prot · G80951 · 1984-12-31 00:00:00 — 13december 1984 'Sor lösta som och . Om Östgas- '"-'* P (): projektet ' talman! Det svaret tackar jagför. Det var ändå något av en politisk utfästelse.Jag hoppas att denna ambitionsförklaring från statsrådets sida också kommer attleda fill att vi någoriunda snart får ett beslut som kan lösa den långsiktigalokalfrågan. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1984/85:231 om har frågat mig vilka deavgörande orsakerna är till att regeringen inte nu är beredd att genomföra dets. k. , dvs. import av naturgas till frånSovjetunionen via och . Den bedömning jag gjort i denna fråga grundar sig på denrapport som överlämnade . Bolaget har utrettförutsättningarna för . De kalkyler som harpresenterats utgår från ett ledningssystem som fångar in en årlig marknad på ca1 miljard m"* gas . Investeringskostnaderna för att genomföraprojektet har uppskattats till 7,5 ä i dagens penningvärde.I detta belopp ingår investeringar i en reservförsörjningsledning söderut medca . Krav på en reservförsörjningsledning har framställtsav de potentiella kunderna. Detta har motiverats av risken för leveransavbrottorsakade av skador på den sjöledningen samt av det oförmånliga iett ensidigt beroende i samband med prisförhandlingar. De kalkyler Swedegas har genomfört visar att projektetinrymmer betydande affärsmässiga risker och stor ekonomisk belastning för deföretag som skall genomföra projektet. Initialinvesteringarnas omfattningmotverkar dessutom möjligheterna till en stegvis uppbyggnad. Detta förhållandegör projektet särskilt känsligt för en strukturomvandling på den svenskaenergimarknaden som snabbare går i riktning mot ett mindre utrymme för naturgasän vad som har förutsatts. Således skulle t. ex. transportkostnaderna tillilandföringsstället i närheten av fördubblas om avsättningsvolymenreduceras . Swedegas sammanfattade bedömning är att Östgas-projektetframstår som lönsamhetsmässigt mycket riskabelt och oproportionerligtkapitalkrävande. Jag finner slutsatserna i rapporten i de delar jag härredovisat väl grundade. I konsekvens härmed har jag inte funnit skäl attföreslå regeringen att nuaktualisera frågan om import av naturgas österifrån. 43 (vpk): Jag ber att få tacka energiministern för svaret på min fråga. Vi kan väl vara överens om att naturgas är ett energislagsom har vunnit ständigt ökad terräng och attalla utvecklade industriländer i satsar mycket hårt pånaturgasintroduktion och användning av den energikällan. Vi kan ocksåkonstatera att är ett undantag i det fallet, tyvärr. Vi har så att sägainte alls kommit med i den här utbyggnaden som alla andra industriländer satsarpå. Det finns inte heller någonting som talar för att naturgas inte skullefortsätta att expandera. Nya fyndigheter upptäcks ständigt, och naturgas måstenu betraktas som ett självständigt energislag - inte kopplat till olja. Detfinns ofta gasfyndigheter som förekommer ensamma. Jag tycker statsrådet ger ett utförligt och bra svar, menhär finns naturligtvis vissa frågetecken. Det talas i svaret om en reservförsörjningsledning. Jagantar att det handlar om som skall byggas ut. Det är bra.Jag vill också ha ett förtydligande av svaret om att det finns mindre utrymmeför naturgas i . Det beror väl på vilka beslut som regeringen fattar ochhur den vill satsa på naturgas. Jag vill dessutom fråga om priset, eftersom det i svarettalas om ett ensidigt prisberoende. Vilken är prisrelationen om man jämförpriset på den gas vi köper via med priset på den gas vi kunde köpa frånSovjetunionen? Det vore intressant att få höra någonting om detta. Sedan vill jag säga att det i branschtidskrifter talas omatt vi skall få naturgas österifrån via den s. k. reservförsörjningsleden. Vifärden alltså via , osv. upp genom Sydvästgas och upp tillMellansverige. Det är alltså utmärkt om vi bygger ut ett naturgasnät där. Omvi nu inte tar den här chansen som vi har, kommer självt att ta hand omden kvantitet som finns disponibel i de ledningar som finns ända fram tillöstra . kommer