prot · G80947 · 1984-12-31 00:00:00 — Nog vet jag, , att harfattat detta beslut, och vet kanske ocksä att vi var emot attbeslutet skulle gä i den riktningen att trafiken lades över på länshuvudmännen.Och om man ger länshuvudmännen möjligheten att bestämma, som , då lägger man ocksä över kostnader på befolkningen i resp, län, i dethär fallet . Det går inte att komma ifrån - sedan må man talahur mycket som helst om statsbidrag. Beträffande sovvagnsförbindelsen vet också jag attbeläggningen är liten. Men framför allt från säger man att man dädet gäller sjukvården ännu inte har lagt över besöken från till ,är det bara drygt hälften som åker till , Man åkerfortfarande till , eftersom de behandlingar som redan påbörjats därskall slutföras. Därför tycker man att SJ har haft litet för bråttom med attdra in den här sovvagnsförbindelsen. Man menar att frekvensen på den kommer attöka. Jag vill än en gång säga att jag är mycket kritisk fillatt man håller på att peta i den spårbundna trafiken. Det har också framförtsmycket stark kritik både frän de aktuella kommunerna och från SJ:s egnaanställda - man tycker att SJ:s resurser utnyttjas mycket dåligt. 18 (): , Kommunikationsministern kastar nu helaskulden pä och därmed på oss riksdagsmän, eftersom vi har varit medom att fatta besluten. Det ligger en viss sanning däri. Men som riksdagsman harjag uppfattningen att har uppdragit åt SJ att sköta trafiken och attgöra det på ett bra sätt. Jag tror också att SJ har möjlighet att göra detta, Isynnerhet som banan Vännäs-Umeå-Umeä uthamn har elektrifierats borde det finnasstora möjligheter att göra den ekonomiskt bärande. Tågen, motorvagnarna,elledningarna och banan finns, och det finns också folk. Det är ändå nu ca 100 000 människor som berörs, i ,, i viss mån Arvidsjaur-eftersom finns i - och ävenNorrbotten, osv. Hur många är det inte som misstror järnvägen? Det görmänniskor som har kommit till och upptäcker att det inte finns vidareförbindelser utan blir stående där. De funderar över hur trafiken egentligensköts. Jag lovar att jag på hemmaplan skall försökaprata med de ansvariga, dvs. Jag är mycket förvånad överuppgiften att tanken på indragningar från början skulle ha kommit från dethållet. Jag ser det mer som ett led i den underliga politik som förs från deansvarigas sida när det gäller SJ:s trafik. Rätt skött och reklamerad skulletrafiken på dessa linjer bära sig och även kunna utökas med fler turer. Fårfolk reda på att det finns förbindelser är de också inställda pä att användadem. Framför allt är det underligt att trafiken överförs till bussar, just nunär det är så dyrt att köra med buss. Först till : Det var ett enigttrafikutskott som föreslog denna form av basutbud. Såvitt jag vetfanns det inte någon reservation. Det var också en mycket bred enighet bakomhuvudmannareformen. När det gäller sjukvårdsregioner har det föreslagits attpatienter från skall överföras till . Vi förhandlar f. n.Flygförbindelserna kommer vi definitivt att klara. Vi diskuterar med SJ om pävilket sätt detta skall skötas, så även där har jag goda förhoppningar om attklara frågan. Jag vill fråga ; Vad är det för fel i attåka med oss som kommer frän ? Ta den sovvagnen när ni skall åka tillÖstersund! Till : Det är riktigt att man skall välja dentrafikform som är bäst för människorna när det gäller kollektivtrafiken.Problemet är att det är för få människor som åker tåg-det är därför som SJ fårett underskott. Anser ändå att det är rimligt att ha kvarjärnvägslinjerna får han vara snäll och hjälpa mig med pengar från riksdagen.Det satsas 1,5 miljarder på olönsam persontrafik. Vi måste ta ansvar ävenför de krav vi ställer vid frågestunder i denna kammare. 