prot · G80987 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är alltså 1950- och 1960-taletsförsyndelser som kommer . Oron för följderna av arbete med asbest är stor, ochnaturligtvis skall alla som i sitt arbete blivit utsatta för inandning avasbest erbjudas läkarkontroll. Utifrån detta och med de erfarenheter som finnsom asbestskadorna är det naturligt att regeringen tar initiativ tillobligatoriska hälsokontroller. Det får inte vara kostnadsskäl .som avgör dettautan omsorgen om människan utifrån en solidarisk och rättvis människosyn. För att hejda framtida asbesttragedier krävs etttotalförbud för användande och försäljning av asbest och asbesthaltigamaterial. Det gäller bl. a. bromsband och andra friktionselement samtpackningar och packningsmaterial. I de flesta fall finns godtagbaraersättningsmaterial, vilket gör att nuvarande dispenser kan dras in. I vissafall kan en tidsgräns fastställas för när ersättningsmaterial skall varaframtaget och asbesten helt skall vara borta. Den gränsen kan vara ett ellerhögst . Krafttag måste nu tas mot asbesten. Länge nog har deintressen som nonchalerat asbestfaran fått bestämma. Det är dags att sättamänniskor och arbetarkollektivet i centrum. Vidtas inte åtgärder nu sviksskyddsombud, fackliga företrädare och de som utsätts för asbestfaran. I anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågortill arbetsmarknadsministern: När kommerregeringen att genomföra ett totalförbud mot användning och försäljning avasbest och asbesthaltigt material? Kommerregeringen att föreslå att alla som i sitt arbete utsatts för inandning avasbest erbjuds läkarundersökning? 1984/85:98av (vpk) till arbetsmarknadsministern om asbestrisker imarinens fartyg: Asbestproblemet är alltjämt enrealitet inom arbetsmiljön i . Ett särskilt och specifikt område i dettasammanhang är marinens fartyg. De är i många fall konstruerade och byggda underen tidsperiod då arbetsmiljö över huvud taget ägnades ringa uppmärksamhet iallmänhet och inom militära installationer i synnerhet. Följaktligen förekommerasbestisoleringar i stor omfattning på dessa fartyg. Med stigande ålder påfartygen har asbestproblemet därigenom bhvit akut på åtminstone två plan. För det första förekommer det från industrins verkstäderoch andra områden välkända problemet att asbestfibrer kommer ut direkt iarbetsmiljön inom fartyget. Detta är så mycket mera allvarligt som utrymmenaför skilda aktiviteter på fartyg oftast är minimerade och trånga.Dessutom är arbetsplatsen i många fall lika med eller nära förbunden medutrymmen för sömn, vila och intagande av måltider. Personalen i tjänst-värnpliktiga och chefer- är således ständigt utsatta för exponering av asbest. För det andra utsätts arbetarna vid marinensreparationsvarv för mycket stora hälsorisker när dessa fartyg kommer in förreparation och ombyggnad. Detta har varit aktuellt vid t. ex. Muskövarvet, menäven på andra varv och verkstäder. har slagitlarm om detta och krävt åtgärder för ett förbättrat arbetarskydd i dessasammanhang. Den militära personalen, särskilt de värnpliktiga, harinte samma organisa toriska möjligheter att slå vakt om sin arbetsmiljö. Detta får inte medföra att problemen för de värnpliktiga och omsorgen om deras hälsa ställs åt sidan. De bör inte utsättas för den risk som en asbestskada utgör de genomför sin värnpliktstjänstgöring. Jag villfråga arbetsmarknadsministern: Hur bedömer manpå larmen om asbest i marinens fartyg? Hur storarisker har arbetare vid varv utsatts för i dessa sammanhang? Vilka riskerutsätts militär personal för vid tjänstgöring på fartyg där asbest förekommer? Vilka åtgärderhar vidtagits och/eller kommer att vidtas från departementets sida för attkomma till rätta med problemen? 