deövriga försämringarna. Det står helt klart att läsa i finansutskottetsbetänkande 10 s. 51. När det gäller beslutet om ekonomiskt stöd tilladoptionsföräldrar förutsätter jag att socialministern läser vad utskottet harskrivit och att han tar hänsyn till detta. 88 (): Vi moderater har vid många tillfällenkritiserat det statsbidragssystem för barnomsorgen som gäller. Vi uppreparvår kritik såväl i partimofionen som i reservation till socialutskottetsbetänkande 23. , anser vi också, skall statsbidragen till barnomsorgenavvecklas och ersättas av grundavdrag för barn, vårdnadsersättning ochavdragsrätt för nödvändiga barntillsynskostnader samt en väl utformadkommunalskatteutjämning. Vi kräver att ett statsbidragssystem för barnomsorgenskall uppfylla följande krav: förskole- eller skolbarnsomsorg får integynnas på bekost- 106 nad av enskilda alternativ ellerfamiljedaghem. När de kvalitetskrav som alltidmåste ställas är uppfyllda skall enligt vår mening kommunerna vara skyldiga atträkna in de enskilda förskolorna i barnomsorgsplanen. Deltidsförskolan skall berättigatill statsbidrag motsvarande heltidsförskolans. Statsbidragen får inte utformas såatt lång daghemsvistelse medför ett oproportionerligt stort statsbidrag i förhållandetill kortare vistelsetid. Anslagsutrymme måste medges förinförande av en vårdnadsersättning från . Det system vi har brister i samfliga dessa avseenden.Det innebär styrning av barnomsorgen mot kommunala daghem och diskriminering avalternativ barnomsorg och familjedaghem. Familjerna kan inte välja denomsorgsform som de anser bäst. Alternativa vägar att driva och finansierabarnomsorg försvåras. Men mångfald, alternativ och valfrihet har ju aldrigvarit viktigt för socialdemokraterna. Deras politik ger valfrihet bara för demsom kan köpa sig valfrihet. Vi moderater syftar till valfrihet för alla. Vi anser att det är hög fid att myndigförklara familjernagenom att ge dem största möjliga frihet att välja livsform, arbetsfördelning,hur man vill fördela och kombinera vård och omsorg i hemmet med förvärvsarbete,vilken barnomsorg man vill ha och vilken pedagogisk inriktning man vill ha påsina barns förskola och skola. Familjerna måste kunna välja. Våra uppgifter sompolitiker är att stötta familjen, uppmuntra alternativ och mångfald. Men dåkrävs att skatte- och bidragssystemen inte styr familjerna. Det krävs enreformering av familjebeskattningen så att den bygger på hur många som skallleva på inkomsten. Det är den viktigaste familjepolitiska reformen. Envårdnadsersättning är ett annat viktigt inslag. Det är också nödvändigt att stimulera mångfald ibarnomsorgen. har vi praktiskt taget kommunalt monopol på barnomsorgensområde. Den dyra kommunala barnomsorgen går inte till dem som är i störst behovav samhällets barnomsorgsstöd. Den kommunala barnomsorgen är ju utan jämförelsedet största familjepolitiska stödet, men det kan främst utnyttjas avvälutbildade familjer med få barn i tätort. Flerbarnsfamiljer, ochfamiljer i glesbygd har sämre möjligheter att utnyttja detta stöd. Dessutom har man i opinionsundersökningar konstaterat attungefär av svenska folket vill ha bättre stöd för att själva kunna ta handom sina barn i hemmet. Statsbidragssystemet diskriminerar den enskildabarnomsorgen och de enskilda förskolorna. De enskilda förskolorna får betydligtlägre statsbidrag, om de nu får något alls. Dessutom har de svårare att fåkommunalt stöd. Barnomsorg driven i företagsform får inget stöd alls. Vi moderater förstår inte det socialdemokratiska sättetatt tänka och resonera i fråga om barnomsorgen. Många barnfamiljer vill