prot · G809156 · 1984-12-31 00:00:00 — Ja,det torde inte föreligga någon brist på uppslag och program frånlänsmyndigheterna, tvärtom, men vad länsmyndigheterna behöver är resurser föratt förverkliga dessa. har ju, som jag inledningsvis nämnde,klart uttalat atf för en bättre utveckling behöver vi kraftigastimulansåtgärder, framför allt i inlandet. Jag får därför yrka bifall tillreservation 69, Slutligen,herr talman, vill jag med några ord beröra systemet med nedsättning avföretagens socialavgifter i . Regionalpolitiken m. m. kandessa pengar användas på eft bättre sätt. För det första är det tveksamt omdetta stöd över huvud taget gett något enda nytt arbetstillfälle i berörtområde. För det andra är def helt klart atf detta stöd är till nackdel förVästerbotten, främst för de kommuner i länet som gränsar till ,Enligt min mening borde dessa pengar ha överförts till anslaget Regionalautvecklingsinsatser, UllaOrring kritiserar också detta i sitt anförande, men hon drar en helt felaktigslutsats, enligt min mening, när hon förespråkar en utvidgning av detta område.Då måste det väl, , bli nya gränskommuner som får nackdelar? Är detdå inte bättre att slopa tanken på nedsatta avgifter och i SfäHet lägga de 360miljonerna på länsanslaget? Jag tror att de skulle göra mycket större nyttadär. Anf.100 () replik: inlägg ger belägg för den bild som jag gav avbefolkningssituationen i inlandskommunerna, inte bara i utan ipraktiskt taget hela stödområdet. Han kom också fram till att det är nödvändigtmed kraftfulla åtgärder för att råda bot på förhållandena, och det håller jagmed om. Därför hoppas jag att vpk stöder förslag till sänkning avarbetsgivaravgifterna i stödområde A och de krav som vi har på ökade medel tillutvecklingsfonderna och till länsanslaget, kom sedan in på FoU-verksamheten och menar att jag visar en uppgivenattityd. Det har jag svårt att förstå. Jag sade i mitt inlägg atf det ärnödvändigt att man från statens sida går in kraftfullt och stöder uppbyggnadenav näringslivet i det här området, och inte bara i de större orterna utan ocksåi glesbygden. är det svårt när det gäller det privata näringslivet därföratt den struktur näringslivet har i är sådan att det finnsväldigt få framtidsorienterade industrier i området. Man måste alltså, som jagser det, med statliga medel försöka förändra infrastrukturen. Jag är alltsåberedd att stödja den typen av satsningar. Jag nämnde också i mitt anförande nödvändigheten avatt använda investeringsfonderna på ett effektivare och bättre sätt än vad somsker . Där tror jag det finns mycket att göra, och då får man också meddef privata näringslivet i satsningarna. 101 ()replik: ställde en direkt fråga fill mig om löntagarfondernasmöjligheter att medverka i skogslänens näringslivsutveckling, erinra sig atf jag skulle ha sagt att hade vi haft löntagarfonderskulle vi kanske ha kunnat rädda Hörneforsfabriken för . Jagtror att debatten om löntagarfonder och hörde ihop' med detalternativ som först var aktuellt, nämligen att ersätta NCB-produkfionen iHörnefors, Då hade vi det elände som vi ofta drabbas av i skogslänen, nämligenatt det inte fanns något privat kapital som man var beredd att satsa i detområdet. Projektet stöp i brist på kapital. Jag hoppas och tror att detalternativ som löntagarfonderna kommer att utgöra på kapitalmarknaden kanvara till fördel för näringslivet i vår del av landet. också påståenden om p, inoc löntagarfondernas roll iregionalpolitiken. Om jag hörde rätt refererade en delsynpunkter som kommit fram i debatten utan att de , . därmed var hans egenåsikt. m. m. När det gällerJohn fråga om styrmedel vill jag säga att jag redan i mitt anförandeframhöll att om vi skall få en möjlighet till utveckling av näringsliveti skogslänen i samma takt som näringslivet i andra delar av landet utvecklasi, kommer vi, tror jag, att behöva styrmedel och inte bara morötter att lockaprivat näringsliv med. Vi måste ha styrmedel som kan styra verksamhet dit därvi har arbetskraft. Vi får inte