prot · G80939 · 1984-12-31 00:00:00 — Inte minst vid arrenden måste man ägna särskild uppmärksamhet åthur lagstiftningen kommer att påverka gällande avtal. Arrendatorns möjligheteratt använda fastigheten kan förändras pä ett sätt som inte var aktuellt närarrendet ingicks. För jordägaren kan ett ingrepp innebära en direktkapitalförlust. Att inbilla sig att en minskad användning av växtnäring intefår några konsekvenser, varken på kort eller på lång sikt, vittnar om dåligakunskaper på detta område. Jag har i mitt anförande varit mycket kritisk just pådenna punkt, som gäller frågan om ersättning. Även lagrådet har påtalat dessafrågor. Man gör jämförelser med vattenlagens ersättningsregler. Enligt dessautgår ersättning för sådan inskränkning i förfoganderätten som innebär attpågående markanvändning avsevärt försvåras. Jag yrkar bifall till reservation3, som behandlar ersättningsfrågorna. I reservation 4 slutligen understryks vad jag tidigareanfört angående behovet av ett förtroendefullt samarbete mellannaturvårdsmyndigheter, lantbruksnämnd och jordbrukets företrädare. Jag yrkarbifall till reservation 4. 101 (); yrkar bifall till förslagen i proposition10 och jordbruksutskottets betänkande 10 vad gäller samordning av miljöskyddslagenoch vattenlagen. Detta har vi krävt i tidigare motioner. När det gäller att i övrigt ändra och utvidgamiljöskyddslagen anser vi dock 130 inte att regeringen har föreslagiträtt åtgärder för att komma till rätta med Man har utpekat jordbruket för att bedriva särskiltmiljöfarligt verksamhet, fast man inte vet tillräckligt mycket om vem som ärden störste "boven". Man väljer för försöksverksamhet föratt kunna utfärda generella skyddsåtgärder och begränsningar av verksamheter.Man kan utdöma upp till fängelse eller böter enligt miljöskyddslagen. Vattenföroreningarna i är inget nytt problem. BoArvidson har utförligt redogjort för detta. Det är inte så länge sedan manförbättrade utsläppen från de kommunala reningsverken. finns mycketavlagringar kvar, bl. a. därför att man har dämt upp avrinningen för att försestora tätorter med vatten. Det blir inga naturliga vårfloder, som annars tarmed sig en del avfall och rör om i vattnet. Dessa föroreningar kommerförhoppningsvis att minska . Sedan jordbruket blivit varse problemen har man minskatsina läckage. Man har från de flesta håll varit intresserad av att fårådgivning och upplysning om hur man skall gå till väga. Lantbrukarna håller påatt ta fram en studieplan, som mellan 400 och 500 lantbrukare skall börjastudera för att komma till rätta med problemen ännu mer. De vill tasitt ansvar. När detta frivilliga intresse finns, föreslår regeringenen lag med hot om fängelse. Det måste uppfattas som ett slag i ansiktet av alladem som försöker att få bukt med problemen. Innan man föreslår en lag bör manju kartlägga varifrån de största läckagen kommer. Som sade, är juavloppsreningen från många privata hushåll ännu inte åtgärdad. Man har gjort många försök och bl. a. kommit fram fill attbåde provrutor utan fosforgödning och andra över normalgiva hargett läckage. Det finns alltså fosfor i jorden även utan gödning. Detta bör manförst studera. Det finns naturligtvis de som är nonchalanta även blandjordbrukarna, men dem kan man komma åt med befintliga lagar.Forskning pågår på många områden. I reservation 1 yrkar vi avslag på 8 a, 43 a, 45 och 48 §§ i förslaget till lag om ändring i miljöskyddslagen. Om vi inte får bifall fördetta, har vi i reservation 3 påpekat att föreskrifter med anledning av 8 a § inte fär innebära att man avsevärt försvårar pågående markanvändning. Skulle detta ske, måsteersättning utgå till berörda markägare i likhet med lagrådets inställning. Detär just till sådana situationer som vid sitt beslut ansåg attgödselmedels- och bekämpningsmedelsavgifterna skulle kunna användas. Vi i anser det mycket viktigt attstörsta möjliga hänsyn tas till miljön. Vi vet att man från lantbrukarnas sidaställer sig bakom detta, om de får kunskap och rådgivning som