habarnomsorg. De kommunala barnomsorgsplatserna räcker inte. Dessutom är de fördyra både att bygga och driva. Vi vet att alla familjer inte vill ha kommunalbarnomsorg utan någon annan form av barnomsorg. Vi vet att många familjer villha alternativ pedagogik. Vi vet att inte alla barn passar på Barnomsorgen, m. m. Barnomsorgen, m. m. kommunalt daghem och att det i glesbygd är orealistisktatt bygga daghem. Vi vet att många familjer vill ta hand om barnen i hemmet. Vi har frågat varför ni socialdemokrater intevill ge barnfamiljerna valfrihet. Varför vill ni inte utforma statsbidraget såatt det är rättvist och neutralt när det gäller tillsynsform och huvudman?Varför vill ni inte utforma ett system som är rättvist för dem som vill vårdasina barn i hemmet? De barnfamiljer som tar hand om sina barn hemma får ingetstöd, medan den kommunala barnomsorgen subventioneras med stora summor. Detupplevs också som orättvist av de föräldrar som vill ha sina barn i enskild barnomsorgatt inte den barnomsorgen får ett rättvist stöd. Statsbidraget måste utformas så att det är rättvist ochneutralt när det gäller omsorgsform och huvudman. Då stimuleras alternativabarnomsorgsformer och förskolor, föräldrakooperativ, förskolor drivna avkyrkor och ideella föreningar, entreprenadverksamhet osv. Då stimuleras ocksåföräldrar att engagera sig och ta initiativ till glädje och nytta för barnen,är ju mycket större i enskild verksamhet än i kommunal.Enskild barnomsorg är dessutom billigare än . Den ger fler platser tilllägre kostnader än samhällets barnomsorg. Att informerarkommunerna om enskild och alternativ barnomsorg såsom sägs i reservation 16 ärmycket viktigt. Vi måste i finna nya vägar på alla områden ochstimulera till nya lösningar. Vi måste stimulera tillkonstruktiva idéer som kanutvecklas till bra barnomsorg för våra barn. Familjedaghemmen spelar en stor roll i barnomsorg ochskolbarnsomsorg som alternativ och komplement både i tätort och glesbygd, inteminst för dem som har obekväm arbetstid. Statsbidragssystemet får intemissgynna familjedaghemmen. Förskolan för sexåringar betyder mycket för barnenspersonlighetsutveckling och träning inför skolstarten. Sexåringarna behöverdeltidsförskolan, den allmänna förskolan, men utgår inte statsbidrag förden. Det är i stället stor risk att kommunerna slussar över. Trots att korttidsdaghem kostar betydligt mer per barn ändeltidsförskolan blir det billigare för kommunerna. Det här innebär attsexåringarna riskerar att gå miste om den viktiga träningen inför skolstarten. Statsbidragssystemet får inte heller styra barnen tilllånga dagar på daghem. Det är fel när statsbidrag gör det lönsamt förkommunerna att hålla barnen kvar eller att försöka skriva in dem så lång tidsom möjligt. Det kan framföras mycken kritik motstatsbidragssystemet. Huvudkritiken är att det inte ger familjerna valfrihetatt välja den barnomsorg de anser bäst för barnen, Inte heller ärstatsbidraget rättvist mot den som vill vårda sina barn hemma eller väljaalternativ enskild barnomsorg. Socialdemokraterna har återigen haft möjlighet isamband med våra motionskrav att visa att man lyssnar till människors krav påfrihet och valfrihet. Men man står fast vid ambitionerna att styra barnomsorgenmot omsorg på institution. Man säger nej till ett statsbidrag som ärhelt neutralt beträffande omsorgsform och huvudman. Socialdemokraterna säger också nej till att anslaget tillbarnsomsorg skall ge utrymme för vårdnadsersättning. Vårdnadsersättningen ärviktig för familjernas valfrihet. De kananvända den till att betala för valfribarnomsorg - hemma, eller enskild. har