förmodligen att satsa på en utbyggnad av sinkemiska industri, kanske i närheten av - en kemiskrteknisk fabrikför framställning av handelsgödsel t. ex. - och utnyttja den miljard m' som manannars hade varit villig att låta överta mot att vi tog en del avkostnaden för ledningsdragningen. Jag kan inte hjälpa att jag tycker attdet ärmycket beklagligt att inte försöker komma med i detta projekt. Reservförsörjningsledningen, som statsrådet talar om,tycker jag är ett felaktigt uttryck. Den ledningen är ju bara en del av svensktnaturgasnät, inte en reservförsörjningsledning. Den kan också försörjaindustriorter på sin väg upp genom landet, i , ,osv. Det är ett sådant system som vi behöver bygga ut. Får jag först klargöra att det beslut som nuär fattat på intet sätt stänger dörren och att man naturligtvismåste bedöma dessa projekt vid varje enskilt tillfälle efter hur de kan hävdasig vad gäller ekonomi och miljö i vårt energisystem. Nr 51 Det projekt som pågår i har, efter omfattandeinsatser den regeringen tillsammans med kommunerna där nere, visat sig gå "yket bra. skiljer sig emellertid från övriga i ett par väsentliga Om Östeas- avseendennär det gäller förutsättningarna för användning av naturgas. oroiektet Europafinns det utbyggda distributionssystem och tätbefolkade områden där det är lätt att få godekonomi på projekt av detta slag, eftersom naturgasen har en sådan karaktär attden visserligen är miljövänlig, men den kräver stora investeringar, ochbränslekostnaden är nästan lika hög som för oljan. I har vi inte någotutbyggt distributionssystem. Vi har däremot, till skillnad från övriga ,dels utbyggda fjärrvärmesystem, dels elsystem som är utbyggda och som harväsentligt bättre ekonomi än de som finns i övriga . Detinnebär att gasens möjligheter att på kort sikt hävda sig på den svenskamarknaden är sämre än ute i . Det finns alltså inte likartadeförutsättningar. När vi har gjort detta ställningstagande, har vi bedömtförutsättningarna . Det har icke gått att få vare sig priser som kankonkurrera med alternativen eller sådana åtaganden från depotentiella kunderna att det har varit möjligt att satsa på ett så dyrbart ochriskfyllt projekt som detta. Anf.45 (vpk): Det är klart att man skall bedöma varje enskilt projekt för sig. Men omman skall se detta på litet måste man också beakta dennasammankoppling. Jag tror att den kommer, eftersom naturgasen kommer att hävdasig. Vi har olika uppfattningar i denna fråga. Elprisernakommer att stiga, det vet både energiministern och jag. I fråga om detta har viockså olika uppfattningar. När kärnkraftsnotan skall betalas kommer vi att fåen betydligt mycket dyrare elström än vi har . Detär något av den obotfärdiges förhinder att tala om strukturer i befolkning, m.m. Det är klart att är ett glest befolkat land, men t. ex. ,, Gävle-Sundsvallsområdet är områden som lämpar sig väl förnaturgasintroduktion. Som ett exempel kan nämnas det syd- och västgasprojektsom nu pågår. Jag känner till att det var mycket nära att detta projekt hadelagts ner om inte regeringen hade satsat pengar i det . Redan1974 kunde man ha sagt att vi inte har något utbyggt ledningssystem. Hade visatsat pengar då, när det var aktuellt , hade vi haftett utbyggt ledningssystem, och vi hade haft ett mycket bättre utgångsläge. Pålång sikt kommer det alltid att visa sig lönsamt med naturgasen allteftersomden erövrar energimarknaden. Jaghar ännu inte fått någon direkt uppgift beträffande prisrelationen, dvs. vilketpris som kunde ha erbjudits från de sovjefiska myndigheterna via Finlandjämfört med det pris vi betalar för de danska gasleveranserna över . Ingen har fått sådana utfästelser att detfinns anledning eller möjlighet för mig att ange detta pris i siffror - det ärju inte heller regeringen som har förhandlat. Men jag vill säga att priset ickehar varit i den storleksordningen, på den nivån, att det har kunnat hävda sigjämfört med de alternafiv som har stått fill buds. Det är det huvudsakligaskälet fill att de potentiella kunderna inte