stimulerar tillmiljöskyddsåtgärder. Men lantbrukarna lever under så hårda ekonomiskavillkor att de inte tål någon ytterligare belastning. Därför behövs i mångafall bidrag till att ta fram gödslingsplaner och fill utbyggnad avlagringskapacitet. Inom parentes sagt finns det lantbrukare som då de byggdegödselvårdsanläggningar till vilka man fick statsbidrag vägrades en anläggningav den storlek som de själva ansåg nödvändig för att inte behöva köra utstallgödseln vid av läckagesynpunktolämpliga tidpunkter och som tvingas bygga en ny och större anläggning. Detekonomiska stödet kan också gälla utsäde för kväveupptagande mellangrödor,växtföljdsplaner och vissa vattenvårdande åtgärder som går utanför vad andralantbrukare måste göra. Det är viktigt att samarbetet mellan naturvårdsenhet,lantbruksnämnd och jordbrukets företrädare fortsätter. Därför skulle det slåmycket hårt mot ett meningsfullt samarbete om man inom dessa områden skulle taut den tillsynsavgift som majoritet bestämt skall gälla från den 1juli . Jag yrkar därför bifall till reservation 4, Lantbrukarna är alltid öppna för råd ochförsöker följa dem -ibland alltför villigt. Med den socialdemokrafiskajordbrukspolitiken pä minskade man t, ex, sä mycket påmjölkprodukfionen att vi fick importera mjölk. Lantbrukarna är alltså öppna för råd, men reser borst ochsätter sig fill motvärn om de påtvingas onödiga lagar. Därför vädjar jag ochövriga centerpartister till ledamöter och regeringen: Ta inte tillmera våld än nöden kräver! Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4 och - omreservation 1 inte vinner majoritet - bifall till reservafion 3, 102LARS (): Beträffande samordningen av vattenlagen ochmiljöskyddslagen tillstyrker proposifionen. Enligt miljösyn bör alla näringar, industrieroch kommuner ta miljöhänsyn. Reningen av avloppsvatten från kommunalareningsverk har inneburit stora förbättringar i form av renare vatten. Mångavattendrag som varit starkt förorenade har kunnat återföras till ettrelativt normalt fillstånd. skärpta krav på utsläppen från industrin- beslutade i stor enighet - har fått motsvarande positiva effekt.Det återstår åtskilligt att göra beträffande luftföroreningarna i samband medförsurningsskadorna i våra skogar, Samma krav när det gäller miljöhänsyn måste enligtfolkpartiets uppfattning också ställas på jordbruket, Läckage av handelsgödseloch stallgödsel är ett kvarstående miljöproblem i skilda delar av vårt land.Speciellt har förhållandena kring i diskuterats, liksomsituationen i och , Även andra delar av landet, exempelvissjöarna i slättområde, är drabbade. Jag har i en särskildmotion, som inte behandlas här, aktualiserat problemen kring sjön , Tillföringen av näringsämnen till sjöar och vattendrag harmedfört förändringar i växt- och djurliv och av pH-värdet, som eventuellt kanmedföra utfällningar av tungmetaller. har dessutom aktualiseratsatt tungmetaller bakvägen kan tillföras sjösystemen genom rötslam från dekommunala reningsverken. Med hänsyn till vår principiella syn ansluter vi frånfolkpartiets sida oss alltså till propositionens förslag om komplettering avmiljöskyddslagen, men vi har i en motion tagitupp de problem som kan drabba de lantbrukare som får anpassa sin gödsling tillden nya lagsfiftningen. Riksdagenhar tidigare gjort ett uttalande om att de avgifter som utgår på handelsgödselskall användas till insatser i form av ökad forskning och rådgivning för attbl, a, få ned förbrukningen av handelsgödsel. Vi menar att det då specielltbehövs ökade insatser inom de områden där övergödningsproblemen finns.Riksdagen bör göra ett uttalande om detta. Vi menar att tillämpningen av dennya lagen dessutom bör bli återhållsam. I första hand bör de rådgivandeinstanserna - lantbruksnämnder och naturvårdsenheter -genom rådgivning försökaatt på frivillig basis fä förändringar till stånd. Kostnaderna för denna rådgivningbör täckas av de medel som statskassan får in i form av avgifter påhandelsgödsel. Betänkandethänvisar till att denna