20 (vpk): Att detta förslag lades fram av ett enigtutskott, , berodde på de beslut som tidigare hade fattats. Viriksdagsmän måste ta hänsyn fill de beslut som efter hand fattar.Kommunikationsministern kan inte vara okunnig om vilken linje vårt parti hardrivit när det gäller den spårbundna trafiken. Men vi måste acceptera de beslutsom fattas och sedan försöka göra det bästa av situationen. säger att försämringarna beror på att inte såmånga människor åker tåg. Jag tror att SJ skulle försöka vidta sådana åtgärdersom leder till att fler människor åker tåg i stället för att göra försämringarsom innebär att antalet minskar ytterligare. 21TORE (): Kommunikationsministern vill ha hjälp medpengarna. Jag har mycket svårt att tro att bandelen Vännäs-Umeå-Umeå uthamn ären olönsam bandel. Dels vet , liksom jag, att det transporterasmassor med gods där, dels vet att det finns många människor därsom bör ha möjlighet att åka. Resenärerna betalar genom sina biljetter -för sker det genom ett kort som svenska folket betalar, medan den som reserprivat själv betalar sin biljett. Den bild människorna nu har visar att det nästan inte gårnågra tåg. Det går färre och färre tåg. Man får söka sig fram på annat sätt. OmSJ ville föra en politik som gav intrycket att det blir fler och fler tåg ochatt tågen går på rätt fid , kvällen och dagen, tror jag att detskulle vara en möjlighet att återvinna marknaden. Då skulle vi med en gäng fåen helt annan bild av situationen. Jag häller fortfarande fast vid att spårbunden trafikmåste bli framtidens melodi, särskilt i ett land där vi har elektricitet som vikan använda just till att driva tåg. Jag lastar inte för detta. Det är inte hansfel. Men jag hoppas att han skall kunna hjälpa oss att fä mer trafik pä linjersom är spårbundna. 22 Kommunikafionsminister : Herr talman!Jag tror också att vill ha mer spårbunden trafik. Jag tror att viär ganska ense om att försöka leva upp till det målet så långt det är möjligt.Men skulle då vilja vara snäll och hjälpa till att se till attmoderaterna inte sänker detta anslag. Förra gången frågan var aktuell föreslogman en sänkning med över 100 miljoner när det gällde bidragen till olönsampersontrafik hos SJ. Man vill ta bort det statsbidrag för kollektivtrafikensom utgår till länshuvudmannen. Med den politiken, , tror jag attbåde och jag kominer att få utomordentligt stora svårigheter attklara spårbunden trafik eller kollektivtrafik över huvud taget förglesbygdsborna. 23TORE (): Det är svårt att gå in på ettpartis politik. Jag är inte heller säker pä att den i detta avseende är riktigtrelaterad. Jag vet bara att mitt parti räknar med att fä i gång och fådet att bära sig sä att människorna trivs och har inkomster. Då kommer vi i detlånga loppet att kunna se till att fungerar som stat. Därmed skulleockså SJ fungera. Men jag tror att det är fel att ta upp detta just . Vi är nog innerst inne överens om att vi måste göra någotsä att SJ verkligen trafikerar de linjer som finns och som bör finnas iframtiden. De är så belägna och har sädana förutsättningar att det borde gå.Kanske vi skulle kunna ta in privata företag som drev järnvägen och se hur detlyckades då. Om bättre vägförbindelser ull Arlandaflygplats Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1984/85:246 om bättre vägförbindelsertill flygplats har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att vägnätet till skall förbättras. För byggande av statliga vägar finns en decentraliseradplaneringsprocess. Jag har redogjort för denna i mitt svar päGörel fråga om upprustning av vägarna till . Vägbyggnadsplanerna för åren1984-1993 är nu fastställda. I den mån nya vägobjekt tillkommer ellerförutsättningarna på något sätt ändras, är det primärt ellervägverkets uppgift att i samråd med varandra och berörda kommuner besluta omeventuella omprioriteringar. 