ta för givet att arbetskraften skall flyttadit där storföretagen vill ha jobben, utan storföreta-. gen får finna sig i attflytta dit där ledig arbetskraft finns, Anf.102 () replik: frågade om det inte skulle uppstå nya gränsfall omfolkpartiets förslag gick igenom. Jag tycker vi från har varitkonsekventa i den här frågan. Vi har sagt att stödområde A är det område somskall ha en nedsättning av socialförsäkringsavgifferna. Folkpartietsgmndinställning är också den att vi skall hjälpa de svagaste kommunerna och demänniskor som har det mest besvärligt. Vi tycker att kustkommunerna iNorrbotten kan klara sig utan en nedsättning av avgiften, 103 (vpk) replik: Det är mycket möjligt att vi är överens om att det behövs kraftfullaåtgärder, , Men jag vet inte om det är en kraftfull åtgärd aftsänka arbetsgivaravgiften. Jag tror det är en bättre användning av de pengamaatt lägga ut dem på länsanslaget. Närdet gäller forsknings- och utvecklingsverksamhet litar tydligen mer på staten - och det skall han ha ett erkännande för -än på denprivata industrin. Återigen säger nämligen att man skall lita påstaten och att det är svårt att få den privata industrin att ta sitt ansvar fören satsning på forskning och utveckling, Ilikhet med tror jag att man måste skaffa sig de styrmedel sombehövs för att industrin skall ta sitt ansvar i , Vi måste betänkavilka värdefulla råvarutillgångar som exploateras i denna landsända utan att vidär får en utveckHng av nya produkter och en industri som bygger på förädlingav dessa råvaror. Närdet gäller löntagarfondema avstyrker ni ju, , vårt krav att man skallanvända dem som ett instrument i regionalpolitiken för att få nyaframtidsindustrier till , Vi har tyvärr skilda åsikter om hur dessafonder skall användas. Vadsom nu sker är att man satsar på aktieköp, och då vänder man sig till de stora börsnoterade företagen. Vi anser att fonderna i stället skall användas för regionala insatser, t, ex. Norrfonden i , yx,5 Det är väl ändå på det sättet att kommunerna istödområde A, som talar om, gränsar till några kommuner; det är välingen ö ute i havet? De problem som uppstår i i gränskommunernamot kommer att uppstå i gränskommunerna även om vi utvidgar området.Erkänn att det är vettigare atf satsa de här 360 miljonerna på länsanslagen! Anf.104 () replik: Nej, det erkänner jag verkHgen inte, , Jag tycker detskall bli en besvärande situafion för aft komma hem ochdeklarera den här inställningen, då han vet hur svårt våra inlandskommuner hardet: , , och många fler. Men jag tror att vi får göra uppdenna fråga på hemmaplan. Jag anser atf folkpartiefs inställning här har varitglasklar. Vi har förordat stödområde A, och def är en riktig bedömning, 105 (vpk) replik: har inte någon replikrätt kvar och kan inte svara mig, menjag måste ändå säga att denna satsning i genom att sänkaarbetsgivaravgiften mig veterligt infe har gett några nya jobb. Det är heltklart. Jag tycker att den prövotid vi har haft nu är tillräcklig för att dra slutsatsenatf dessa 360 milj, kr, kommer att ge många arbetstillfällen i våra län, om deplaceras i länsanslaget. För det är ju den erfarenhet vi har att det ärdetta glesbygdsbidrag som gett de nya arbetstillfällena, och framför allt delångsiktiga arbetsfillfällena. Jagtror atf har helt fel när hon säger att vi bör utöka dettastödområde och sänka arbetsgivaravgifterna även i . Jag tror attfolkpartiet är ute och cyklar nu som i många andra sammanhang. Tredje vice falmannen anmälde aft att tHl protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 106PER-RICHARD MOLÉN (m): i anslutning tHl den regionalpolitiska propositionenframlade jag tillsammans med mina moderata kolleger i de fyra norra länen enmotion som utmynnar i att regeringens förslag avvisas av riksdagen.Regionalpolitiken bör bh föremål för en ny utredning. fram tiU 1986kan den nuvarande regionalpolitiken tillåtas gälla. Fleraav de gmndläggande värderingarna och synpunkterna - om dock icke aHa - i vårmotion delas av moderata