prot · G80932 · 1984-12-31 00:00:00 — Ni ville jusjälva lägga ned i , . Vilken majoritet var det fråga om? Lade inte ni, islutänden, ned era röster? Men ni kanske ändå på något sätt backade uppmajoriteten. Fullt klart är att socialdemokrater och moderater tillsammans hardet fulla ansvaret för nedläggningen i . Det kan inga vackra ord om vadsom skall hända efteråt undanskymma. Nedläggningen i var en skandal.Skandalen har inte blivit mindre . 79RUNE (): Låt mig bara till säga atthan inte med ett enda ord har bevisat att arbetsmarknaden för tandläkare var såbra att man kunde ha undvikit att skära ned med det antal som motsvaradedimensioneringsminskningen vid Malmöenheten. 80 (): förvånar mig , för jag har precis talat omatt vårt förslag innebar exakt samma nedskärning av antalet platser som detförslag som ställde upp på tillsammans med socialdemokraterna. Detär bara att läsa innantill i riksdagstrycket. 81 (): Vad tänker göra om man nu gårvidare med dimensioneringsminskningar, vilket arbetsmarknaden klart visar bör göra? Även har föreslagit detta i sin inlämnade pefita,som regeringen måste ta ställning fill redan i den kommande budgetpropositionen. 82 (): Det går att göra minskningar på de högskolor som haren stor dimensionering. finns det högskolor som har en stordimensionering internationellt sett, och där kan man göra ytterligarenedskärningar, 83 (): börjar komma till pudelns kärna. Föratt man skulle kunna gå vidare från UHÄ:s förslag krävdes det antingen att manlade ned en enhet eller också att man totalt reorganiserade tandläkarutbildningeni landet. Det senare, herr talman, är inte någonting som man gör på enkafferast. Det hade varit en långsiktig och en besvärlig lösning som inte fannsfill hands. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 32 Mom. 1 (viss undersökning avefterlevnaden av högskolelagen) Onsdaeenden Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 1 av 21november 1984 '" ~ bifölls med acklamation. Gäststuderande i Mom. 2 (utvärdering avhögskolereformerna m,m,) högskolan Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av son -bifölls med acklamation. Mom. 3 (översyn av högskolans indelning i Unjer ochsektorer samt av formerna för arbetet vid mindre högskoleenheter) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 78 förreservafion 3 av Per m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (en strukturplan för den samlade universitets- ochhögskoleutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 49 förreservafion 4 av och , Mom. 7 (förvaltningsnämndernas sammansättning) Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 96 förreservation 5 av Per m,fl. Mom. 9 (högskoleavgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKersfin och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (avskaffande av kårobligatoriet) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 17 förreservafion 7 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 14 (huvudmannaskapet för vårdyrkesutbildning inomhögskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avPer m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 12 § Gäststuderande i högskolan Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1984/85:3 omgäststuderande i högskolan (prop. 1983/84:115). 84PÄR (); När, som det ibland händer, att vi iriksdagen avslår en motion med några vänliga ord, brukar vi med jargongspråkethär i huset säga, att vi har avslagitmotionen och gett den en krans. Den här gången är det regeringens propositionsom får kransen, och jag vet inte ens om det är någon så där väldigt vackerkrans. Det är alltså ett dåligt regeringsförslag som vi nu snart skall begrava.Det var nog det bästa vi kunde göra med regeringsförslaget. Regeringensförslag när det gäller utbildning i svenska för gäststuderande innebar att manskulle bygga upp en speciell utbildning i svenska enbart riktad tillgäststuderande, medan däremot andra invandrare, som skall läsa pä högskolan,skulle