prot · G809149 · 1984-12-31 00:00:00 — Huruvidade nämnda tendenserna direkt kan översättas till svenska förhållanden är svårtatt veta, men att den nya tekniken och dess följdverkningar också kommer attslå igenom i vårt land är säkert. har jag bara talat omtänkbara framtidsperspektiv. Men möter många människor ekonomiskasvårigheter. Atf människor tvingas söka samhällets stöd för sitt uppehälle harolika orsaker. Arbetslöshet, dyrtid och försämrade reallöner är de vanligasteorsakerna till människors behov av ekonomiskt bistånd. Man räknar med atf en tredjedel av dem som får socialhjälpi dag får def på grund av aft deras arbetsinkomster, trots att de i många fallhar en heltids-och en halvfidsarbetande i familjen, infe räcker fill för afftäcka de nödvändiga utgifterna. En tredjedel av socialbidragen betalas ut på grund avarbetslöshet. Den rena arbetslösheten är en vanlig orsak till socialbidrag,anfingen därför aft den arbetslöse aldrig har kommit in iarbetslöshetsförsäkringen eller därför atf han eller hon har blivit utförsäkradfrån den. Ytterligare en tredjedel av socialbidragen utbetalas avmer traditionella skäl. Socialbidragen är den yttersta utposten i def socialaskyddsnätet, och därför är de en bra indikator på när sociala missförhållandenoch ekonomiska orättvisor sprider sig i samhället. Kommunernas kostnader försocialbidrag har ökat eller, i pengarräknat, med I miljard kronor. Mellan och av befolkningen eller i renasiffror en halv miljon människor behöver nu hjälp av samhället för atf klarasin försörjning, Def är de fattigaste kommunerna som har de störstautgifterna för socialbidragen. Nivåskillnaderna på bidragens storlek är storamellan olika kommuner. Eftersom levnadskostnaderna bedöms varalika stor över hela vårt land, måste man se dessa skillnader som en stororättvisa. Socialbidragens utveckling visar på brister som ärgenerella i vårt samhälle, Stora delar av behovet av socialbidrag bottnar iarbetslöshet eller ofillräckliga inkomster, I detta läge är def rimligt atfstaten far på sig ett större ansvar för människors trygghet. Det kan ske i formav eft genomförande av def gamla förslaget om ett socialförsäkringstillägg, menman kan förstås också tänka sig eft riktat stöd fill kommunerna för derassocialbidragskosfnader. Av dessa båda alternativ är det första aft föredra. För aft garantera människors ekonomiska och socialagrundtrygghet behövs åtgärder som är av både kortsiktig och långsiktigkaraktär. Genom aff göra socialbidragen rättvisa och införa ettsocialförsäkringstillägg kan man garantera de kortsiktiga åtgärderna. Beträffande de mer långsikfiga åtgärderna skall jagåterknyta fill där jag började, där olika framtidsperspektiv beroende på dennya teknikens möjligheter och effekter skissades. Jag menar aft samhället måsteskaffa sig beredskap inför de olika perspektiv som den nya tekniken kan föramed sig. Vi måste också diskutera hur den nya tekniken skall användas. Med detta yrkar jag bifall tillvpk-reservationen vid detta betänkande. 212BÖRJE (): Vi behandlar nu tre mofioner som på nyttaktualiserar frågan om införande av socialförsäkringsfillägg; def är Lars-ErikLövdén, och som står för dem. Utskottet ställer sig i princip positivt fill ettsocialförsäkringstillägg. Vi delar motionärernas uppfattning atf ett tillägg avdetta slag kan innebära många fördelar, och det har vi också uttalat tidigarefrån utskottet. Enligt utredningsförslaget är det tänkt atfsocialförsäkringstillägget skall administreras av försäkringskassorna. Därmedskulle man ge personalen inom den nuvarande ökade möjlighetertill allmänt förebyggande och rehabiliterande åtgärder. En annan effekt somett sådant tillägg kan föra med sig är att man får en utjämning av socialakostnader mellan kommuner med olika social struktur. Utskottet ser alltså mycket gärna att en reform av dettaslag genomförs, men problemet är också nu samhällsekonomin, som