25GÖREL (): Jag tackar kommunikationsministern för det härsvaret också. Jag känner naturligtvis väl till det decentraliseradeplaneringssystem som kommunikationsministern åberopar. Men är enriksangelägenhet. Det är också en fråga om hur man prioriterar ianslagsgivningen, alltså en fråga av intresse för medborgarna. Därför har jagaktualiserat frågan. Vi har många flaskhalsar i vägtrafiksystemet i trakternakring . a. är rondellen utanför infarten till utrikes- ochinrikeshallen ett bekymmer som kommunikationsministern måhända känner till. Det är angeläget, som jag har framhållit i min fråga, attvi fär fart på flygfrakten. Flygfraktens funktion är bl. a. beroende avspeditionsföretagens funktion. Den byggnad som får övertas avspeditionsbolagen är välkommen och kan bidra till att flygfrakten får ettuppsving. Då är det angeläget att trafikföringen till och från flygplatsen intehindras av flaskhalsar i systemet. Väg 263 genom kommun används bl. a.för frakter till och från och inom hela , och den är mycketdålig. Om möjligheterna att inlösa bottenlån i egnahemsfastigheter är ettdelmål som flera speditionsföretag kan antas ha för sina transporter. I takt med utbyggnad ökar dessutom antaletdagliga bilpendlare. Med ett väl fungerande vägsystem kan det vara rimligt attanta att kollektivtrafiken t.ex. i form av direktbussar kan byggas ut, enangelägen fråga både för pendlarna och med hänsyn till miljön. Just därför att beslutsprocessen är sådecentraliserad kan det vara svårt för en kommunikationsminister att få entillräckligt tydlig bild av problemen. funktion är, som jag sagt, ettriksintresse. Är kommunikationsministern därför beredd att särskilt granskavägnätet i anslutning till för minimerande av de flaskhalseffekterbeträffande trafikföringen som finns? 26 Kommunikationsminister : Herr talman!Jag vet uppriktigt sagt inte, , om det i vårt land finns någonriksväg som inte anses vara en riksangelägenhet eller av riksintresse.Åtminstone när det ställs frågor här i kammaren betraktas alla dessa vägar somriksangelägenheter. Jag har i ett avseende ansett det angeläget att studeramöjligheterna, och det gäller, som vet, viadukten över järnvägenvid . I övrigt har jag fullt förtroende för länet när det gällerprioriteringen av vägarna i både flerårs- och fördelningsplaner. 27 (); Jag tackar kommunikationsminister särskilt för beskedet om viadukten över järnvägen. Det betyderväldigt mycket för räddningstjänsten och för trafiken i övrigt till och frånArlanda. Men är, som jag sade, en knutpunkt avriksintresse, och det borde därför vara i kommunikationsministerns intresse -och det tror jag också att det är - att görs färdigt och att manundersöker hur det ligger till med de flaskhalsar i trafiksystemet som jagpåstår finns. Det är viktigt att både flygtrafikalt ochvägtrafikföringsmässigt fungerar bra. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1984/85:263 om möjligheterna att inlösa bottenlån iegnahemsfastigheter har frågat mig om vilka åtgärdersom regeringen avser att vidta med anledning av att bottenläneinstituten vägrarsina låntagare att lösa in lån . En låntagares rätt att lösa in lån är allmäntsett beroende av vad som har överenskommits med kreditgivaren när lånetbeviljades. I fråga om bottenlån är praxis - till skillnad från vad som gällerbeträffande statliga bostadslån - att medge en sådan rätt för låntagaren endastom denne Anledningen till detta är attbottenläneinstituten, som finansierar sin utlåning med obligationslån tillbunden ränta, annars skulle kunna göra betydande förluster till följd av attinstituten inte kan placera återbetalade medel till en ränta som täckerinstitutens egna räntekostnader. Något generellt krav pä att bottenlåneinstituten,även om det inte följer av lånevillkoren, alltid skall tillåta inlösen av lånkan därför enligt min mening inte ställas. Jag har således inte för avsikt attföreslå regeringen att vidta några särskilda åtgärder. 