1984/85:99 av () till statsrådet om åtgärder för att hindra indirekt användning av svenskt utbräntkärnbränsle i kärnvapenframställning: Enligt uppgifter i de amerikanskafacktidskrifterna (14/1 1985) och Nucleonic Week (17/1 1985)förekommer det att återvunnet uran från den svenska forskningsreaktorn iStudsvik används i en process för framställning av kärnvapen. har svenskt upparbetat kärnbränsle på ett indirekt sätt kommittill användning i kärnvapenframställningen. General , somtidskrifterna refererar till, beskriver situationen på följande sätt: "Sålunda produceras inget plutonium eller tritium ursjälva det använda och upparbetade bränslet - snarare är det så att bränsletkonsumeras under den klyvningsprocess som bestrålar annat material så att dettai sin tur producerar försvarsanknutna produkter". Även om svenskt uran således inte direkt ingår i någrakärnladdningar är ett samband av det slag som beskrivs allvarligt nog. Jag villdärför ställa följande frågor till energiministern: Är ovan refererade uppgifterriktiga? Om så är fallet, är den svenskaregeringen beredd att vidta åtgärder för att förhindra att utbränt kärnbränslei framtiden kan komma att användas i samband med framställning av kärnvapen? 1984/85:100 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om långvarig arbetslöshet m. m.: Debatten om arbetslösheten och dessskadeverkningar har aUtmer kommit att koncentreras till att gälla den gruppmänniskor som officiellt registreras som arbetslösa, omkring 125 000-150 000personer. Den grupp av människor som berörs av arbetslöshet är dockbetydligt större. Många ungdomar kan visseriigen få sysselsättning på deltidgenom ungdomslagen, men deras situation är långt ifrån tillfredsställande.Många som blir föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder får visserligen sinakuta situation förbättrad, men de långsiktiga problemen kvarstår. I många fallär hoppet litet om att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Allra allvarligast är den permanenta utslagning somdrabbar allt fler och allt yngre människor, men som inte registreras i arbetslöshetsstatistiken.Antalet förtidspensionärer har ökat mycket kraftigt och uppgår numera till 320000 personer. är omkring 150 000 människor långtidssjuk-skrivna,något som i många fall leder till pensionering. I åtskilliga fall betingas förtidspensioneringenoch sjukskrivningen av att det saknas arbeten som är anpassade till människorsreella fysiska och psykiska förutsättningar. I andra fall är sjukdomenresultatet av förslitning på grund av pressat arbetstempo och olämpligaarbetsmiljöer. I åter andra fall medverkar själva utstötningen frånarbetsmarknaden till att orsaka allvarlig ohälsa. I en hel del fall ger utslagning ur arbetslivet upphovtill ett långvarigt socialhjälpsberoende. Detta är sannolikt en viktigförklaring till den rekordartade ökningen av kommunernas socialhjälpskostnaderunder senare" år. Sammantaget kan man räkna med att mer än en halv miljonsvenskar slagits ut från arbetsmarknaden och i praktikenhar föga hopp om att någonsin få återvända dit. En rad undersökningar styrker attutslagningen får mycket allvarliga följder, såväl socialt som medicinskt ochpsykologiskt. De som ställs utanför arbetsmarknaden har tre till fyra gånger såhög dödlighet i en rad allvarliga sjukdomar som de människor vilka fortfarandedeltar i arbetslivet. Detta gäller såväl hjärt- och kärlsjukdomar som sjukdomarvilka sammanhänger med användning av alkohol och andra droger. Människor som slås ut ur arbetslivet blir ofta socialtisolerade. Den som inte "behövs" i arbetslivet har ofta svårt attkomma in i en bestående social gemenskap. Särskilt allvarlig är situationennaturligtvis för ensamstående. Självmord och död genom överdos av alkohol ochtabletter blir ett inte ovanligt slut för människor som tidigt ställs utanförarbetsmarknaden. I takt med att arbetsmarknaden blivit allt kärvare harockså möjhgheterna att återvända dit för