samlingspartiet. Jag känner därför inte något behov avatt yrka bifall till motionen, utan är nöjd med den behandHng den indirekt fåttav de moderata ledamöterna i arbetsmarknadsutskottet. Underett 20-årigt arbete i näringsHvet i ett av Norrlandslänen, har jag haft bådeglädjen och sorgen att följa de regionalpolitiska satsningarna ända sedan derasstart , Jag kan därmed utan aft förhäva mig påstå att jag har en hel del praktiskaerfarenheter av regionalpoHtiken, som det kan vara av värde att fa fram, Regionalpolifikenhar i huvudsak varit framgångsrik av allmän tillväxt i , Meden krympande industriell sektor, grundad bl, a, på ändrade internationellaförutsättningar med hårdare konkurrens, har de norrländska basindustriernatvingats till nödvändiga nedläggningar och omstruktureringar. Och någonegenflig kompensation har vi inte fått trots regionalpoHtiken, Det är bara deföretag, som har en egen industriell eller affärsmässig styrka som kan visa påframgång, inga andra. Därför behövs andra åtgärder än de regeringen föreslår, Norrlandär i kris, faktiskt i en betydligt allvarligare kris än vad många är medvetnaom - inte minst här i . Vi har genomgående en åldersstruktur iNorrland som inte ger särskHf stort hopp . Vi har ett sviktandeelevunderlag i många av våra gymnasier, som leder till en begränsning avurvalet av ämnen. Vi har ett jordbruk där åldersstrukturen begränsarmöjligheterna till sysselsättning i inlandet och till nedläggning av jordbruk.Vi har en högre utbildning vid högskolor och universitet som inte specielltbackas upp av riksdagspartierna. Vi har ocksåen socialdemokratisk dominas i kommuner och landsting i , därdokfrintrogna kommunal- och landstingsråd är uppfödda med och matasmed stöd. Deras praktiska erfarenheter av företagande är i många fall minimalaoch vanligtvis begränsade till de kommunala bolag som ytterst sällan går medvinst. Deras kamp för egenregiverksamhet och ovilja aff överlåta tillenskilda personer och företag att ombesörja sådant som kommuner ägnar sigåt är betydligt mer accentuerat i än i andra delar av , Hurskall vi, herr talman, kunna bygga upp en företagartradition, om man harpolitiska företrädare som längst inne har en negativ inställning till enskiltföretagande? Hur skall vi i kunna få en företagarmiljö, närsocialdemokraterna håHer dystra historia vid liv medjubileer och Kramfors-manifest? Det är faktiskt bara i de kommuner där detborgerliga inflytandet har varit påtagligt - , ochmöjligen - som vi har en företagartradition och en positivinställning fill enskild företagsamhet. Socialdemokratin måste lära sig affalla problem inte löses med bidrag, * Här behövs engrundläggande sinnesförändring! Jagär ledsen att behöva konstatera atf den regionalpolitiska propositionen ärdålig. En känd herre har sagt: "Fader, förlåt dem, ty de veta icke vad degöra," talar om för oss i propositionen atf"industridepartementet inlett en kartläggning av hur väl företagen kännertill de industri- och regionalpoHtiska stöden, i vilken omfattning de utnyttjasoch vad företagen anser om stödens utformning i relafion till företagensbehov". Är inte detta, herr talman, ett fantastiskt påstående somindustriministern gör? Statsrådet vet med andra ord inte om stödformerna är derätta, om regionalpolitiken är riktigt utformad. med enregionalpolitik av socialdemokratiskt märke vet man inte inom socialdemokratinvilken verkan regionalpolitiken har. Detta står på s, 58 i propositionen. När besökte fanns det anledning förhonom aft kommentera det socialdemokratiska partiets planer att satsa 1,5miljarder kronor på storstadsregionerna , och , Det ärsocialdemokratisk regionalpolitik! Där de flesta mandaten står att vinna, därbedriver man regionalpoHtik, Någonannan förklaring än socialdemokratisk regionalpolitik kan man förmodligen inteheller finna till regeringens satsning i , 6 mil från ochknappt 3 mil från med sin överhettade arbetsmarknad har man mageatt satsa 285 milj, kr, i regionalpolitiskt stöd, dessutom pengar för vägar,utbHdning, etc. Till