rådgivning skall ges av befintlig personal. Behovet avinsatser torde dock vara mycket stort inom vissa av de landsdelar som är specielltdrabbade. Det är enligt vår uppfattning då angeläget att de näringsidkare - idetta fall lantbrukare - som åläggs restrikfioner också klart skall fä veta attde har nytta av avgifter som i annat sammanhang erläggs för handelsgödsel. Vimenar, liksom departementschefen och utskottsmajoriteten, att det i dettasammanhang inte är fråga om ersättning till markägarna. Liksom andra företagarebör dessa bära kostnaderna för att produktionen skall kunna ske inom ramen förde miljölagar som gäller. Vi tror dessutom att det inte är klarlagt att detbehöver bli några ökade kostnader vid denna anpassning. Utskottethar i sin skrivning i hög grad tillgodosett våra önskemål. Vad vi hade önskatär en klarare markering av att handelsgödselmedel direkt skulle riktas motberörda områden. I betänkandet talas enligt vår uppfattning mer allmänt ombehovet av ökad rådgivning. Vifinner det fillfredsställande att utskottet anför att mofionens förslag liggeri linje med riksdagsbeslutet. Från folkparfiets sida anser vi att vår motionmed denna grundsyn borde ha kunnat bifallas. Med reservationen preciserar vi nuklarare våra önskemål. Sammanfattningsvis,herr talman, anser vi sålunda från sida att alla näringar ochsamhällsinstitiifioner måste ta ansvar för miljöutsläppen. Med en heltäckandemiljösyn måste detta också gälla jordbruket. Med vad jag nu sagt yrkar jäg bifall till reservation 2 och i övrigttill utskottets hemställan. 103 (): I detta betänkande behandlas förslag om ändringar i miljöskyddslagenoch vattenlagen. Syftet med ändringarna är bl. a, att komma dll rätta med vissaproblem som är föranledda av övergödning av föroreningskänsliga vattenområden.Förslaget innebär att regeringen skall kunna förklara ett vattenområde ochangränsande marker som ett särskilt föroreningskänsligt område. Överflödetav växtnäringsämnen i sjöar och vattendrag inom vissa av Sydsverigesjordbruksområden utgör ett allvarligt problem. näringstillförselnfill vattenområden medför negativa effekter av olika slag. Som exempel kan,såsom redan skett, nämnas i , vilken sjö vid några tillfällentidigare föranlett debatter här i - dä med anledning av motioner somkrävt åtgärder för att minska vattenföroreningarna, eftersom sjön under fleradecennier har utsatts för en allt starkare belastning av föroreningar. Övergödning förekommer inte bara i sötvattenomräden, utanpå senare år har övergödningsproblem förekommit även längs öppnarekuststräckor. Exempel härpå är att och angränsande delar av södraHallands och norra kustvatten har kraffiga algblomningar. Följdernahärav har blivit en skadlig inverkan på fiskeförhållandena och omfattandeskador på bottnen. Dessutom har vattnet blivit otrevligt att bada i. Pä många håll tillförs näringsämnen i en omfattningsom överstiger vad marken och grödan kan tillgodogöra sig. Minskade gödselgivoroch andra åtgärder kan i sådana fall innebära en besparing av gödslingkostnadernautan att någon negativ inverkan på produktionen uppstår. Jag menar att det är angeläget att vidta åtgärder motövergödningsproblemen på både kort och lång sikt. De areella näringarna har ett betydande inflytande påmarkens och vattnets beskaffenhet. Inom andra näringar har de som driververksamheten stort ansvar för miljöhänsynen, och då måste samma hänsyn gällaäven för utövare av jord- och skogsbruk. Om vi skall vara trovärdiga i våra krav på bättremiljövård, måste vi också kunna vidta åtgärder mot övergödning. Jag yrkaravslag på reservation 1 och bifall till utskottets hemställan, I reservation 2 tas frågan om inkomster frånhandelsgödsel- och bekämpningsavgiften upp. Utskottsmajoriteten anser att detnu inte finns någon anledning att peka på några konkreta projekt som i högregrad än andra verksamheter borde bli föremål för insatser. Som framgår av vårskrivning är vi positiva till vad motionerna aktualiserat, dock utanställningstagande f, n. Jag vill