den som blivit arbetslös minskat.Detta gäller i särskilt hög grad människor med sociala och medicinskahandikapp. De möjligheter till arbetsrehabilitering som finns reserveras oftaför de grupper som bedöms kunna bli attraktiva på arbetsmarknaden. Allraallvarligast är situationen för de grupper av ungdomar som sorteras ut ur skolanoch i praktiken aldrig släpps in i vare sig arbetsliv eller normal socialgemenskap. Här läggs grunden till en ofta tröstlös rundvandring i samhälletsvårdapparat, ibland avbruten av en död . Utslagning,social isolering samt användning av alkohol och andra droger är sammantaget denviktigaste orsaken till för tidig död och svår sjukdom bland yngre ochmedelålders människor i vårt samhälle. Vikten av ett mer målinriktat arbete motarbetslöshet och utslagning kan därför inte nog understrykas. Det är lämpligtatt börja detta arbete med en noggrannare kartläggning av problemet. Med hänvisning tillovanstående vill jag ställa följande frågor: Är regeringen beredd att ta initiativ kartläggning av omfattningen av de sociala och medicinska konsekvenserna av långvarig arbetslöshet och permanent utslagning från arbetsmarknaden? Är regeringen beredd att genomföra ettaktionsprogram mot utslagning och arbetslöshet? 20§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1984/85:429av () till finansministern om tullkontroller på obekvämarbetstid: Enligt uppgifter avser regeringen att från den 1juli 1985 ta ut särskilda avgifter om man passerar landets gräns efterkontorstid. Förslagethar väckt mycket kritik i gränstrakterna, där turismen och inköpsresor ären viktig del av näringslivet. Vidaremåste det framstå som märkvärdigt att införa en sådan avgift somstaten ger t. ex. turistråd ökade anslag för att försöka förmå ännufler utlänningar att besöka . Eftersomen särskild tullavgift skulle få starkt negativa konsekvenser vill jag ställaföljande fråga till finansministern: Avser regeringen att införaen särskild tullavgift fr. o. m. ? 1984/85:430 av ToreClaeson (vpk) till arbetsmarknadsministern om nya åtgärder mot asbestsjukdomar: Problemen med asbestsjukdomarna - i form avmesoteliom, lungcancer, andra cancerformer, lungsjukdomarna asbestos ochpleuraplaque - har ånyo aktualiserats, bl. a. genom olika nationella ochinternationella rapporter. Rapporter har kommit från en rad svenska företag,som visat på lungförändringar hos ett stort antal anställda som kommit ikontakt med asbest i sitt arbete. uttalade attmålet är att asbest och asbestprodukter skall försvinna från arbetslivet. Ensådan målsättning och sådana krav ställdes som bekant i riksdagsmotioner frånkommunistiska ledamöter . Asbestens användningsområde har minskatkraftigt genom olika förbud och åtgärder. Mycket återstår ännu att göra för attsnabbare stoppa all nyanvändning och avlägsna alla lungcancerhärdar, exempelvisi form av isoleringsmaterial i ventilationstrummor och rörsystem i byggnader.Inte minst i samband med genomförande av ROT-programmet, dvs. reparation samtom- och tillbyggnader av äldre hus, är riskerna mycket stora. Jag villfråga arbetsmarknadsministern: Vilka nya åtgärder är regeringenberedd att vidta och föreslå för att snabbare än eljest stoppa och avlägsnaorsakerna till asbestsjukdomarna? 1984/85:431 av () till kommunikationsministern om åtgärder mot störningar från höghastighetståg: ärdet aktuellt med införandet av de s. k. höghastighetstågen på bl. a. södrastambanan . I debatten berörs endast vilka fördelar det skallbli för resenärer mellan dessa orter. Inget nämns om vad höghastighetståginnebär för dem som bor i de bygder som genomkorsas av järnvägen. Vilka åtgärder avser kommunikationsministernatt vidta för att lösa de problem som uppstår för tätorter som är uppbyggdarunt stambanan vid införandet av de s. k. höghastighetstågen? Vilka åtgärder avser kommunikationsministern att vidta föratt lösa de problem som uppstår för jordbruksfastigheter då överfarter tillåker- och skogsmark försvinner? 