29 (vpk): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga. Jag noterar att regeringen inte har för avsikt att vidtanågra särskilda åtgärder med anledning av det problem som jag har tagit upp.Och det är uppenbarligen fråga om ett problem. I några fall som jag har haftkontakt med har man tyckt att nuvarande ordning är mycket konstig. Detförefaller låntagarna väldigt underligt att de inte skall ha rätt att lösa insina län. De kreditinstitut jag har råkat på som tillämparprincipen att inte längre lösa in länen - och fram till årsskiftet1983-1984 gick det tydligen bra - är SIGAB, dvs. , , alltsåSparbanken och GIGAB, , för att nu nämna några exempel. Detförefaller som om dessa kreditinstitut under hand skulle ha kommit överens omatt stoppa möjligheten till inlösen av län. Jag förstår i och för sig om man har fått kalla fötter,och jag är medveten om att man gör en viss ränteförlust på grund av kopplingentill statsobligationer, där räntan är bunden. Men det förefaller ändålåntagarna underligt -även jag och många med mig, tror jag, tycker att det ärunderligt - att man inte har rätt att lösa in sina lån. Det kan exempelvis vara på det sättet att jag har ett länsom jag fått ta över då jag förvärvade egnahemmet. Anta att det lånet löper meden ränta på och att jag själv skulle ha möjlighet att placera om det ränta på låt oss säga 13 eller och således göra räntevinster.Samhället skulle faktiskt också göra en vinst pä det; jag skulle då få göramindre ränteavdrag vid deklarationen.Följaktligen är det, menar jag, bådesamhällsekonomiskt och privatekonomiskt ofördelaktigt att möjligheten tillinlösen inte finns. Jag tycker, herr talman, att det vore mer angeläget att gelåntagarna rätt till inlösen av lån än att säkra läneinstitutens räntevinster.Och man kan naturligtvis fråga sig: Varför skall det finnas en skillnad när detgäller statliga bostadslån? Dem får jag alltså lösa in - där är det staten somfår stå för eventuella ränteförluster. Men kreditinstituten skall man tydligenslå vakt om. Jag skulle vilja vädja till finansministern att ytterligare engång titta på det här. Det förhållande vi nu har förefaller tämligen orimligt. Överläggningen var härmed avslutad. Om möjligheterna att inlösa bottenlån i egnahemsfastigheter 7 protokoll 1984/85:457 Om skattekontroller m. m. via bankers och försäkringsbolagsdataregister 9 §Svar på frågorna 1984/85:227 och 239 om skattekontroller m. m. via bankers ochförsäkringsbolags dataregister har - med hänvisning tilluppgifter om att skattemyndigheterna och försäkringskassorna gör masskontrollervia dataregistren hos bankerna och försäkringsbolagen trots att det stridermot datalagen (1973:289) - frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta föratt snabbt få slut på skattemyndigheternas enligt hennes uppfattning stötandebrott mot människors grundläggande krav på integritet, har - mot bakgrund av att jag i ett svar häri kammaren på fråga av honom uttalade att jag hade för avsiktatt låta se över bestämmelserna om taxeringsrevision i taxeringslagen(1956:623) för att undanröja rådande oklarhet om hur bestämmelserna skalltolkas - frågat mig om så har skett. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Låt mig först slå fast att det är en grundförutsättningför värt skattesystem -liksom för varje annat skattesystem-att det finnsmöjligheteratt kontrollera inkomstuppgifterna i självdeklarationerna pä etttillfredsställande sätt. För vissa inkomster, t, ex, löner ochaktieutdelningar, fär skattemyndigheterna kontrolluppgifter,och det finns dessutom möjlighet att genom taxeringsrevision kontrollera attuppgiftsskyldigheten fullgörs på ett riktigt sätt, I fråga om andra inkomster,t, ex. bankräntor och aktievinster, får skattemyndigheterna normalt inte någrakontrolluppgifter, men det måste givetvis finnas möjlighet att kontrollera dedeklarerade uppgifterna genom taxeringsrevision. En annan ordning skulleinnebära ett totalt uppgivande av kravet på rättvisa i värt skattesystem. Detfinns enligt min mening inte fog för att uppfatta en kontroll av uppgifter somskall lämnas redan i deklarationen som ett otillbörligt intrång i denskattskyldiges personliga integritet. Nuvarande bestämmelser om taxeringsrevision har skapatsför att ge myndigheterna rätt att inhämta de uppgifter som behövs för attkontrollera att uppgiftsskyldigheten fullgjorts och att deklarerade inkomsterär rätt redovisade. Den oklarhet som föreligger gäller användningen av ADB.Skälet till denna oklarhet är främst att bestämmelserna tillkom dåkontrollen måste ske manuellt. Genom införandet av ADB har förutsättningarnadelvis ändrats, utan att detta beaktats i lagstiftningen. a. denna fråga i en rapport, kallad ADB och företagsgranskning.Rapporten har överlämnats till regeringen och remissbehandlas f. n. Jag kommerefter remissbehandlingen att ta ställning till vilka ändringar som bör göras ireglerna om taxeringsrevision för att undanröja rådande oklarhet. 