har velat binda sig förleveranser. På detta sätt förhåller det sig. Skall denna energikälla - som också har många fördelar,framför allt ur miljösynpunkt - kunna hävda sig, måste den givetvis kunna hävdasig på sunda företagsmässiga villkor. Detta krav ställer vi även på andraenergikällor. Får jag slutligen tillfoga, att det som hänt efter 1980 ärframför allt att vi har lyckats mycket bra med energieffektivisering. Därmedhar den svenska marknaden krympt. Då minskar vi behovet av att införaimportbränslen, speciellt som vi dessutom har lyckats mycket bra med attutveckla de inhemska alternativen. Om den planerade aluminiumproduktionen i 47 (vpk): Jag är medveten om detta. Men vi skall också,som energiministern väl vet, avveckla kärnkraften, och naturgas är en mycketbra ersättning på många områden där man nu använder el. Den går att använda iprocessindustrierna, vilket är väl känt från kontinenten och från . I t.ex. pappersmassaindustrin är den ett väl fungerande energislag. Man kan användanaturgasen på många andra sätt, t. o. m. i fjärrvärmesystem. Med hänsyn tillalla de positiva miljöeffekter som talade om är den ett alldelesutmärkt bränsle för fjärrvärmesystem. Visst finns det möjligheter för naturgasen att hävda sig.Jag anser att det mer är den politiska viljan som avgör prisrelationerna mellanolika energislag i . Denna fråga brottas vi med dagligdags, bl. a. närdet gäller skatteproblematiken. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1984/85:233 om den planerade aluminiumproduktionen i har frågat mig dels om denkommande kärnkraftsavvecklingen och den med anledning härav knappa tillgångenpå billig el kan motivera uppförandet av ett smältverk i , dels om jaganser att smältverken i och kommer att arbeta under sammaföretagsekonomiska förutsättningar om realiseras på det sättstatens vattenfallsverk föreslagit. Om den planerade aluminiumproduktionen i enligt 136 a § byggnadslagen att nyanlägga ett aluminiumsmältverk i . I beslutet anfördes attförbrukningen av elenergi vid en årlig produktion av aluminium kanfillgodoses inom ramen för den framtida elproduktion som har förutsatts iriksdagens energipolitiska beslut . Jag har härmed besvarat Per-RichardMoléns första fråga. Beträffande andra fråga vill jag förstframhålla att den förbrukning av elenergi som behövs för smältverket iSundsvall givetvis också kan fillgodoses inom ramen för den framtidaelproduktion som förutsattes energipolitiska beslut. Det är minförhoppning att privata intressenter skall åstadkomma en etablering i Piteå.Jag är i övrigt inte beredd att närmare kommentera frågan. 49 PER-RICHARDMOLEN (m): Jag ber att få tacka energiminister för svaret. Det var magert. Kortfattat kan vi sammanfatta den energipolitiskaframtiden på följande sätt: - Elförbrukningenfortsätter att öka. - Elrealisationen- så kan vi ju beteckna dagens situation - är slut . - Nya kraftverkbehöver vi . - Kolkondens ochvattenkraft är de enda huvudalternafiven till kärnkraft, och det ärmiljöeffekterna som avgör om kol skall användas. - Kärnkraftsavvecklingenskall vara avslutad . Jag är övertygad om att varken jageller energiminister , som säkert delar min bedömning attframfiden är oviss när det gäller både priset och tillgången på el, i dagskulle våga satsa egna slantar på några energikrävande industrier. När projekttyp smältverket i står färdiga är vi nästan framme då -om vi nu skall genomföra kärnkraftsavvecklingen - elpriserna sticker i väg uppoch kolkondenskraft-verken puttrar och pyser på många olika platser i Sverige.Skulle våga satsa under rådande förhållanden? Jag är helt förvissad om, herr talman, att vi i densituation som vi har hamnat i - med beslut om en kärnkraftsavveckling före år2010 - förlorar värdefulla industriprojekt och därmed också arbetstillfällen.