prot · G809155 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:155 1§ Justerades protokollet för den 21 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1984/85:580 om sammansättningen av kommitté för ny organisationför svenskundervisning för vuxna invandrare har frågat statsrådet vilka överväganden somligger bakom den till synes sneda sammansättningen av organisationskommitténför svenskundervisning för vuxna invandrare. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. 1983/84:199 om svenskundervisning för vuxna invandrare borde iden tänkta organisafionskommittén ingå bl, a, företrädare för , , statens invandrarverk,och . hade ingen erinran motvad som anfördes i denna fråga. uttalade även i sammanhanget attriksdagen inte i detalj borde föreskriva hur organisationskommittén skullevara sammansatt (UbU 1984/85:6), Organisationskommitténbestår av sju ledamöter jämte eft antal sakkunniga och experter. Detaktuella uppdraget - som avser åtgärder för att förverkliga ett statsmakternasprincipbeslut - har enligt min mening inte sådan karaktär att någon direktrepresentation för riksdagspartier är motiverad. Till ledamöter i kommittén harjag utsett företrädare för dels berörda departement -utbildnings-, finans- ocharbetsmarknadsdepartementen -, dels utbildnings-anordnare och blivandeutbildningshuvudmän - studieförbunden genom ochkommunerna genom . Sakkunskapfrån och statens invandrarverk har tillförts kommittén genomatt en sakkunnig har hämtats från vardera av dessa ämbetsverk. Om sammansättningen av kommitté för ny organisation försvenskundervisning för vuxna invandrare Jag har även funnit det rimligt att de organisationer somnärmast kan anses företräda invandrarnas intressen, såsom blivande arbetstagare,får tillfälle atf följa arbetet. i ochTjänstemännens centralorganisation har därför också fått nominera var sinsakkunnig, 2 (): Jag får tacka statsrådet försvaret. Tyvärr har det inte övertygat mig om det lämpliga i kommitténssammansättning. Just därför aft beslut, baserat på en dåligproposition, bara innebar ett fastläggande av vissa övergripande principer försvenska för invandrare har organisationskommittén fått en mycket storbetydelse. Det vore olyckligt om de förslag som kommer atf föreläggasriksdagen skulle behöva bearbetas i utskottet som denursprungliga SFI-propositionen. Då har vi näsfan kommit fram fill ikraftträdandetden , Vilken planeringstid står då kommunerna till buds? Kommitténs sammansättning fyller inte fillräckliga krav påallsidighef och ändamålsenlighet. När nu lämnat så stort spelrum förolika lösningar när det gäller läroplan, lärarkompetens, statsbidragsberäkningoch lagtext måste rimligtvis alla intressenter, inte bara några få, hamöjlighet att komma till fals genom sina representanter. Eftersom en avkommitténs uppgifter gäller arbetsrättslig lagstiftning, bör arbetsmarknadens parternaturligen ha ett ord med i laget, som kommittéledamöfer eller som sakkunniga -vilket vill jag låta vara osagt, Aff bara knyta LO och TCO fillutredningsarbetet är otillständigt. Genom rätten till ledighet för SFI hörarbetsgivarna till de närmast sörjande och borde delta i arbetet. För att bredda underlaget och minska riskerna för bakläxai utskottet borde regeringen ha inlemmat även oppositionspartierna i arbetet.Kommunerna har nyckelrollen i den noggranna planering som måste föregåreformen, och deras ledning är partipoHtisk med skilda majoritetsförhållanden,Def Hgger eft värde i aft alla partier står bakom de beslut som skall bildastartpunkten för den nya oganisationen, precis som beträffande frågan omflyktingmottagandet i kommunerna. Mot den bakgrunden är def både skäligt ochönskvärt aft oppositionen får tillfälle till insyn och medverkan iutredningsarbetet. Det är nog så - handen på hjärtat, fru skolminister - atfni i denna fråga liksom i andra avvaktar höstens val och därför fortsätter atfförhala eff misskött ärende som redan förhalats ett tiotal år. Får ni förnyatförtroende kommer enligt många människors farhågororganisationskommitténs förslag att trumfas igenom - med eller utan övrigapartiers godkännande, Blir det regeringsskifte kan jag förutse en ändradsammansättning av kommittén. En mer hedervärd utväg har statsrådet genom attredan nu bredda kommittén, till gagn för dem som närmast berörs - flyktingaroch invandrare - och till hjälp för alla de parter som skall genomföra reformenmed kort varsel. 