31LENNART (); Jag tackar finansministern för svaret på minfråga. Det är för mig naturligt att erinra om att vi hade ett ganska avspäntmeningsutbyte i mars 1983om dessa frågor. Från min synpunkt var det ett tillfredsställande svar somfinansministern dä lämnade. Efter en viss argumentationsmässig slalomåkningmedgav ändå finansministern att här förelåg ett betydande behov avklarläggande. Vi hade dä de aktuella exemplen med att olika skattemyndigheterhade försökt kontrollera samtliga tillgodohavanden och inte begränsat sig tilldet som vore rimligt enligt lagtexten och enligt min mening, nämligen stickproveller enstaka kontroller av specifika individer. har som bekant denna fråga åter aktualiseratsdärigenom att man har kunnat visa att oklarheten under dessa ett och ett halvtår ändå har utnyttjats av skattemyndigheterna på sä sätt att de på olika vishar fortsatt med en kontrollteknik, som framstårsåsom tveksam frånintegritetssynpunkt - vilket har särskild anledning attdiskutera - men också när det gäller förenligheten med taxeringslagensbestämmelser. Finansministern hänvisar till att har kommit meden utredning, som i varje fall för mig än så länge är obekant. Att den heter"ADB och företagsgranskning" behöver inte i och för sig omöjliggöraatt den tar upp frågor om individuella skattskyldigas räntor osv. Jag kan ändåinte vara lika belåten som jag var när jag fick finansministerns svar för ettoch , av det skälet nämligen att denna fråga egentligen bordeha kunnat lösas väsentligt enklare än att bli föremål för en separat utredningav denna typ. För den som har suttit i pä parkett menutan ansvar för vad som åstadkommits är det alldeles klart att man bara manvill kan lagstifta med stor fermitet. Men i gällde det förståsatt klämma åt folk och då gick det fort. Här gäller det att åstadkomma ökadrättssäkerhet, vilket går långsammare. Om skattekontroller m. m. via bankers och försäkringsbolagsdataregister 32MARGIT (): Tack för svaret. Människorna får alltså vetavad de har att rätta sig efter. Jag tycker att de skall observera följande. Ca 50 000dataregister i skall kunna avslöja medborgarnas allra privatasteförehavanden. Samköming avdataregister skall kunna sprida felaktiga uppgifter om enskilda människor.Rättssäkerheten beaktas inte. Trotsgrundlagens skydd för medborgarnas fri- och rättigheter och datalagen, somreglerar samköming av register, skall myndigheterna utan lagändringar få göradet som datalagen kallar intrång i registrerades integritet, Allamyndigheter skall enligt RSV - det instämmer tydligen finansministern i redannu, men remissvaren kommer väl - ha tillgång till samtliga dataregister.Dessutom bör man beakta att skattemyndigheterna kör med ett lönsamhetstänkande,som äventyrar rättssäkerheten i myndighetsutövningen. F. n. motiverar skattemyndigheternaofta sin verksamhet med att varje man eller kvinna ger staten A miljoner iintäkter sedan lönen har betalts. Med detta tänkande försvinner, herrfinansminister, alla motiv för att skydda Om skattekontroller m. m. via bankers och försäkringsbolagsdataregister deskattskyldigas integritet och att följa lagen. Myndighetsutövning, herrfinansminister, kan aldrig bygga på så enkla och naiva lönsamhetsresonemang.Eller tycker herr finansministern det? Så skulle jag vilja ta upp en annan fråga. Meddet storebrorsaktiga utnyttjande av dataregister som våra myndigheter sysslarmed äventyrar de den goda användningen av datatekniken som kommer attrevolutionera världen. Det är faktiskt inte bara enskilda människors integritetdet här handlar om. Det är hela vår framtid, herr finansminister. Människorna måste i den spännande