Är det verkligen, energiminister , en förnuffig industri- ochsysselsättningspolitik ni socialdemokrater bedriver? När detgäller smältverket i vill jag göra följande kommentarer. Om marknadspriset genomsnittligt kommer att varaoförändrat - och det kan vi utgå från - kommerVattenfall att sälja kraft till för . Det är ungefär sammapris som i betalar . Men - eller ungefär vidden tidpunkt när smältverket i skulle stå färdigt - är skillnaden ca 4öre. Det gör 62 milj. kr., omvandlat i ett årsresultat. Vattenfallssubventionering är med andra ord, herr talman, 62 milj. kr. Är mot den bakgrunden beredd att stödja detförslag som har lagt fram om ett konjunkturrelaterat elpris förPiteå? Eftersom regeringen f. n. överväger denframställning som vattenfallsverket har gjort, vore det fel av mig attkommentera de överväganden eller eventuellt föregripa de slutsatser som dettakan leda till. Det gäller f. ö. också frågan om frisläppande avinvesteringsfondsmedel för nya investeringar i . Jag tror attPer-Richard Molén respekterar att jag avstår från att kommentera de delarna avfrågeställningen. Frågan om huruvida en eventuell investering kantillgodoses inom ramen för befintlig elproduktionskapacitet och gällanderiktlinjer för energipolitiken kan jag däremot med stor trygghet kommentera.Det framgår av den utredning som har lämnat till regeringen att ävenett nytt smältverk - om man kommer fram till att det alternativet ärföretagsekonomiskt riktigt - väl kan fylla sitt elbehov inom ramen för nutillgänglig elproduktionskapacitet. Däri inryms självfallet också denbefintliga anläggningen i . Att tillgodose också detta behov innebäralltså inga som helst påfrestningar på vår nuvarande elproduktion. När det gäller den långsiktiga elpolitiken ochenergipolifiken vill jag vidare säga att det är alldeles klart för regeringensdel, med den energipolitik vi driver, att tillgängen på el till rimligakostnader i samband med kärnkraftsavvecklingen i första hand skall förbehållasindustrin. Det gäller naturligtvis också det nu aktuella området. Det områdetkommer att prioriteras. Med erfarenhet av vad vi nu har lärt oss vet vi ocksåatt det kommer att gå att klara hushållens uppvärmningsbehov - hushållensuppvärmning sker ju till mycket stor del med el - på ett bra sätt också iframtiden. Det finns alltså ingen anledning att ta upp en allmän energipolitiskdebatt på grundval av just det här projektet. Om den planerade aluminiumproduktionen i 51PER-RICHARD MOLÉN (m): Jag vet att energiminister ärväl insatt i frågorna både när det gäller smältverket i och när detgäller Aluminium i . Det är här fråga om en mycket viktigprincip, som jag tycker vi har all anledning att diskutera. Vi behöver intekoppla den till frågan om ett aluminiumsmältverk. Kan det, , överhuvud taget vara riktigt att tillämpa en princip som innebär att man räknar medett konjunkturrelaterat eller marknadsprisrelaterat elenergipris för enindustri, men inte för en annan, liknande industri på ett annat ställe ilandet? Det kan inte vara industripolitiskt motiverat och - om jag får uttryckadet så - riktigt utifrån konkurrensmässiga jämlikhetsprinciper. De här principfrågorna tycker jag att vi skulle kunnadiskutera utan att behöva gå in på detaljer om de båda projekten. Om den planerade aluminiumproduktionen i Det kan vi faktiskt inte göra av det skäletatt även de frågorna ingår i det som regeringen nu överväger. Låt mig svara påföljande sätt: Självfallet är det en förutsättning för riksdagensställningstagande att vi inte skall bidra fill att skapa arbetsfillfällen påett ställe - hur angelägna de arbetstillfällena än är - genom att skapaarbetslöshet på ett annat ställe. Det är den självklara utgångspunkten för våraöverväganden. Med hänsyn till situationen i är regeringennaturligtvis angelägen om att ta till vara varje möjlighet att beredasysselsättning där. Vi tycker att den svenska industrin, som har talat såmycket om att den är beredd att satsa i , nu har en chans att visaatt den är det. Men jag vill upprepa att vi självfallet inte kommer att göranågonfing som bidrar till att skapa arbetslöshet i , där jusysselsättningsproblemen också är mycket stora. 