ställas utanför. F.n. är den preparandutbildning som finns öppen både för gäststuderande och förinvandrare, t. ex. flyktingar, som skall bedriva högskolestudier. Men denordningen ville alltså regeringen avskaffa. Det här skulle också innebära lade ned svenskutbildningen vid och . Förslagetvar naturligtvis tokigt från början. Det innebar att man i praktiken skullebygga upp två utbildningar, som riktade sig till invandrare och andraufiänningar som skall läsa vid svensk högskola - en utbildning förgäststuderande och en annan utbildning för flyktingar och andra invandrare. Tankenvar ju, som jag sade, att den till högskolan förlagda utbildningen skulle fågälla enbart gäststuderande. Andra invandrare skuUe hänvisas fill den kommunalasfi-undervisningen. Men det framgick av propositionen att man insåg att detbehövdes en svenskundervisning, som var specialanpassad fill de behov somblivande högskolestuderande hade. Man skulle alltså inom den kommunalasvenskundervisningen för invandrare bygga upp en speciell skräddarsydd utbildningför blivande högskolestuderande - ett utpräglat dubbelarbete. Det visade sigockså att det fanns en mycket bred opinion både ute i landet och här iriksdagen för att man skulle utnyttja den utbildning, som fanns pä högskolornaoch som speciellt var anpassad till blivande högskolestuderandes behov avkunskaper i svenska, för alla som behövde svenskundervisning för att kunnabedriva högskolestudier. Det väcktes också en rad motioner om detta. Detär glädjande att konstatera att utbildningsutskottet här har låtit förnuftetråda. förslag innebär ju att man går ifrånregeringsförslaget och i stället öppnar etapp 2 i gäststuderandeutbildningenför gruppen invandrarstuderande inkl, flyktingar. Det är ett tillfredsställandeförslag, och jag vill yrka bifall till utskottets hemställan. Vifrån hade också gärna sett att man kunde öppna även etapp 1 avpreparandutbildningen för invandrarstuderande. Vi tycker fortfarande att manbör överväga att göra det , när man har fått litet större erfarenhetav den nya ordningen. Man borde också kunna bedriva en viss försöksverksamhetmed att ta in invandrarstuderande i etapp 1. Eftersomman ändå har nått en så bred enighet om att öppna etapp 2 förinvandrarstuderande, anser vi det vara en så stor vinst att vi inte nu villyrka på någonting annat. Vi har i ett särskilt yttrande markerat värt intresseav att man skall kunna återkomma till frågan om att öppna också etapp 1 fördenna grupp studerande. Men det blir alltså en senare fråga. Herr talman!Utbildningsutskottets ställningstagande i denna fråga upple- ver jag såsom mycket glädjande, och jag yrkar bifall tillutskottets hemställan, Såvitt nu kan bedömas måste detta sammanträde fortsättaefter sedvanligt middagsuppehåll, varför anslag om kvällsplenum har uppsatts, 86 (); Det är bra att utskottet har kunnat enas om betänkandet omgäststuderande i högskolan. Det har skett efter en lång och ingåendebehandling. Det stod från början av den behandlingen klart att regeringensaknade majoritet för viktiga förslag i propositionen om gäststuderande. harutbildningsutskottet - och även kommer säkert att göra det - icentrala delar förändrat regeringsförslaget. En fördubbling sker av antalet platser i utbildningensetapp 2, vilket innebär en radikalt annan dimensionering än regeringen harföreslagit. Man öppnar även utbildningsmöjligheterna för de studerande somdeltar i den s, k, sfi-undervisningen och som har fått högskoleplats. De fär numöjlighet att delta i utbildningens andra del, I betänkandet slås en väldigt viktig princip fast. Jagvill citera ur betänkandet på den punkten: "Principen för den framtidadimensioneringen bör vara att invandrarstuderande som har behov av utbildning isvenska och fått högskoleplats samt önskar delta i den nyapreparandutbildningens etapp 2 skall få plats i denna." Den principenkommer alltså att vara vägledande för den dimensionering som kommer attföreslås . I ett särskilt yttrande har jag tillsammans medcenterpartisterna i utskottet pekat på att det bör bli möjligt attöppna även etapp 1 för invandrarstuderande. Det finns anledning att återkommatill denna fråga. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 87 (): betänkande nr 3 om gäststuderande ärhelt enhälligt. Med anledning av det särskilda yttrandet vill jag bara sägaföljande: Om det blir möjligt att öppna preparandutbildningen förinvandrarstuderande och om man skall initiera försöksverksamhet i det avseendetvill utskottet inte nu ta ställning fill. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottetshemställan i dess helhet. Anf.88 (): Studerandeutbytet med andra länder är ett vikfigt led iden internafionalisering av högre utbildning som allmänt anses angelägen i envärld med krympande gränser. Åtgärder har vidtagits - och bör vidtas i än störreutsträckning - för att underlätta svenska högskolestuderandes möjligheter atttillbringa en del av sin tid utomlands. F. n. studerar enligt uppgift ca 3000 svenskar vid högskolor och universitet i andra länder, varav ca 1 500med studiemedel och ca 500 med utbytesstipendier. Tyvärr är det betydligt färre gäststuderande från andraländer som söker sig till . Innevarande hösttermin följer ca 175gäststuderande preparandutbildningen. Det finns flera skäl till detta. Den spärradehögskoleutbildningen leder till osäkerhet om huruvida vederbörande verkligenkan beredas plats. Den obligatoriska kursen i svenska är för kort och ger intede nödvändiga förutsättningarna för vidare studier. Därtill kommer enomfattande byråkratisering i vad gäller uppehållstillstånd m.m. Kraven påförsörjningsgaranti är också sä högt ställda att många saknar möjlighet attleva upp till dem. Utskottets betänkande undanröjer flera av de härproblemen. Ökningen av antalet gäststuderande till 300 kommande budgetär ser visom ett steg i rätt riktning. Visserligen vill vi moderater att talet 300 skallbetraktas som ett minimum - inte som i propositionen ett maximum - men ökningenfrån dagens låga nivå bör kanske inte gå fortare. Vidare är det enligt vår uppfattning en bra lösning somutskottet har kommit fram till i vad gäller invandrares möjligheter att delta ietapp 2 av den undervisning i svenska som främst är avsedd för gäststuderande.Invandrarna bör oberoende av status, eftersom de avser att stanna i landet, lärasig grundläggande svenska inom ramen för den framtida reguljära undervisningeni svenska för vuxna invandrare. Den undervisningen skall ju ge såväl kunskaperoch färdigheter i svenska språket som kunskaper om arbetslivet och om samhälleti stort - det kan gälla kulturella, sociala, fackliga och politiskaförhållanden. Den tredje punkten, där vi moderater medtillfredsställelse noterar att utskottet beaktat våra motioner, gällerlokaliseringen av preparandutbildningen. Det är för en lundensare självklartatt en sådan utbildning även bör ges i och , som inte nämndesi propositionen. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. jordbruksutskottetsbetänkanden /85:7 om jordförvärvslagen m. m., 1984/85:8 om miljövård ochmiljöavgifter samt 1984/85:12 om bevarande av vissa växt- och djurarter. betänkanden 7, 8 och 12 kommer attbehandlas i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså jordbruksutskottets betänkande 7 omjordförvärvslagen m. m. Jordförvärvslagen m. m. Jordförvärvslagen m. m. 90 (): Redan vid jordförvärvslagens tillkomst varmoderata samlingspartiet emot en inskränkning av arvsberättigades möjlighet attförvärva släktgårdar, och detta av olika anledningar. Vi fann inte fillräckliga skäl för denna inskränkning. Vianser ett släktförvärv vara posifivt både för fastigheten och när det gälleratt slå vakt om traditioner och släktkänsla. Vi tror att det är personlig tillgång, men det har också betydelse för den bygd varifasfigheten är belägen. Många av de människor som har flyttat frän hembygdenoch arbetar på andra platser upprätthåller aktiva kontakter med och lägger nedstort intresse pä hembygden. Det har ofta visat sig att detta kunnat ge både.etablering och sysselsättningsmöjligheter. Dessa människor har ofta ett mycketstort intresse för brukningen av fastigheten och skötseln av densamma. Vi harmånga exempel på detta. Släktförvärven har också visat sig i regel ske till ettpris som är mycket acceptabelt och kan även ur denna synpunkt inte kritiseras.