alla ärmedvetna om. Meningen är att staten skall fa eft ökat ansvar försocialförsäkringstillägget. Det tillåter infe den ekonomiska situationen justnu. Vi skall vara medvetna om att en reform av detta slag är oerhört kostsam omden skall ha betydelse för kommunerna och de enskilda människorna. Def äralltså svårigheter aft skapa utrymme för detta under nuvarande ekonomiskaförhållanden. Mot bakgrund härav anser utskottet sig infe ha någonmöjlighet att förorda bifall fill motionerna. Utskottet förutsätter dock - defskriver vi på s. 5 i betänkandet - att regeringen aktualiserar frågan ominförandet av ett socialförsäkringstillägg så snart det finansiella lägetmedger detta. I går fördes en omfattande inferpellationsdebatf mellansocialministern och Margö från vpk om justsocialförsäkringsfillägg. Där uttalade socialministern aff han är införståddmed denna uppläggning. Han kommer alltså att forflöpande pröva de ekonomiskaförutsättningarna för att införa ett socialförsäkringstillägg. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall fillsocialförsäkringsutskoffets hemställan i betänkande 26. 213INGA (vpk): Jag tycker att skjuter ifrånsig problemet, som är de ökade kostnaderna för socialhjälpen beroende på densituafion som vi har på arbetsmarknaden och på den ekonomiska situation somframför allt många barnfamiljer och andra låginkomsftagarfamiljer befinner sigi. Man slipper inte undan från atf betala ut de pengarna. Def är bara def atfdef är kommunerna som drabbas. Vi vet atf det är de fattigaste kommunerna somhar de största svårigheterna både när def gäller arbetsmarknadsläget och närdet gäller de rent ekonomiska resurser som man har att fillgå. Ett sätt atf minska orättvisorna och göra def hela rättfärdigarevore atf införa ett socialförsäkringstillägg. Vi kan inte låta folk svältaihjäl. Det finns ingenting som tyder på att behovet kommer att minska. Tvärtommåste man ute i kommunerna när man antar budgetar slå på när def gällersocialhjälpsresurser för aff få def hela aft gå ihop. När förslaget diskuterades var inte den ekonomiskasituafionen så svår och arbetsmarknadsläget så svårt som . Då resoneradesocialutredningen som så att def skulle frigöras resurser för socialarbetare,ifall man kunde lägga upp det här på ett annat sätt. Då skulle socialarbetarekunna ägna sig mer åt socialt behandlingsarbete och rehabilitering, någontingsom ansågs väldigt angeläget då och som är ännu mera angeläget . Pengarnamåste alltså ut. Vi skulle kunna använda resurserna på ett bättre sätt genomatt införa socialförsäkringstillägg. Alla är dessutom tydligen överens om attdef behövs. 214 (): Jag kan instämma i aft det finns problem meddef nuvarande bidragssystemet vad gäller . Jag vet att utgifternaför def här ändamålet är betungande för många kommuner. Det beror på densociala strukturen. Det finns alltså en stor politisk enighet om ettsocialförsäkringstillägg. Vi får arbeta i den riktningen. Vi måste dock varamedvetna om atf skall def här få betydelse för kommunerna och de enskildamänniskorna krävs ekonomiska resurser hos staten. Vi vet att arbetet med atfförbättra statens ekonomi går i rätt riktning. Vi får väl avvakta något årinnan vi genomför en reform av detta slag som är så oerhört kostnadskrävande. Jag är medveten om att det finns många människor som hardet ekonomiskt besvärligt,' nu liksom . Det får man naturligtvis lösapå bästa sätt inom ramen för det socialpolitiska bidragssystem vi nu har, iavvaktan på aft vi kan genomföra systemet med tillägg. 215 INGA (vpk): Det är en annan sak också. Kommunernas normerför socialbidrag för t. ex. ensamstående varierar mellan och avbasbeloppet. Detta innebär skillnader på i runt tal . förensamstående och upp fill 2 500 för en trebarnsfamilj. Jag tycker inte det är rimligt att man skall ha så olikaekonomiskt bistånd beroende på vilken kommun man råkar bo i. Detta ger en annan dimension åt diskussionen omsocialförsäkringstillägget. Vi måste få enhefliga, rättvisa och skäliganormer. Ett sätt aft åstadkomma detta är att genomföra eftsocialförsäkringsfillägg som skall vara så väl tilltaget att det täcker debehov människor har för att klara sin försörjning vid olika former avinkomstbortfall. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debattenom socialförsäkringsutskottets betänkande 27.) Kammaren övergår nu till att debattera socialförsäkringsufskottets betänkande 27 om flyktingpolitiken. 217 (): Den riksdagsskrivelse som innehåller ensamlad redovisning av flyktingpolitik och som i huvudsak ligger tillgrund för def betänkande vi nu skall diskutera har inte föranlett någotuttalande från utskottets sida. Där råder full enighet. Däremot har ett par motioner som behandlats i sammabetänkande föranlett reservationer. Jag skall i korthet beröra den moderatareservafionen nr 2, som är föranledd av en motion av och somhandlar om utvisning på grund av brott. Utvisning på grund av brott får enligt 40 § i utlänningslagenendast ske om vederbörande döms för ett brott på vilket kan följa fängelse imer än . En ytterligare förutsättning är atf det skall föreligga risk förfortsatt brottslig verksamhet eller att omständigheterna vid brottet ärförsvårande. Enligt 41 § i utlänningslagen får en utlänning som haftpermanent uppehållstillstånd här fillbaka när åtal väcks,eller som då är bosatt i fillbaka - beträffandenordisk medborgare - utvisas ur landet endast om synnerliga skälföreligger. Ett sådant skäl kan vara brottslighet av särskilt allvarlig art. Enligt motionären och oss reservanter borde den naturligautgångspunkten vara den motsatta, dvs. vederbörande skulle vara skyldig affåberopa de skäl som bör föranleda att han likväl skall ha rätt atf bo kvar här. Enligt vår reservation bör således 41 § i uflänningslagenändras i enlighet härmed. Andra meningen i paragrafen, som talar om attsynnerliga skäl för utvisning måste föreligga i de aktuella fallen, bör utgå.Vår lagstiftning skulle då bättre harmonieras med andra länders som infe hardenna särlagstiftning. Jag yrkar härmed bifall till reservation 2och i övrigt till utskottets hemställan. 218KENTH SKÅRVIK (fp): I socialförsäkringsufskottets betänkande1984/85:27 om flyktingpolitiken, där man behandlar dels regeringens skrivelseom flyktingpolitiken, dels en del väckta motioner rörande flykfingmottagninghar vi från folkparfiet ställt oss bakom allt i regeringens skrivelse. Däremothar vi i en motion undertecknad av mig m.fl, tagit upp några för oss ifolkpartiet angelägna frågor, som berör def direkta mottagandet. Jag vill först konstatera, att det känns bra att def finnseft brett intresse för atf upprätta ett regionalt flyktingkonfor i medtroligt säte i , Vi hoppas aft det förberedande arbete som inlettsskall innebära att vi snart får se detta projekt färdigställt. Vi har också i motionen 2759 yrkat att eft förbud motplacerande av barn i kriminalvårdsanstalf eller allmänt häkteinförs i utlänningslagen. Utskottet har behandlat detta yrkande, och vi nöjer ossmed det uttalande som var uttryckt i propositionen, där def föreslogs aft barnunder och en av barnets vårdnadshavare infe utan synnerliga skäl skallfå tas i förvar. En uttrycklig bestämmelse om detta föreslogs bli intagen iuflänningslagen. Om det i undantagsfall kunde bli aktuellt med omhändertagandei polisarresf, skulle detta få ske i samband med t, ex,direktavvis-ning. Detta beror på atf def inte alltid vid sådana här tillfällenfinns lokaler atf tillgå som är helt lämpade för ändamålet. Jag är ocksåtacksam för utskottets uttalande, aft ansträngningarna för aft anskaffa andraförvarslokaler måste intensifieras. Vi har i motionen också yrkat att frågan omjuridisk hjälp vid gränsen måste tas upp till förnyad prövning, enär vi anseraft sådan hjälp är en rättighet som varje flykting