53 (): I dagens energipolitiska situafion finns detinga som helst praktiska förutsättningar för näringslivet och industrin att meden tioårig planeringshorisont - det är ungefär så långt vi kan sträcka oss -över huvud taget försöka räkna på att försöka bygga upp industriprojekt. Om mandessutom har den typen av funderingar som skisserat, börjar vi kännabetydande oro. En sådan framtida industripolitisk och energipolitisk situationskulle innebära att vi inte kommer att få den elproduktion vi behöver. Vi fåravstå från intressanta industriprojekt och får en minskadsysselsättning, mindre än vi skulle behöva ha om vi fick en ökad klarhet på detenergipolitiska området. På den punkt somPer-Richard Molén nu tog upp menar jag att han har fullständigt fel. En av debästa konkurrensfördelar som svensk industri nu har och också utnyttjar är attSverige tillsammans med ett par länder till har de i särklass lägsta elprisernai världen. Det är alltså en mycket stor konkurrensfördel, som också utnyttjas.Vi vet med säkerhet att om det inte händer någon allvarlig olycka eller blirnågra andra allvarliga säkerhetsproblem vid våra kärnkraftsanläggningar, såkommer man att kunna utgå från detta i åtminstone framåt. Men man måstenaturligtvis på ett tidigt stadium börja diskutera hur ersättningen förkärnkraften skall se ut, så att vi kan välja ett alternativ som är bra medhänsyn till både ekonomi och miljö. De övervägandena pågår . Därvid är det ensjälvklar utgångspunkt att vi skall bevara denna konkurrensfördel för svenskindustri som vi värnar om miljön. 55PER-RICHARD MOLEN (m): Jag delar uppfattning att enav svensk industris bästa konkurrensfördelar är just ett lågt energipris. Menmöjligheten för industrin och näringslivet att planera för framtiden blir intemycket bättre. närfinansministern ett tu tre upptäcker att en av de få källor man kan ösa nyaskatter ur är energiområdet och föreslår ytterligare höjning av prisetper kilowattimme. Detta är faktorer - den ena läggs på den andra - som gör dethelt omöjligt att planera och som tvingar regeringen att tänka om och få framklarare och betydligt bättre riktlinjer. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna1984/85:94 till utrikesutskottet /85:95 fill trafikutskottet 12 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1984/85:275-277 till finansutskottet 13 § Föredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 1984/85:24 betänkanden /85:5och 6 betänkanden /85:7, 10 och 14Utbildningsutskottets betänkande 1984/85:8 betänkande1984/85:7 betänkande 1984/85:9 Svenskundervisning för vuxna invandrare 14 § Svenskundervisning för vu.Yna invandrare (forts, frånprot. Fortsattes överläggningen om utbildningsutskottetsbetänkande / 85:6. 56ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): I det betänkande vi nu behandlar liksom iregeringspropositionen förs ett helt korrekt resonemang om vadsvenskundervisning betyder för invandrarnas möjligheter att leva och fungera idet svenska samhället. Resonemanget är korrekt inte bara därför att godakunskaper i svenska har blivit nödvändiga för att få och behålla ett arbeteeller för att klara en yrkesutbildning och en grundläggande teoretiskutbildning, som utskottet mycket riktigt säger, utan också därför attsvenskundervisning för invandrarna bör ställas främst bland de insatser som ärnödvändiga för att förverkliga invandrarpolitikens målsättning, nämligeninvandrarnas funktionella integrering i det svenska samhället. a. på grund av tidigare försummelser på det härområdet kan man iaktta en ökad invandrarsegregation inom en radsamhälleliga områden där, för att ta ett exempel, invandrarna - och främstinvandrarungdomarna -toppar arbetslöshetsstatistiken. Vårt parti har denbestämda uppfattningen Svenskundervisning för vuxna invandrare att godakunskaper i svenska är en förutsättning för att man skall kunna bryta denväxande yrkesmässiga, utbildningsmässiga, sociala, ekonomiska ochbostadsmässiga segregation som drabbar invandrarna. Vi anser dessutom attgoda kunskaper i svenska, liksom annat som främjar invandrarnas socialarörlighet, är det effektivaste vapnet i