3Utbildningsminister : Herr falman! har igrunden fel i sina påståenden, Def var ingen som i samband medriksdagsbehandlingen förde fram kravet på representation för riksdagspartierna.Det är också alldeles klart atf inte har gjort någotställningstagande i den riktningen. Vad det handlar om nu är atf följa upp ettriksdagens principbeslut, och det är naturligt aff de närmast berörda skallsyssla med def, de som skall ha hand om verksamheten. Vad sedan gäller SAF:s medverkan i organisafionskommittén,vill jag erinra om att det ju infe längre kommer atf vara på def viset attarbetsgivarna direkt skall ersätta dem som deltar i svenskundervisningen. Såvar systemet tidigare, men så kommer det inte aft vara fortsättningsvis. ärdet skattemedel som står för detta, I den delen borde alltså arbetsgivarna inteha något särskilt intresse i detta sammanhang. Däremot bör naturligtvis ha vissaintressen vad gäller lagen om ledighet för deltagande i grundläggandesvenskundervisning. Den frågan skall också ses över, men inomarbetsmarknadsdepartementet och inte av SFI-kommiftén, Jag utgår från atfArbetsgivareföreningen.då kommer att inbjudas. 4 (): Genom aft bara fattade eftprincipbeslut fick organisationskommittén många uppgifter som den enligtSFI-ufredningen från början infe skulle ha. Därför är def särskilt viktigt affalla intressenter och alla parter får fillfälle atf genom sina representantervara med i utredningsarbetet. När det gäller SAF:s medverkan har statsrådet kanskelugnat mig en smula. Jag har inte hört någonfing om lagtexten ännu, men dethastar och kommunerna vänfar otåligt på besked från arbetsmarknadsdepartementetoch , Def var nog så, statsrådet, aff vi var många som förutsatteett parlamentariskt inslag i den organisationskommitté som skulle görapropositionen och betänkandet till eft färdigt förslag atf godtas avkommunerna. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1984/85:566 om färjetrafiken genom Stockholmsskärgård 5 Kommunikationsminister : Herr falman! har frågat jordbruksministern vilka åtgärder regeringen kanoch vill vidta för att minska skadorna på miljön och ölägenheterna förskärgårdsborna av Finlandsfärjornas höga hastigheter genom Fumsundsleden, Frågan haröverlämnats till mig. Furusundsledentrafikeras av färjor till och Åbo, Färjorna mellan ochHelsingfors trafikerar , Vid besiktningar som olika experterföretagit av erosionsskador har klart konstaterats att en del av skadornaorsakats av andra faktorer än fartyg, såsom extremt högt vattenstånd. Sänktafartgränser för färjetrafiken mellan och innebär naturligtvislängre gångtider, vilket i sin tur omöjliggör den nuvarande trafikuppläggningenoch medför omfattande kostnadsökningar. Trafiken har en mycket väsentligbetydelse, inte bara för handel med , utan även för Finlandshela export och import. Denna handel skulle få vidkännas stora kostnadsökningarredan av relativt blygsamma fartsänkningar, Furusundsledenär sedan urminnes tider en farled. Utmed farleder, på samma sätt som utmedstörre vägar, drabbas omgivningen av vissa störningar. Störningarna skallnaturligtvis begränsas så mycket som är möjligt. De rederier som regelbundettrafikerar farlederna har också visat sitt ansvar genom att konstruera fartygenpå sådant sätt att bl, a, svall skall minimeras, Iett regeringsbeslut när nu gällande fartgränser fastställdes gjordedåvarande regering en avvägning mellan miljö- och trafikintressen. Sedan desshar trafiken förändrats enbart genom att nu satt in ett störrefartyg. Om ett nytt besvärsärende rörande fartbegränsningarna kommer in tillregeringen kommer regeringen naturligtvis att undersöka effektei-na av dennaförändring. saknar regeringen anledning att vidta någraåtgärder. Anf.6 (): Jag ber attfå tacka kommunikationsministern för svaret. Jagär ledsen över att behöva säga att det inte är något bra svar. Jag frågade omregeringen