vi kunnat läsa i tidningarna attsocialministern kommer att föreslå förbättrade statsbidrag till barnomsorgen,har här angivit något av innehållet. Därutöver har vi ingentingfått veta inför denna kammardebatt. Ingenting har uppgivits om finansieringenav förslagen. Det är ett bevis på ringaktning för attsocialministern inte är här för att presentera förslagen i denna debatt som jujust handlar om barnomsorgen. Men ingenting av vad som rapporteras omsocialministerns förslag tyder på en ökad valfrihet, att den som själv vill tahand om sina barn skall behandlas rättvist. Den grundläggande orättvisan ifamiljepolitiken består ju i att familjen inte har möjlighet att välja sittsätt att leva, sin arbetsfördelning och hur de vill ta hand om sina barn. Den orättvisan gör socialministern tydligen ingenting åt.Barnomsorgen skall även i fortsättningen vara en angelägenhet. Även omvissa förbättringar i statsbidrag för föräldrakooperativ och deltidsförskolaenligt uppgift kommer att föreslås, sätts valfriheten även i fortsättningen påundantag. Jag vill fråga socialdemokraterna: Vad ger ni för beskedtill de föräldrar som själva vill ordna sin barnomsorg, som själva vill ta handom sina barn i hemmet? Vad ger ni dem för rättvisa? Skall föräldrar tvingasförvärvsarbeta för att få del av det familjepolitiska stöd som utgår i form avbarnomsorg? Jag vill härmed yrka bifall till dereservationer vid socialutskottets betänkande nr 23 som har moderata namn. Den moderata reservationen vid betänkande 17 gällerbarnmiljörådet. Vi moderater har vid ett flertal tillfällen sagt att vi inteanser att det behövs en central förvaltningsmyndighet för att sköta uppgifteroch frågor rörande barns miljö och barns säkerhet. Vi har framförtatt en minst sagt ansträngd statsbudget inte bör genom särskilda anslagbelastas med kostnader för uppgifter som lika väl kan ombesörjas av andra. Deuppgifter som barnmiljörådet har är viktiga, men de bör övertas avsocialstyrelsen i den mån uppgifterna inte kan utföras genom den kommunalasocialtjänsten. Jag yrkar således bifall till reservation 2vid socialutskottets betänkande 17, Barnomsorgen, m. m. 89ANITA () replik: Om barnomsorgen byggs ut får alla barn rätttill plats, och det gäller då även dem vilkas föräldrar har obekväm arbetstid.Det är främst av det skälet som LO-grupperna har svårt att få plats i daghem.De får tillgång till den kommunala barnomsorgen genom familjedaghem, och jagtycker att vi har hört familjedaghemmen lovprisas som ett fullvärdigtalternativ. Familjedaghemmenkan bli ett väldigt bra komplement, om man ger Barnomsorgen, m. m. personalen där en utbildning och om man bygger ut enkompletterande verksamhet. Det förslag som regeringen kommer att presentera ger svarpå väldigt många av de frågor som tog upp. Jag får än engång beklaga att regeringen inte hade förslaget färdigt till som manhade aviserat, men det berodde på utvärderingen. är den klar, och man harkommit överens med kommunerna. Det förslag som jag tror att Ann-CathrineHaglund har fått i ett pressmeddelande från tar uppväldigt mycket av de frågor som hon berörde, säger att privata daghem kan drivasbilligare. Det är väl inte konstigt om de kan bedrivas något billigare,eftersom det är kommunerna som får sköta hela administrationen och ta hand omde barn som måste ha ett särskilt stöd och därför behöver extra åtgärder. Jag tror att när hon har fåttpropositionen kommer att känna sig ganska till freds med det förslag somsocialministern framlägger. 