kampen mot den ökande invandrarfientligheteni samhället. Med denna utgångspunkt anser vi att utskottsförslaget omatt SFI, dvs. svenska för invandrare, skall omfatta sammanlagt ,därav grund-SFI och påbyggnads-SFI, är heltotillräckligt. Förslaget innebär en avsevärd minskning av densvenskundervisning som majoriteten invandrare får . De som antastill svenskundervisning vid AMU får och har i allmänhet dessförinnanfått vid flyktingförläggning eller studieförbund - sammanlagtsåledes . Målsättningen med svenskundervisningen skall vara attinvandrarna skall kunna hävda sig på den svenska arbetsmarknaden, att de skallklara sig i det dagliga livet och att de skall kunna tillgodogöra sig viktiginformation på svenska. Förutsättningarna bland invandrarna att tillägna sigdet svenska språket är av språkliga, utbildningsmässiga och kulturella skälmycket olika. Det är dålig politik och dålig ekonomi att avbryta enundervisning som bara har hunnit halvvägs, därför att den har pågått i ettbestämt antal timmar. Vi anser därför att någon övre gräns för antal timmar SFIej bör sättas. Vi motsätter oss också den uppdelning i grund-SFI ochpåbyggnads-SFI som föreslås men vill markera att vi anser det självklart attnär invandrare erhåller yrkesutbildning, bör de ges yrkesrelevantspråkundervisning. Detta bör ingå som en naturlig del i yrkesutbildningen. Regeringen och utskottet för ett riktigt resonemang om vadsvenskundervisningen betyder för invandrarna. Man säger bl. a.: "Godakunskaper i svenska har blivit nödvändiga inte endast för att få ett arbeteutan även för att kunna behålla det. Goda kunskaper i svenska krävs också föratt invandrarna skall klara en yrkesutbildning eller en grundläggande teoretiskutbildning." Härmed har man definierat svenskundervisningen för invandraresom en grundläggande utbildning, och sådan skall skötas av det allmänna skolväsendet. Ansvaret för svenskundervisningen skall ligga påkommunerna. En kommun bör i första hand själv anordna SFl-undervisningen inomden kommunala vuxenutbildningen. Kommunerna skall ha frihet att helteller delvis låta anordna svenskundervisning genom studieförbund som har enbetydande erfarenhet och kunskap på området. Det är beklagligt att man i betänkandet undviker attdiskutera lärarfrågan på ett seriöst sätt. Man hänvisar dels till dekompetenskrav som finns för AMU-anställda SFI-lärare, dels till vad som frånolika håll sagts om att en ny organisation bör bygga på nu verksamma lärare. Omdet första är att säga att kompetenskraven inom AMU har mycket litet att göramed kompetens för undervisning i svenska som främmande språk. Detta har isjälva verket lett till att, vid ett minskat behov av svensklärare, lärare sompå ett väsentligt sätt har bidragit till att bygga upp svenskundervisningentill vad den är , har slagits utfrån sina jobb av personer som har vissa akademiska meriter, men som heltsaknar kunskaper om och erfarenheter av svenskundervisning för invandrare.Härigenom har redan, på grund av att man från statens sida inte har tagit itumed den här frågan, en betydande kunskapsbas förötts. Om det andra bör sägas att den nya organisationen förvissobör bygga på de lärare som finns. Det betyder emellertid inte att dessa lärarei alla avseenden fyller de krav som bör ställas. Det behövs en utveckladutbildning av lärare i svenska som främmande språk. Nuvarande kurser har enojämn standard, och kapaciteten är otillräcklig. Det bör vara en målsättningatt de som tjänstgör som lärare i svenska som främmande språk skall kunna fåkompletterande utbildning så att en enhetlig kompetens uppnås. Regeringen börutarbeta förslag till utbildningsväg för lärare i svenska som främmande språk. Förslagetbör avse utbildningens omfattning och dimensionering, liksom en plan för hurman genom ett fortbildningsprogram skall ge nu verksamma invandrarlärare isvenska möjlighet att uppnå formell kompetens. Med det förslag till finansiering av det nyaSFI-systemet som regeringen lägger fram kommer vissa nya utgifter att läggas påstat och kommuner.