borde ha. Vår principiella inställning är aft den som ansöker ompolitisk asyl skall kunna få juridiskt biträde redan vid gränsen och vidareöverklaga ett eventuellt beslut om avvisning. Vi har i vår motion utgått frånatf denna fråga är av så angelägen art atf den kommer aft tas upp i den avregeringen tillsafta utredningen om asylförfarandef vid gränsen. Vi har ocksåutgått från atf detta leder fram till ett förslag. Detsamma gjorde utskottet isitt betänkande 1983/84:30, och jag hoppas att regeringen har uppmärksammatdef. Men eftersom ännu inget förslag har framlagts och vi därför inget vet i dennafråga, har vi från folkparfiets sida reserverat oss för mofionens yrkande 3, Jag känner till att rätfshjälpskommiffén har behandlatdetta ärende och föreslagit en sänkning av gränsen för möjlighet tillerhållande av rättshjälp från, som , en veckas förvarsfagande, till tredagars förvarstagande. Men eftersom den frågan ligger för beredning inomregeringskansliet och inget förslag är framlagt, så föranleder def infe ossinom att hålla fillbaka vårt krav om denna rättvisa rättighet för allaasylsökande. Jag vill därför yrka bifall till reservafion nr 1, 219ULLA (): Betänkandet 27 frånsocialförsäkringsutskottef innehåller två delar - det behandlar dels motionerväckta under den allmänna motionsfiden, dels skrivelse från regeringen omflykfingpolitiken, I motion 1715 av i uttryckermotionären ett önskemål om atf personer som saknar pass skall avvisas vidgränskontroll eftersom, enligt motionären, passen ofta förstörts för atf gestörre chans till asyl, och asyl söks i inte i första hand på grund avproblemen i hemlandet utan på grund av vår höga sociala standard. Utskottet anser att ett sådant förfarande skulle stå istrid med flyktingkonventionen. Däremot skall man göra allt för atf förhindraaft pass förstörs under resan till vårt land. Det gäller passkontroll underbåtresa till , Man har förf diskussioner med flykfingkommissarien, ochregeringen har dessutom tillsatt en utredning som skall se över asylförfarandefvid gränserna. Utskottet har med hänsyn till detta avstyrkt bifall till motion1715, Den mofion som talade om handlar om etttillkännagivande om juridisk hjälp vid gränsen, Samma förslag har vi haftfidigare, och def avslogs då med hänvisning till den utredning om asylförfarandet vid gränsernasom nu arbetar. Frågan om rätt till offentligt biträde i samband med attutlänning tas i offentligt förvar behandlades av rättshjälpskommiftén i dessbetänkande SOU 1984:4, Kommittén sade atf om rättshjälp skall kunna ges måstetiden i förvar begränsas ytterligare, från nuvarande till tre dagar.Det förslaget bereds nu i , och utskottet anser därför atfmotionen inte föranleder någon åtgärd . Angående flykfingkonforet i vill jag framhålla attflykfingkommissarien hemställde till utrikesministern om att fåupprätta ett regionalt kontor för i , Detta förslag harmottagits positivt, och def pågår ett arbete med aff inrätta effsådant kontor. Frågan skall bl, a, behandlas i Nordiska rådefs juridiskautskott vid eft sammanträde . Därmed är detta yrkande enligt utskottettillgodosett, m, fl, (m) yrkar i motion 2440 på enlikartad fillämpning i av regler angående flyktingmoffagning.Utlänningslagstiftningen har varit föremål för översyn iDanmark, , och , De förändringar som har gjorts har tagithänsyn till rekommendationer om en harmonisering avutlänningslagstiftningen. Ännu återstår en harmonisering av lagstiftningen,framför allt av formell natur -mer än av materiell. Det nordiskalagstiftningsutskotfef diskuterar emellertid fortfarande denna fråga, ochdärför avstyrker utskottet motionen, eftersom åtgärd infe nu ärpåkallad, återkommer i sin mofion 346 med frågan omutvisning. Enligt 40 och 42 §§ utlänningslagen kan utlänning som begått brott,på vilket kan följa fängelse , utvisas, Def skall föreligga riskför fortsatt brottslig verksamhet eller också