90INGA (vpk) replik: Det var med anledning av vad Ann-CathrineHaglund sade om att många familjer vill vårda sina barn i hemmet som jagbegärde replik. De siffror som vi har och de undersökningar som har gjortsunder visar att det faktiskt inte är så, av de kvinnor somhar barn i förskoleåldern förvärvsarbetar, och enligt en färsk undersökningsäger två tredjedelar att de förvärvsarbetar därför att de faktiskt vill göradet och inte med huvudorsaken att de ekonomiskt är tvingade till det. Man villarbeta, man har utbildning för det och man får utbyte av det. Därför tycker jagatt det här påståendet är i överkant. Om man väljer att vårda sitt barn i hemmet skall manförstås få göra det, men jag tycker att det är fel att bara uttrycka det på detviset. Jag vill också understryka att utbyggnaden av barnomsorgenär en angelägenhet. Att det har byggts så många familjekooperativadaghem beror ju på att den kommunala barnomsorgen har varit så uruselt utbyggd,bl, a, i och , Bygger man ut den kommunala barnomsorgen, blirinte heller behovet av föreningsdriven eller kooperativ barnomsorg så stort. Allra sist: Det talas så mycket om att det är en så finverksamhet på de föräldrakooperativa daghemmen därför att föräldrarna engagerarsig så mycket. Jag kan inte förstå varför det skall vara svårt eller omöjligtatt få det fina engagemanget bara därför att verksamheten bedrivs i kommunalregi. Det måste ju gå att förena, och det finns också långtgående planer på enreell föräldramedverkan inom barnomsorgen. Jag tycker det är väldigt viktigtatt den kommer till stånd. Det är viktigt för barnen, det är viktigt förpersonalen och det är viktigt för föräldrarna att få ett inflytande överbarnomsorgen i vardagslivet. 91ANN-CATHRINE () replik: Om barnomsorgen byggs ut blir det valfrihet,säger . Men det beror först och främst på hur den utbyggnadenskall finansieras. Skall den finansieras genom att skatterna höjs, blirvalfriheten mindre för barnfamiljerna, eftersom de drabbas hårt avskattehöjningar. Och hur blir det med valfriheten för dem som väljer attvårda sina barn hemma? Det är faktiskt många föräldrar som vill ta handom sina barn i hemmet under småbarnsåren; om det sedan är mamman som stannarhemma eller pappan eller om det sker genom att man går ned i arbetstid på olikasätt kan vara osagt, eftersom det är familjen som skall välja hur det skallgöras. Vad händer med dem som vill ha alternativ eller ideellbarnomsorg? I det knappa pressmeddelande som vi har fått och itidningsuppgifter talas det om att föräldrakooperativen skall få ökat stöd, menvad händer med alla de andra ideella daghem som finns- , 'Waldorfosv.? Skall de få stöd, eller skall de vara lika njuggt behandlade som ? Vi måste faktiskt få veta litet mer om det här förslaget.Anita beklagar att propositionen inte har kommit, och jag tycker attdet visar ringaktning för debatten här i kammaren att vi inte har fåttförslaget i dess helhet, eftersom det rör precis de frågor som vi debatterarhär. Jag vill också instämma i vad sade förut,nämligen att det verkar vara en hastig förändring av inställningen hossocialdemokraterna. Om den är fullständig är det naturligtvis att välkomna, menman kan inte bli annat än tveksam när man vet hur stort motståndet har varittidigare mot familjedaghem och ideella daghem. Det står ändå klart ipressmeddelandet att barnomsorgen är en angelägenhet. Detta gör ocksåatt man blir tveksam till om föräldrarna får någon frihet att välja andraalternativ. Till skulle jag vilja ge ett litet råd: Läsgärna 'och "Bilden av -studier av nyheter och nyhetsideologier i TV, radio och dagspress 1985",Där finns klart redovisat att av svenska folket vill ha bättre stöd för attt, ex, själva kunna ta hand om