Över huvud taget kan man säga att släktförvärven är den typ avfastighetsförvärv som sker till ett pris som jordbruket och skogsbruket kanacceptera för att nå lönsamhet. Vi i moderata samlingspartiet anser också att den vidgadeprövningen av släktförvärven har medfört att ett ökat antal jordförvärvsärendenkommit under lantbruksnämndernas prövning. Detta har inneburit ökad byråkratioch myndighetsutövning gentemot den enskildes intressen. Det kan ocksåifrågasättas om man härigenom åstadkommit den väsentliga ändring avägarstrukturen som man åsyftade vid införandet av lagstiftningen. Vi tror intedet. I parfiets kommittémotion, som följs upp med enreservation till utskottets betänkande, föreslås att jordförvärvslagen ändrasockså vad beträffar prisprövningsregeln, alltså 4 § jordförvärvslagen. Viföreslår att denna del avskaffas. Vi anser att regeln innebär för långtgåendeingrepp i den enskildes ekonomi. Prövningen är också ur rättssäkerhetssynpunktstötande. Vi har, herr talman, exempel på brukare som slitit hårt och sparatför att trygga sin ålderdom. De har byggt upp ett eget kapital i enjordbruksfasfighet som man tänkt utnyttja som en pension. Men vid enförsäljning berövas dessa detta kapital. Det finns ett flertal brukare av denhär typen som när det fanns möjligheter till det begärde att befrias frän attvara med i ATP och helt satsade på sin fastighet som pension. De blir helt utanpengar i det här avseendet. Det finns också brukare som har investerat för attförbättra sin fasfighet och sina byggnader, men som vid en försäljning inte fårekonomisk kompensation för detta. Prövningsmyndigheterna har fastställt ettpris som avsevärt understiger marknadsvärdet. Även här är det fråga om kapitalsom byggts upp under brukarens yrkesverksamma tid, I praktiken är det sä, herrtalman, att den person som med slit och sparsamhet har byggt upp ett kapital ien fastighet kan berövas detta, varvid kapitalet i praktiken överlåtes till en köpare, enhelt främmande köpare utanför släkten. Vimenar att det finns andra möjligheter att förvägra förvärvstillstånd. Om detuppenbart är fråga om kapitalplacering kan man använda den nämnda paragrafen, Ireservation 2 diskuteras ökade möjligheter till förvärv av delfidsjord-bruk, Isysselsättningssvaga regioner är det ett livsvillkor att man inte bara satsarpå bärkraffiga företag. Där måste finnas andra möjligheter, I motioner frånmoderata samlingspartiet och har det mycket utförligt redovisatsvilken betydelse en nyetablering av mindre brukningsenheter skulle få förlandsbygdens utveckling. Glesbygdsdelegationens överväganden stöderytterligare de tankegångar som framförs i motionerna. Vi i moderatasamlingspartiet anser att bör ge detta regeringen till känna. Jag yrkar bifall till de moderata reservationer som är fogade tilldetta betänkande. 91 (): Innan jag går in på de två reservationer som nyssberörde skall jag bara säga några ord om den jordförvärvslag som ligger tillgrund för betänkandet. a. att släktingars rätt att fritt förvärva jordbruks-ochskogsfastigheter begränsades till att avse endast överlåtarens make elleravkomlingar. Vidare föreslogs i lagförslaget att priskontrollen skulle skärpasoch att tillstånd till förvärv skulle vägras om köpeskillingen inte endastobetydligt översteg egendomens värde, med hänsyn bl. a. till dess avkastning. Vidareinnehöll propositionen förslag som innebar att förvärv av mindrelantbruksföretag skall kunna vägras av regionalpolitiska skäl, om företagetbehövs för att stärka upp annat mindre företag eller om det behövs för attfrämja