med detta yrka avslag på reservation 2, I reservafion 3 tas frågan om ersättning till vissamarkägare upp. Eventuellt uppkommande ersättningsfrågor inom ramen förRingsjöprojektet får bedömas med utgångspunkt i den lagstiftning som kan varatillämplig, I de fall inskränkande föreskrifter meddelas med stöd av den föreslagna 8 a § i miljöskyddslagen utgår ingen ersättning. Jag yrkar avslag påreservation 3, I reservation 4 tas samarbetet mellan naturvård ochjordbruk upp. Den fråga som här tas upp ägnades särskild uppmärksamhet bl, a, i samband med forskningspolitiska beslut. Därför anser jag att frågan inte behöver bli föremål för någon större diskussion. Jag yrkar avslag på reservation 4, . säger att den övergödning som förekommer inteskulle utgöra någon större fara för vattnet bl, a, i och att detlångsiktiga arbetet pä detta område bedrivs i annat sammanhang. Jag tycker attproblemen är så pass allvarliga att vi måste ta itu med detta.Problemen kan inte skjutas framför oss, utan det gäller att ta itumed övergödningen. säger att lantbrukarna alltid är lyhördaför råd. Då tycker jag att ett av de råd som de skulle vara glada för och tavara på är att minska gödselgivorna. På det sättet skulle lantbrukarna i vissafall redan nu kunna nedbringa kostnaderna och medverka till att övergödninginte behöver förekomma, 104 BO () replik; Jag har inte sagt att övergödningen iRingsjön inte är något problem. Det finns problem med hög växtnäringsförekomstoch låg syrehalt. Jag har i mitt anförande utförligt redovisat alla de olikaåtgärder som man på frivillighetens väg nu vidtar. Det är ett långsiktigtarbete. Skillnaden mellan socialdemokrater och moderater är att vi vill gå frampå olika sätt - att välja frivillighetens väg eller tillgripa tvång. Att tatill lagstiftning i detta fall är, som jag har påpekat, orimligt,. sade att förslaget innebär besparingar närdet gäller gödselkostnader och att det inte leder till några minskade intäkter.Jag har väldigt svårt att över huvud taget begripa hur det kan vara möjligt. Omman minskar insatsen av produktionsmedel måste det åtminstone gebetydligt lägre intäkter för jordbrukaren. Hur skall det kompenseras? Skall detske genom högre priser för konsumenterna, eller skall bonden stå för förlusten?Var går gränsen för de kostnader som bonden skall tåla? Jag har tidigare redovisat lagrådets synpunkter. När detgäller inskränkningar av sä stor omfattning att de allvarligt påverkar ettföretags lönsamhet är det orimligt att den enskilde själv skall stå förföljderna. Det behövs ingen ytterligare lagstiftning. Det finnstillräckligt med lagar både inom miljöskyddslagstiftningens ochhälsoskyddslagstiftningens område. Använd dem - det är vi helt med pä att manskall göra. I övrigt behövs som sagt inget nytt. Låt oss fortsätta det arbete som är på gäng iRingsjöområdet. Det kommer att ge oss goda erfarenheter när vi skall tackladessa problem även i andra områden - det är svåra problem att lösa. 105LARS () replik: och jag är överens ombetänkandets huvudinnehåll, men vi är inte riktigt överens om det somredovisas i reservation 2. Jag har några frågor att ställa till . Om det läggs restriktioner pä ett antal näringsidkare somblir oroade av detta, är det då inte rimligt att ställa resurser tillförfogande för ökad rådgivning? har ju tidigare gjort ett uttalandeom att inkomster pä handelsgödselmedel skall användas för rådgivning ochforskning, och borde man inte då kunna visa litet god vilja när företagaren - idetta fall lantbrukaren - känner oro? Borde man inte fullfölja riksdagensbeslut och anslå medel just till de områden som det nu gäller? 106KERSTIN () replik: Man har ju redan börjat ta itu med problemenpå de flesta områden, ! Man har redan minskat gödselgivorna. Manhåller på att bygga om gödselvårdsanläggningar. Låt forskare, myndigheter ochlantbrukare fortsätta på frivilUghetens väg! tror mer på samråd än påhot, vilket socialdemokraterna troligen tycker är en bättre metod. 