1984/85:432 av () till justitieministern omdet planerade polishuset i : I finns både tingshus ochfångvårdsanstalt. Däremot har det planerade polishuset med häkte ännii ejbyggts. Det innebär att häktade måste inackorderas på andra håll där det finnsplats, ibland långt bort som t, ex. och . Detta görutredningsarbetet tidsödande och kostsamt med bl. a. många och långa resor förutredare och advokater. När kommer det planerade polishuset i att byggas? 1984/85:433av () till finansministern om omsättningsskatten påutlänningars köp och försäljning av svenska aktier: Stark kritik har riktats motomsättningsskatten på aktiehandeln, särskilt när det gäller utlänningars köpoch försäljning av svenska aktier. Avserfinansministern med anledning härav föreslå att omsättningsskatten på denna delav aktiehandeln slopas? 1984/85:434av () till utrikesministern om tvångsrekryteringen tillvietnamesiska skogsprojekt: och har ratificerat (29) "Angående tvångs- och obligatoriska arbeten". SIDAhar lagt fram en rapport som visar att verksamheten vid detstörsta svenska biståndsprojektet genom tiderna bygger på systematiskttvångsarbete. Det rör sig om många tusen kvinnor (siffran 17 000 har nämnts)som av vietnamesiska staten tvångsrekryteras till skogsprojekt i samband medBai från avlägsna delar av landet. De som deserterar från ett oftaUsvlångt tvångsarbete utsätts för hårda sanktioner, bl.a. interneringsläger.Även nära anhöriga träffas av repressalier. Av framgår också attarbetsförhållandena är helt oacceptabla även om man beaktar att arbetet uförs iett u-land. Medhänvisning till ovan ber jag att få ställa följande frågor till utrikesministern: Avser den att överlämna SIDA:srapport till ? Avser den att uppmana attsjälvt undersöka om iakttagit sina skyldigheter enligt konventionen iden verksamhet som finansieras med svenska biståndsmedel? 1984/85:435av () till statsrådet om oljeföretagenspriskrig: Överkapaciteten inom oljebranschen har skärptkonkurrensen. Kampen om marknaden är hård. Priskriget på bensin har kostatföretagen stora summor och orsakat en förlust för OK på några hundra miljonerkronor. Enligtuppgifter i dagspressen har statsrådet uppmanat oljeföretagen attsluta bekämpa varandra och varnat för statligt ingripande. Med anledning härav villjag ställa följande frågor: Bör en konkurrens, som leder till lägre priser för konsumenterna,stävjas med ökade regleringar, kvotsystem etc? På vilket sätt uppfyller inte ARA-JET det ansvar för beredskap ochförsörjning som är reglerat i bl. a. lagen rörande beredskapslagring av oljaoch kol? 1984/85:436 av () till statsrådetBengt om nordiskt TV-samarbete: Kulturministern har meddelat attden nu definitivt begravt tankarna på nordiskt TV-samarbetei Nordsat- och Tele-X-pro-jekten. Med hänvisning till detta vill jag fråga kulturministern: Vilka skäl ligger bakom regeringensställningstagande att begrava planerna på nordiskt TV-samarbete? 1984/85:437 av () till statsrådet om fyradagarsvecka på lågstadiet: I , , harskolstyrelsen beslutat att införa fyradagarsvecka på lågstadium,årskurserna 1 och 2, i en del av kommunen. Framställning härom görs i dagarnatill länsskolnämnden. Motiven för framställningen är dels att man vill ta hänsyntill de ekonomiska förhållandena (uppgiven besparingseffekt är ca . ),dels att man vill bespara en del elever långa skolresor. Den längstaressträckan i detta sammanhang är . Inom kommunen förekommer redan nu fyradagarsvecka pålågstadiet som försök vid en skolenhet. Försöket har inte utvärderats ännu.Även i kommun, också , har fyradagarsvecka införts. Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder med anledning av kommunernas beslut att införa fyradagarsvecka pålågstadiet? 21 § Kammaren åtskildes .