råga på allt släpper man löst drygt 12,5 miljarder avVolvos investeringsfondsmedel. Hur tror ni atf man upplever detta iNorrlandslänen? Det här är också socialdemokrafisk regionalpolitik. Manhar, herr talman, belagt norrländsk vattenkraft med en särskild skatt, somavtappar på . Man har berövat de norrländskakommunerna deras inkomster av vattenkraften. Detta är socialdemokrafiskregionalpolitik. Manhar höjt bensinskatt och kilometerskaft, någonting som drabbar hårdareän andra. Detta är också socialdemokratisk regionalpoHtik, NärJohn och många andra, inte minst socialdemokrater, talar om behovetav FoU-satsningar i , skaH vi betänka aff socialdemokraterna tog bort avdragsrätten för FoU, Detta är socialdemokratiskregionalpolitik! Norrlandär i kris. Energikostnaderna är höga, inte minst med hänsyn till kraven på godventilation. Det är också svårt att rekrytera kvalificerad personal, som lärarei gymnasier, skogsfaktorer i , företagsledare i , Varför? Jo,därför att vi har ett mycket orättfärdigt - jag skulle nästan ha lust att sägaidiotiskt - skattesystem. Även maken eller makan måste ha arbete, annarsfungerar inf e en familj i dagens - utan bidrag förstås! Inget mindreföretag i har råd att betala en företagsledare de ,,som är nödvändigt för att kompensera hustmns inkomstbortfall på den nyaplatsen, där hon inte kan få något arbete. Vad händer då? Jo, i sfäHet får mananställa en chef som inte är lika bra. Vad leder detta till? Jo, sämrelönsamhet, lägre expansion och färre arbetstillfällen. Densolidariska lönepolitiken leder till att den anställde i ett företag å sin sidainte har någon möjlighet att välja ett arbete med lägre lön och därigenombehålla sin arbetsplats. Är det regionalpolitik? Marginalskatterna är så höga att det inte går att få ihop ett egetkapital utan att man vinner på lotteri. Den enda form av enskildförmögenhetsbildning som får socialdemokraternas stöd är lotterier! Hur skalljordbrukare och enskilda personer kunna ta över jordbmk eller företag ellerstarta nytt utan eget kapital? Inte riskerar man med speciellt varmt hjärta husoch hem och lånar pengar, när man får gå i borgen för det mesta. Nej,herr talman, en moderat skattepoHtik, som uppmuntrar sparande och en positiv instäHningtill företagande i , det är vad vi behöver. Vi behöver inte flerapersoner som i länsstyrelser och utvecklingsfonder. landsting och kommuneranställs för att administrera regionalpolitik. Det är Nr 156 Regionalpolitiken m. m. inte den sysselsättningenvi vill ha. Det vi behöver är människor som vill satsa. De finns, men då krävsen annan regionalpolitik och andra politiker i Norrlandslänen - enregionalpolitik som gynnar och infe en socialdemokratiskregionalpolitik, som gynnar storstadsregionerna med deras många riksdagsmandat, Def vi behöver är störresammanhållning över partigränserna bland oss som är valda ombud för ,Med detta yrkar jag bifaH tiH de moderata reservationerna. I detta anförandeinstämde (). 107NILS-OLOF (): Vi tre socialdemokratiska riksdagsledamöter från har vidolika tillfällen och på olika sätt här i försökt beskriva hur vi serpå situationen i vårt län. Vi har då pekat på det som vi anser vara specieHt ivårt område, såväl när det gäHer problem som när det gäller godafömtsättningar. Förhållandena torde därför vara så väl kända att det knappastvore meningsfullt att nu ta kammarens fid i anspråk för en upprepning. Jag skaHdärför avstå från def, . Isamband med den regionalpolitiska propositionen har vi väckt fem motioner.Utskottet har uttryckt förståelse för våra synpunkter och har i flera avseendengjort välvilHga skrivningar. Jag vill emellertid peka. på eft förhållande somär verkligt speciellt i vårt län och som jag tycker att utskottsmajoriteteninte riktigt har förstått. Vårtlän är mycket glesbefolkat, med bara ett tätbefolkat område -- där ca40 % av länsbefolkningen bor och där även ungefär hälften av arbetsplatserna ilänet är belägna. Där finns också de större företagen, även om de sedda i