107 () replik: Vad gäller det som sagts i anslutning tillreservation 1 vill jag uttrycka min förvåning över att inte någon frånborgerligt håll vill erkänna behovet av att man på allvar tar itu medövergödningsproblemet för att sä snabbt som möjligt komma till rätta med det. Omni menar allvar med er miljövänlighet, borde det vara en självklarhet för eratt ställa upp på regeringsförslaget. Det måste vara mycket angeläget att alltgörs för att komma till rätta med de problem som övergödningen utgör. Problemenär så pass allvarliga att vi måste göra någonting snabbt. Det gäller att påbåde kort och läng sikt komma fill rätta med dem. Ni måste väl ändå hålla med om att de areella näringarnahar ett betydande inflytande på beskaffenheten av mark och vatten. Om ni ärangelägna om att på frivillig väg lösa de här problemen, borde ni väl kunnaställa upp på vårt förslag. Om det förhåller sig så som säger redan börjat vidta åtgärder, betyder väl det att ni tycker förslaget ärbra, och då tycker jag att ni borde vara beredda att bifalla utskottetshemställan i dess helhet. Till vill jag bara säga följande vad gällerreservation 2. Jag upprepar att frågan om användningen av influtna avgifter f.n. bereds inom regeringen. Frågan kommer säkert att redovisas senare förriksdagen. I övrigt vill jag framhålla att den inskränkning sombetingas av hälso- och miljöskyddsskäl i princip inte skall medföra rätt tillersättning. Rådgivning och fillsyn borde enligt min mening vara vikfigasamhällsuppgifter. Om de uppgifterna fullgörs bör det innebära att en ökadhänsyn tas till miljöskyddet inom jord- och skogsbruket. I de frågor som gällerett samarbete mellan berörda myndigheter bör vi vara angelägna om att på olikasätt ge vårt stöd. yrkar jag bifall till utskottets hemställan idess helhet och avslag på reservationerna. 108 () replik: Förstår inte att denna tvångslagmotverkar syftet i det här avseendet? Man jobbar ju allt man kan för att fåbort problemen. Då är det som ett slag i ansiktet, när en sådan här lag kommersom innebär att man riskerar fängelse, J. ''g tror att man når mycketlängre om man försöker få tiU stånd ett samråd mellan myndigheter och forskare. 109BO () replik: Det finns inga delade meningar när det gällerviljan att ta itu med miljöproblemen på detta område. Frågan är bara hur viskall handla. Jag har tidigare försökt påvisa svårigheterna i detta sammanhang.Lantbruksstyrelsen har i ett yttrande över kemikalieutredningens betänkandesagt följande: "----- Det är enligt lantbruksstyrelsens mening svårtatt genom lagstift ning effektivt reglera användningen av växtnäring inom jordbruket," Sedan följer en redovisning av de problem som finns. Man talar bl, a, om kväveutsläppen. Vidare sägs det att man, för att göra det möjligt att gripa ini flagranta fall, kan acceptera föreslagna åtgärder. Avslutningsvis säger man följande: "Lantbruksstyrelsen tillstyrker från dessa utgångspunkter den föreslagna lagen. Styrelsen förutsätter därvid att beslut om geografiska områden präglas av restriktivitet." Detta yttrande frän lantbruksstyrelsen visar vilkasvårigheter som finns och hur omöjligt det egentligen är att stifta lagar pådet här området. Vi menar således att det genom forskning, utbildning ochrådgivning är möjligt att komma till rätta med dessa svårigheter. Dessutomfinns det en vilja hos näringen att få en förbättring till stånd. Låt oss istället följa utskottets förslag - utskottets skrivning på den punkten äregentligen mycket bra, ja, det är faktiskt det bästa som sägs i detta avseende- att använda gödselavgiften till forskning och rådgivning. Låt oss, som sagt,ta de pengarna i anspråk. Vi behöver således inte någon ytterligarelagstiftning. Sedan bara något om kvävet. Jordbruket, säger man, släpperut kväve -O.K., det kan förekomma visst läckage, inte minst vid kraftigt regn.Men hur är det med de kommunala avloppsreningsverken? I det sammanhanget finnsdet ingen som helst möjlighet att rena kvävet, så att man slipper de negativaeffekterna därvidlag. Vad skall man göra åt det? Inte