sina barn. Detta att alla vill ha sina barn ikommunal barnomsorg är faktiskt något av en myt . Barnomsorgen, m. m. 92ANITA () replik: Propositionen kommer - den är inte klar . Tyvärr skedde det som så ofta skedde , att det uppstod läckor i departementet. Därför ansåg socialministern detvara nödvändigt att gå ut med ett pressmeddelande och tala om vad som skullehända avseende barnomsorgen. Det är så, , att de förskolor,daghem och enskilda föräldrakooperativ som får statsbidrag även ifortsättningen kommer att omfattas av statsbidragssystemet och få samma stödsom den kommunala barnomsorgen. När det gäller finansieringen har man gjort upp det medkommunerna. Förslaget kommer att presenteras i propositionen. Vi får avvaktaoch se vad som står där. I propositionen kommer också att tas upp olikakvalitetsfrågor. Till IngaLantz kan jag säga att det pågår ett utvecklingsarbete. Barnomsorgen, m. m. Regeringen har avsatt 30 miljoner till utvecklingsarbeteinom barnomsorgen. De medlen utnyttjas mycket flitigt av kommunerna, 93 INGA (vpk) replik: Man skall se uttalandehär , och i många tidigare debatter, som ett uttryck för hennes egen ochhennes partis egentliga ståndpunkt när det gäller barnomsorg. Man äregentligen motståndare till barnomsorg. Det kommer klart och tydligt tilluttryck i arbetet ute i kommunerna på att lägga fast utbyggnadsplanerna osv.Alltid bromsas förslagen av . Om man till nöds går med på någonkommunal barnomsorg, skall man prioritera deltidsförskola - den tidigare lekis- öppen förskola och kommunala familjedaghem. Man vill alltså satsa på enprivatiserad barnomsorg, inte på en kollektiv barnomsorg. Från vpk ser viutbyggnaden av barnomsorgen som ett sätt att ge barnen social omvård ochpedagogisk verksamhet. Dessa vill vi förena i en heldagsomsorg. Sedan tycker jag också att det skall påpekas att deundersökningar som gjorts - sådana görs av och till i kommuner och i störresammanhang - visar att föräldrarna inte vill ha familjedaghem eller enprivatiserad barnomsorg utan vanliga daghemsplatser. Målet måste vara - detskall också poängteras-för alla familjer och alla kvinnor att kunna förenaförvärvsarbete, rätten till egen ekonomi med barn och familj. Där kommer alltsåjämställdhetsarbetet in i bilden. Det är det mål man måste ha för ögonen. Därtror jag inte alls att och jag på något vis är överens,utan vi har diametralt skilda åsikter om målet för barnomsorg och jämställdhet. 94 () replik: Jag tycker att socialministern borde ha varithär eftersom det blivit läckor, som sade, för att ge svar på allafrågor. Jag noterade att sade attföräldrakooperativen skall få samma statsbidrag som . Hur blir det då med årsarbetarbidraget?Jag noterade vidare att jag inte fick något besked när det gäller barnomsorgsom drivs i ideell regi. Vi kan inte hurra för ett förslag, ,förrän vi har läst det och vet hur det skall finansieras, så att det inte fårnågra negativa effekter. Till vill jag säga att vi inte är motståndaretill barnomsorg. Vi är för valfrihet för familjerna. Vi tycker attvarje enskild familj skall kunna välja hur den vill leva, hur den vill fördelaarbetet och vilken barnomsorg den vill ha. Familjer är olika, och barn ärolika, och alla lösningar passar inte alla familjer. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 95ROSA ÖSTH (c): betänkande 23 gäller bidragtill den kommunala barnomsorgen och en del andra frågor som rör det härområdet -verksamhetsformer, kvalitet, information, osv. Ofta när barnomsorg diskuteras handlar det mycket ompengar och bidrag, men det behöver inte betyda att man läggerkvalitetsaspekterna åt sidan.