ettriksperspektiv är små. Denandra delen av länet, som är den helt dominerande till ytvidden, är vidsträcktoch glest befolkad. Här finns, med ett par undantag, endast småtätortsbildningar. Detta förhållande gör atf vårt näringsliv är mycketsmåskaHgt, vilket i sin tur innebär att vi i länet har förhållandevis mångaansökningar om små lokaliseringsstöd. Detta framgår också av propositionen,där det redovisas att , som är det näst lägst industrialiserade,ändå haft av totala antalet lokaliseringsärenden. Desärskilda medel som via länsanslaget. tilldelats länsstyrelserna har påtagligtförbättrat möjligheterna aft på ett offensivt sätt ta sig an länsutveckHngsproblem. Även om medlen varit av relativt begränsad omfattning iförhållande till de behov som funnits, har många värdefulla insatser kunnatgenomföras. Frånlänets sida har under en följd av år framhållits att behoven av medel förregionala utvecklingsinsatser är åtskilligt större än den medelstilldelning vifått. Somjag tidigare sade kännetecknas vårt näringsliv av att det är småskaHgt och attvi därför har förhållandevis många ansökningar om små lokaliserings- stöd,I förhållande tiU andra län kommer därför en osedvanligt stor del av beslutenom lokaHseringsstöd att belasta def samlade länsanslaget. Detta kommer attytterligare accentueras när man nu höjer beloppsgränserna för beslut som kanfattas i länen från 7 fill 9 miljoner. Medden här beskrivna bakgrunden har vi, enligt vår mening väl mofiverat, krävt attvid fördelningen av medel för regionala utvecklingsinsatser väsentligt ökadmedelstilldelning skall komma till del, så att deutvecklingsfömtsättningar som finns i länet fullt ut kan tillvaratas. Tyvärrhar vi inte fått något gehör i utskottet för dessa tankegångar, men jagförsäkrar, herr talman, att vi återkommer i frågan. 108 (): Jag har vid två tidigare fillfällen när vi har behandlatregionalpoHtiken kritiserat arbetsmarknadsutskottet för aft man har förtGävleborgs län till , vill jag i stället ge utskottet en elogeför att utskottet har tagit fasta på den kritiken och återfört läntill , Det är riktigt, för kommer alltid att vara enintegrerad del av med de problem Norrlandslänen har. Denförra socialdemokratiska regeringen förde enmycket framgångsrik regionalpolitik. ökade ocksåsysselsättningen i skogslänen. Industrisysselsättningen ökade i hela landet med38 000 personer, varav mer än hälften i skogslänen. En tidigare negativbefolkningsutveckling vändes alltså till enpositiv sådan. Sedankom de borgerliga regeringarna, och utvecklingen vände på nytt. Därför är detbra att man nu i den regionalpolifiska proposition som vi behandlar satsar hela7,på regionalpolitiken . Det är alltsåen ökning med närmare 900 miljoner. Jag viH hävda att detta inte är någon dåligsatsning. Efter vad jag förstår är det utan tvivel den mest omfattanderegionalpolitiska proposition som lagts fram i vårt land både när det gäHerpengar och när det gäller nytänkande. Det är bra att en stor del av dessapengar fördelas ut till länen. Det kommer att innebära ökade resurser förregionalt utvecklingsarbete i länen. Betydelsenav detta har vi socialdemokrater på Gävleborgsbänken också framhålHt imotionerna 1469 och 1471, där vi också kräver en större tilldelning av medelför regionala utvecklingsinsatser i . Det gör vi mot bakgmnd avatt vid en jämförelse med andra län med samma typ av problem hittillshar tilldelats en liten andel av dessa medel. Jämförbara län som ,och har fått en väsenfligt större tilldelning -jag konstaterar detta utan atf för den skull missunna dem det. Om man tittar påfiHdelningen för /85 ser man att läns tilldelningligger väsentligt under den tilldelning som övriga skogslän har fått, Gävleborgfick 27 miljoner, 28, 31, 40, 52,55 och 63 miljoner. Av detta framgår attGävleborgs län bör få en väsentligt större tilldelning av medel för regionala utvecklingsinsatser. När def nu sker en ökning med hela 80 miljoner på det häranslaget för nästa budgetår, utgår vi ifrån att regeringen vid fördelningen