ens socialdemokraternakan lösa den frågan. Det är omöjligt att komma fram till en lösning. Därför ärdet inte rätt att så att säga hänga jordbrukarna för den sakens skull. Även när det gäller fosforn finns det svårigheter. Men deproblemen måste vi försöka lösa tillsammans. Det sker inte genomtvångsåtgärder. Ändring i miljöskyddslagen, m.m. 110OVE () replik: Ingen är väl ute efter att "hänga"några jordbrukare. Vad man däremot är ute efter är en snabb lösning på detta såangelägna miljöproblem. Visst är jag pä det klara med att det behövs samråd.Men det är också nödvändigt att vidta andra erforderliga åtgärder, så att vikan komma fill rätta med svårigheterna på det här området. Och visst kan denverksamhet vara angelägen som bedrivs i syfte att ge oss ökade kunskaper om detkomplicerade samspelet mellan olika faktorer när det gäller övergödr ningen. Vihar väl ändå så pass goda kunskaper i dessa frågor att vi är medvetna om att deareella näringarna har en betydande inverkan på markens och vattnetsbeskaffenhet. Således måste vi, som sagt, om vi vill vara trovärdiga, även varaberedda på att ta itu med övergödningsproblemen. Menar vi verkligen allvar -och jag hade hoppats att man också från borgerligthäll menade allvar beträffande miljöproblemen, måste vi, för att varatrovärdiga, också vara beredda att vidta åtgärder och göra det snabbt. Detfinns akuta problem, och dem måste vi vara beredda att ta itu med på en gång. Den rådgivning som förekommer inom de areella näringarnaär en viktig faktor och bör kunna inriktas pä ökad hänsyn till miljön inom bådejord- och skogsbruket. Med detta har jag kanske klarlagt att vi inte på någotsätt är ute efter att hänga någon utan för att komma till rätta med ett mycketangeläget och akut problem. Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 111HANS (): Låt mig inledningsvis framhålla vad jag sagti den här församlingen åtskilliga gånger förut, att det, bortsett från någrarelativt fä områden i norra , är ett kulturlandskap som vi vill slå vaktom och bevara för framtiden. Landskapsbilden har, alltsedan den sistainlandsisen drog sig norrut för 10 000-15 , befunnit sig ioupphörlig förändring, dels beroende på klimatförändringar, dels, med någoneftersläpning, beroende på den förda jordbrukspolifiken. Vill vi ha kvar någonting av det gamla, äkta landskapet,kan vi bevara det enbart genom att hävda det med samma medel som en gång skapatdet, genom att vidta vissa åtgärder och genom att underlåta att vidta andra. De allt hårdare kraven frän konsumenter och myndigheter ivad gäller produktion av tillräckliga kvantiteter billiga livsmedel har, som vialla kommit underfund med, rubbat balansen pä olika sätt, så att vissaåtgärder måste vidtas för att åtminstone på kort sikt återställa balansen. Hurvi skall lösa problemet på när det gäller miljön ochlandskapsbilden, genom att minska animalieöverskottet i jordbruket, samtidigtsom vi behöver allt fler betesdjur för att förhindra landskapsbildensförbuskning, det får vi väl diskutera i annat sammanhang. En grund för framtiden har vi ändå fått genom vad somredan fidigare har framhållits , att jordbruketsföreträdare i hushållningssällskap, lantbruksnämnder och andra organisationerbörjat med intensivrådgivning, som redan gettpositiva svar på många frågor. Denna intensivrådgivning behöver uppmuntras på alla sätt.Vi har föreslagit att den skall uppmuntras genom ett uttalande från ,som inte kostar mycket mer än papperet. Intensivrådgivningen behöver byggas ut genom samarbetemellan myndigheter och enskilda, med förgreningar till hushållningssällskapeni angränsande län, såsom sker t, ex, mellan län och Blekingelän. Intensivrådgivningen har redan kunnat påvisa hur t, ex, gödselmedel kan användaspå andra sätt än de vedertagna, med åtföljande minskning av utspriddakvantiteter och därmed minskning av riskerna för övergödning. Vi behöver alltså inte någon ny lagparagraf om begränsningav sådana verksamheter som bidrar till eutrofiering av sjöar och vattendrag.