skall brottet vara av allvarligart. Vi behandlade denna fråga i utskottets betänkande 1983/84:30, och deinvandrarpolitiska skäl som då fanns mot en särbehandling av invandrare finnsfortfarande. Utskottet framhåller dock att det är viktigt att regeringen följerutvecklingen av praxis på området, men vi finner ingen anledning aff frångåvårt tidigare ställningstagande och avstyrker bifall fill motion 346, Därmedyrkas avslag på reservation 2, När det gäller förbudet atf placera barn ikriminalvårdsanstalf eller allmänt häkte anser vi från utskottets sida att viinte kan gå med på eff absolut förbud, men vi hävdar atf det är nödvändigt aftsådana lokaler ställs till förfogande som ger den allra bästa miljö för dem somskall förvaras. Vi yrkar avslag på motionen. Den skrivelse från regeringen som har fått meden redovisning av den svenska flyktingpolitiken har tillkommit påförslag från invandrarpolitiska kommittén. Denna redovisning är förnämlig, ochden anbefalls på def varmaste till läsning av de ledamöter som eventuellt infehar hunnit läsa den inför kvällens överläggning. Här ger man en sammanfattningav regeringens arbete när det gäller att öka insatserna för aff effektiviserabiståndet till flyktingar utanför , för ett internationellt arbete, fören jämnare ansvarsfördelning mellan berörda europeiska stater. vad som gjorts för en bättre reglering av flyktingströmmentill , en klarare tillämpning av asylreglerna och ett nytt sysfem för eneffektivare handläggning av asylärenden, en förkortning av handläggningsfidernai uflänningsärenden och ett nytt system för kommunalt mottagande av flyktingar.Denna skrivelse är värd ett studium. Ingen har motionerat om någonting ianledning av skrivelsen, och det tar vi som ett uttryck för att alla uppskattardenna redovisning. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibetänkande nr 27 och avslag på reservationerna. 220GULLAN (): Det får inte råda någon särlagstiftningbeträffande utländska medborgare i förhållande till svenska medborgare, sägerUlla , Jag tror att jag kan göra mig till tolk för väldigt mångamänniskor - jag vill påstå en majoritet - när jag säger att det ligger djuptrotat i def svenska rättsmedvetandet att en person som trots allt är gäst ivårt land bör underordna sig vårt lands lagar och vårt samhällssystem. Det ärså atf det är rådande lagstiftning som är en särlagstiftning i förhållande filllagsfiftningen i andra länder, som har betydligt starkare skrivningar och infehar den här undanfagsparagrafen. Vi anser inte att den skall finnas kvar, ochdet är därför som vi har följt upp motionen i vår reservation. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 29 förreservafionen av , Mom. 2 (personal vid försäkringskassorna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafionen avMargö - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (socialförsäkringstillägg) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 15 förreservafionen av Margö , Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Socialförsäkringsutskottetsbetänkande 27 Nr 149 Mom. 3 (juridisk hjälp vid gränsen) o a Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKenth Skårvik - _ .. r>n bifölls med acklamation. Mom. 6 (utvisning på grund av brott) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 63 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 14 § Föredrogs betänkanden 1984/85:29Redogörelse för vissa ändrade villkor i avtalsgruppsjukförsäk- ringen (skr. 1984/85:187) 1984/85:31 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden till 1985/86 1984/85:32 Barnpensioner (prop. 1984/85:100delvis) Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. 15 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 16 § Anf. På morgondagens föredragningslista upptasutrikesutskottets betänkande 16 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 17 § Kammaren åtskildes .