avdessa medel tar särskild hänsyn till de alldeles specieHa behov som Gävleborgslän har. Det har också utskottet med skärpa understmkit, såvitt jag förstår, är också speciellt utsatt, I området harkraftiga strukturförändringar inom basnäringarna, främst inom järn- ochstålindustrin samt pappers-och massaindustrin, resulterat iföretagsnedläggelser, hög arbetslöshet och ogynnsam befolkningsutveckling.Stora insatser har gjorts för atf hålla sysselsättningen i länet uppe. Uppåt 10000 personer har kunnat beredas arbete eller utbildning genomarbetsmarknadspoHtiska insatser. Trots detta är emellertid problemen i länetstora. av industrisysselsättningen finns inom de utsatta basnäringarna.Bara har en högre andel sysselsätta inom basindustrin. Problemen på arbetsmarknaden märks på flera olika sätt.Enklast ser man detta om man fittar på arbetslösheten. Det är egentligen baraNorrbotten som har högre siffror än , har tillsammans medNorrbotten och möjHgen den högsta arbetslösheten i landet, TiH dettakan läggas aft länet har den högsta andelen förtidspensionerade i riket.Antalet förtidspensionärer i närmar sig, 15 000, Inom länet görs stora insatser för atf utveckla nyaverksamheter som kompensation för de arbetstillfällen som försvinner. har def satsats över en halv miljard av stafliga pengarför upprustning av länets vägnät, Def har med andra ord aldrig satsats såmycket pengar som på vägnätet i vårt län. Dettakommer vi naturligtvis aft ha en enorm nytta av . En förnyelse skerockså av länets näringsliv. Många nya verksamheter sätts i gång. På kort siktkan emellertid de nya verksamheter som kommer i gång inte tillnärmelsevis vägaupp den sysselsäftningsnedgång som sker främst inom basnäringarna. De kommuner som är hårdast drabbade ärSandviken och , Utöver större tilldelning av medel för regionalautvecklingsinsatser är det också UtomordentHgt angeläget med andra statHgainsatser, typ och typ , i första hand för ochSöderhamn, för atf lösa de akuta problemen, men också för att bidra till ensnabbare utveckHng av nya jobb . Insatserna måste göras över ett brettfält. Jag kan nämna att med bidrag genomprojektpengar från har gjort en egen utredning med förslag om hurkommunen, de större företagen och staten i samverkan skall kunna bidra fillatt vända den negativa utveckling som äger rum i Söderhamnsområdet,Det är vår bestämda uppfattning att staten bör gå in med ekonomiska åtagandenav den storleksordning som anges i den här utredningen. Då kommer statens insatseri Söderhamnsområdet att bH av ungefär samma storleksordning som de ekonomiskaåtaganden man har bundit sig för i , Vi kommer frånGävleborgsbänken att på olika sätt verka Regionalpolitiken m. m. föratt de förslag som läggs fram i den här utredningen också kommer tiH utförande. Tillsist: De förslag till åtgärder som redovisas i den regionalpolitiskapropositioiien är jag övertygad om kommer att verksamt bidra till en förnyelseav näringslivet i . Men för aft klara de. akuta problemen behövsdet statHga punktinsatser i vissa regioner av den typ som jagtidigare nämnt om, Anf.109 (vpk): Jag har i en motion, nr 2660, tagit upp problemen i . Jaghar pekat på en rad konkreta åtgärder som borde vidtas. Vidtog man dessaåtgärder skulle naturligtvis den höga arbetslösheten i länet minska. Jagstod här och talade också då om problemen i ,Visseriigen har det skett någon förbättring - arbetslösheten har sjunkit enaning -, men trots det är problemen lika stora, OlleÖstrand har beskrivit industristrukturen i vårt län, och jag kan instämma i vadhan sade. Jag skall nu inte ta mer av kammarens tid i anspråk. Trots att jaganmält mig för fio minuter, kan jag nöja mig med att tala i tre minuter -detkan ju vara positivt. Jag inskränker mig därför till att säga aft min motion nr2660 finns. Den är väldigt bra, och det är bara för dem som är intresserade attläsa den. Motionen har fullföljts i reservafion nr 71 iarbefsmarknadsut-skottets betänkande, och jag vill yrka bifall till denna. 110 OVEKARLSSON (s):