sysselsättningen för någon som är bosatt på orten. Detta var huvudinnehålleti lagförslaget. Riksdagenantog propositionen med stor majoritet , och lagen trädde ikraft samma är. SomSven sade, företrädde moderata samlingspartiet redan underutskottsbehandlingen och senare i samband med riksdagsbehandlingen denuppfattning som resulterat i två moderata reservationer, som finns med ibetänkandet. Ireservafion nr 1 från utskottets fyra moderata ledamöter tar man upp såvälsläktförvärvet som prisprövningen. Låt mig först kommentera släktförvärvet. Dåvarandejordbruksministern tog fasta på vad utredningen kommit fram till,nämligen att tillståndsfriheten borde begränsas, vilket innebar att endast makeoch avkomlingar skulle vara undantagna från kravet på förvärvstillstånd.Följden härav skulle alltså bli en vidgad prövning av släktförvärven iförhållande till vad som gällde enligt jordförvärvslag. I denna laghade gjorts vidsträckta undantag från skyldigheten att söka Jordförvärvslagen m. m. förvärvsfillständ vid släktförvärv av jordbruksfastighet. Genom riksdagsbeslutet begränsassläktskapsundantaget till barn, barnbarn och make. Syskon, deras barn ellermakes barn måste sålunda numera alltid söka förvärvstillstånd. Under den remissbehandling som föregick propositionentillstyrkte de allra flesta remissinstanser förslaget om att begränsasläktskapsundantagen. Här fanns många verkligt tunga remissvar från t, ex,lantbruksstyrelsen, , , , LRF och en långradlänsstyrelser. Någon remissinstans ansåg att det är mindre viktigt vemsom äger fastigheten än hur den brukas. Det var med andra ord en mycket bred majoritetsom stod bakom tanken i den nya jordförvärvslagen när det gällde att begränsasläktskapsundantagen. Det fanns t, o. m, de som ansåg att släktskapsundantagenhelt borde avskaffas och att alla som har för avsikt att förvärva enjordbruksfastighet borde vara skyldiga att söka förvärvstillstånd. Personligentycker jag dock att man gott kan ställa sig bakom LRF:s uppfattning, nämligenatt det förslag som vann riksdagsmajoritetens gillande var en väl avvägd linje. Så övertill prisprövningen. Det är viktigt att erinra sig att syftet medprisprövningsregeln var att motverka omotiverade prisstegringar pä jordbruks-och skogsmark och spekulation i sådan mark. Vi är väl medvetna om - det kunde väl inte hellermoderaterna undgå att lägga märke till - att under framför allt 1970-taletlantbruksföretagen steg i pris snabbare än den allmänna prisstegringen. Dettaförsvårade för lantbrukare utan tillgång till betydande eget kapital attetablera sig som egna företagare. Prisprövningen kom följaktligen fill för att förebygga attaktiva lantbrukare blir utkonkurrerade då de vill köpa en jordbruksfastighet.Dessa måste ju i huvudsak värdera en fastighet efter dess avkastningsvärde ochkan inte lägga skattemässiga eller andra värderingar ovanpå detta värde.Samtidigt förebyggs också att omofiverat höga priser på jordbruksfastighetermedför krav på höjda priser på jordbruksprodukter, vilket ju är av stortintresse ur konsumentens synpunkt, I en motion med anledning av propositionen med förslagtill ny jordförvärvslag framhöll och jag arrendatorernasställning. Vi pekade på den prisbildning som hade utvecklats under1970-talet beträffande jordbruksfastigheter. Genom att köpeskillingen oftastkraftigt översteg egendomens värde med hänsyn till fastighetens avkastning ochövriga omständigheter hade t. ex. arrendatorerna mycket begränsade möjligheteratt konkurrera om utbjudna objekt. Det finns exempel på personer i det här landet som undermånga år arrenderat lantgårdar. Dessa aktiva brukare av - som i högregrad än många andra besitter praktiska erfarenheter - har inte haft ekonomiskamöjligheter att hävda sig i priskonkurrensen. Nuhänvisar de moderata reservanterna till prisprövningen och säger att syftet meddenna väl kan uppnås genom möjligheten att vägra tillstånd när förvärvethuvudsakligen sker för kapitalplacering. Denna möjlighet