informations- ochkommunikationsutvecklingen se datatekniken som något positivt, inte som ettförfärande hot. Men det är ju det ni försöker göra den till, herrfinansminister. Som vanligt när man har debatter med MargitGennser får man en lätt känsla av svindel. Hon avlägsnar sig med suveräntförakt för fakta snabbt frän den sakdebatt som eventuellt hennes fråga ochsvaret kan föranleda. Låt mig bara ta två exempel ur det hon hävde ur sighär. Det ena är att samköming skulle pä något vis ha välsignatsi det frågesvar jag lämnat. Jag berör över huvud taget inte den frågan. eller hanteringen av taxeringsrevisionen har ettdugg med samkörningsfrägan att göra. Det andra är när hon hävdar att skulle haföreslagit att man skulle få fillgång till samtliga dataregister. Den fråganfinns över huvud taget inte upptagen i utredning. Jag råderMargit att läsa den. säger att de register som verket enligtexisterande lag har fillgång till skall föras på ett sådant sätt att det gåratt utnyttja de möjligheter fill kontroll som har enligtgällande lag och tillstånd. I övrigt har jag intet att tillägga. 34 (): Utmärkt, herr finansminister, att jag fickdet här klarläggandet. Då har alltså finansministern fördömt den typ avmassundersökningar som vissa skattemyndigheter har genomfört. Utmärkt, säg deti klartext, det är ju väldigt bra! Dä kan vi ju se fram emot en litetmer hyfsad användning av den teknik som kan pä ett mycket positivt sättrevolutionera världen. 35LENNART (): Jag ansluter mig i och för sig tillfinansministerns bedömning att den här frågan kanske inte nu har så vidaremycket mer att ge, utan nu får vi avvakta den remissbehandling som sker av ettbetänkande vars innebörd pä den här punkten är mig obekant, vilket jag alltsåvill nämna som en reservation. Men generellt sett kan man väl ändå noterafinansministerns tidigare deklarerade redobogenhet att försöka ordna den härinte detaljen men ändå avgränsade frågan, SkuUe det vara möjligt tidsmässigt attklara av det under Nr 47 våren, sålänge sitter kvar? Jag skall svara att jag hoppasatt det skall vara möjligt. Jag anser det ganska önskvärt att så sker. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1984/85:234 om arvsbeskattningen Per har frågat om jag villmedverka till sådana ändringar i skattelagstiftningen sä att inte, som ärfallet, arvet efter en av landets största privata förmögenhetsägare belastasmed så stor skatt att dödsboet måste begäras i konkurs, I det uppmärksammade fall som föranlett Per attställa frågan till mig kommer främst två effekter av reglerna förarvsbeskattningen i blickpunkten. Jag syftar på konsekvenserna av att kursen påbörsaktier som ingår i kvarlåtenskapen sjunker efter dödsdagen och pä detförhållandet att den latenta realisationsvinstskatteskuld som kan sägas belastavärdet på aktierna inte beaktas vid arvsbeskattningen. När det gäller den första punkten vill jag påminna PerWesterberg om vad jag sade i mitt svar med anledning av enlikartad fråga från honom. Handlar det om betydande kursnedgäng pä aktierna,kan regeringen under vissa förutsättningar medge nedsättning av det värde somarvsskatten skall beräknas på. Jag vill här lägga till att det torde vara svårtatt finna från tillämpningssynpunkt acceptabla generella regler för att kommatill rätta med problemet med värdeförändringar efter dödsdagen. Som jag också framhållit i mitt svar ingårdet i arvs- och gåvoskattekommitténs (Fi 1984:02) uppdrag att överväga fråganom ett hänsynstagande fill latent skatteskuld vid arvsbeskattningen. Även omdet finns goda skäl som talar för att man bör beakta sådan skuld vidvärderingen av vissa tillgångar, anser jag dock fortfarande attfrågeställningen rymmer flera problem som det lämpligen bör ankomma påkommittén att belysa. Jag anser därför, vilket blir mittsvar på Per fråga, att kommitténs förslag bör avvaktas innan någralagstiftningsåtgärder vidtas. 38PER (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Jag är Uka litet nöjd med svaret nu som på minafrågor om gällande arvsbeskattning.