fanns innan prisprövningsregeln infördes,men inte kan jag erinra mig något fall där förvärvstillstånd vägrades därföratt man befarade att syftet med förvärvet just var att placera pengar. Och inteblev de som förvärvade jordbruksfastigheter i spekulations- ochkapitalplacerande syfte några aktiva brukare av åkermarken. Hur hände det ändå inte att personer meddessa intressen stod i vägen för unga brukare som ingenting hellre önskade änatt bli ägare till en jordbruksfastighet, eller, som jag tidigare nämnde, förarrendatorerna? I två motioner - av m.fl,, , ochav frän - har de regionalpolitiska prövningsgrundernatagits upp. Båda mofionerna föreslås i betänkandet bli lämnade utan någonvidare åtgärd frän sida, men motionärerna har fått stöd i en moderatreservation. Utskottet har instämt i motionärernas synpunkter rörandevärdet av en levande landsbygd och den jordpolitiska prövningens betydelse iregionalpolitiskt hänseende. Glesbygdsdelegationen har presenterat enrapport där synpunkterna på glesbygdens möjligheter och markägande ligger väl ilinje med motionärernas önskemål. Rapporten remissbehandlas f, n, iindustridepartementet - jag tror att remisstiden utgår redan nästa vecka.Utskottet har funnit att vi bör avvakta resultatet av remissbehandlingen. Ett annat skäl för att inte föreslå några åtgärder är attvi väntar på en proposition rörande regionalpolitiken. Flera av oss vet attjordbruket som ett inslag i regionalpolitiken kommer att belysas i dennaproposifion. Jag ber att med detta fä yrka avslag på detvå moderata reservationerna och bifall fill hemställan i utskottsbetänkandet. Jordförvärvslagen m. m. Anf.92 () replik: Först arvslagarna: Vi har från moderat hållalltid satt mycket stort värde på arv och släktskap. Vi fullföljer detta här.Vi tror att det finns så stora förtjänster med värt synsätt att vi önskar enåtergång till de tidigare reglerna om släktförvärv. Jag tänker här inte bara päfastigheterna, utan, som jag nämnde i mitt inledningsanförande, också påkontakterna med bygden och allting sådant. Jag menar att vi definitivt skall gåtillbaka till de regler som gällde tidigare. Prisprövningen måste ses från två synpunkter. Det finnsett säljar- och ett köparintresse. Naturligtvis är köparen intresserad av attfå ett så lågt pris som möjligt. Säljaren är intresserad av attdet kommer en vettig brukare efter honom och kan av det skälet sälja något billigare.Men han är också intresserad av - och ofta i behov av - att få ut en rimligförsäljningssumma, så att han kan leva ett drägligt liv . Det finns, som jag sade, småjordbrukare som - inte genomstora inkomster utan genom stor sparsamhet - i sin lilla fastighet har byggtupp ett sparkapital. Jag känner till sådana som har begärt undantag från ATPoch inte har sin pension tryggad. De har trott - och tror - att de skulle kunnaha 7 protokoll 1984/85:32-33 sinpensionsförsäkring i fastigheten. går samhället in och tar dessa pengar. Detär det som upprör oss. Det kan inte vara vettigt med en sådan prisprövning. Medden lönsamhet som jordbruksnäringen har är riskerna för attfastighetspriserna skall bli för höga mycket små. Vi ser redan en vikandetendens på fastighetsmarknaden, och det beror självfallet pä den dåligalönsamheten. Vi tycker att det är ett orättfärdigt förfarande som tillämpas idet här sammanhanget. Det är därför vi har väckt vår motion, som vi också harföljt upp med en reservation. Anf.93 () replik: Trots vad säger vågar jag ändå tro att även mångamoderater är av den uppfattningen att en modernisering av den tidigare gällandejordförvärvslagen var helt nödvändig. Jag är ganska övertygad om att dendåvarande utvecklingen på marknaden när det gäller jordbruksfasfigheter hadefortsatt, om vi inte hade fått en prövningsregel. Om ingenting hade gjorts,skulle med all säkerhet allt mer mark i det här landet ha kommit att ägas avpersoner som inte var verksamma inom jord-och skogsbruket. Risken hade då funnitsatt priserna ökat än mer,