kunde och ville vidta några åtgärder för att minska de skador somfärjetrafiken ger upphov till på miljön. Men svaret är att regeringen intevidtar några åtgärder. Det antyder en bristande insikt, och kanske ocksåintresse, när det gäller skyddet av , som är en unik ochmycket skyddsvärd naturtillgång för hela vårt land och i ett internationelltperspektiv ett unikt naturområde. Skärgården måste skyddas och hållas levande.Det betyder att man måste sätta in kraftfulla åtgärder för att skydda natur somhåller på att förstöras, och det betyder att man måste ge befolkningen godabetingelser härför. av dessa hot - vattenföroreningar, ohämmad fritidsbebyggelse, avfolkning,nedskräpning - har på vissa punkter åtgärdats framgångsrikt. har vi ettannat hot som vi känt till länge, och vi kan notera att förstörelsen på grundav detta bara förvärras. Ett skäl härtill är den ökade färjetrafiken. Nusäger kommunikationsministern i sitt svar att skadorna även orsakas av andrafaktorer än fartyg; t, ex. extremt högt vattenstånd. Det är sant. Jag hadekunnat inkludera det i min fråga. Men det minskar inte behovet av motåtgärder.Det finns en rad åtgärder som man borde överväga när det gäller färjetrafiken -skärpta fartgränser naturligtvis, men även skärpt Man bordeåtminstone titta närmare på fartgränserna på sträckan : Mankan också överväga en annan sträckning av farleden där områdena är mestkänsliga. Man borde se över rederiernas skyldighet när det gäller att ersättaförstörd egendom. Färjetrafikengör stora vinster när den får överträda hasfighetsbestämmel-serna. Någon skärvav detta borde kunna återgå till naturskydd, såsom tillämpats t, ex, när detgäller oljeutsläppen. Kommunikationsministernhar säkert ett starkt miljöengagemnag, men han har framför allt aft se tillsjöfartens intresse i detta sammanhang. Här finns en intressekonflikt. Det hadedärför varit bra att få höra jordbruksministerns synpunkter på detta. Jagförutsätter att ni i regeringen har övervägt dessa frågor. Jag vill därför tillslut fråga kommunikationsministern om detta är sista ordet, eller om detmöjligen är så att regeringen trots allt kan överväga ytterligare åtgärder föratt skydda den unika resurs som utgör. Jag vill gärna hålla med om att ären unik skärgård, Def finns även andra skärgårdar som är unika och värda attvärna och slå vakt om ur miljösynpunkt. Jag konstaterar bara, vilket ocksåexperterna har gjort, att erosionen inte enbart är föranledd avfartygstrafiken. Vattenstånd, liksom också is, spelar en roll i detta sammanhang.Eftersom färjetrafiken bara är en del av orsaken till erosionen har jag svårtatt föreställa mig att vi genom atf lägga en avgift på sjöfarten kan lösaproblemet. Om vi har trafik och är beroende av denna - det må gälla på vatteneller på väg - får vi vara medvetna om att det alltid kommer aff finnas vissaölägenheter ur miljösynpunkt och för de boende, precis som jag sade i mittsvar. Fråganom fartgränserna för färjorna prövades i samband med ett regeringsbeslut omjust denna trafik 1981, alltså för bara . Jag minns inte omIngemar EHasson själv satt med i regeringen vid det tillfället -jo, def gjordehan tydligen. Då vet han atf regeringen har en gemensam beredning. Det är infebara det ena intresset som ingår i prövningen, utan det blir en prövning frånsåväl miljö- som trafiksynpunkt, Defär sedan regeringen senast fattade beslut om fartgränserna -def harbara gått . Inget speciellt har heller inträffat som gör att vi på nyttmåste pröva fartgränserna. Jag skulle förmoda att det just denna vinter, pågrund av den stränga kylan, har förekommit erodering i större utsträckning äntidigare. Anf.8 (): Det uppkommer olägenheter av ohka slag, och det går infe att göra någotåt, säger kommunikationsministern. Det är denna passiva inställning som jaginte kan acceptera. Vattenstånd,is och annat förorsakar säkert också erosion, men åtminstone den del somsjöfarten åstadkommer borde man kunna titta litet närmare på, föratt undersöka om inte sjöfartsnäringen bör hjälpa till att återställa naturen.Det är en princip som vi har använt i andra sammanhang, och det handlar här omen mindre avgift, som ändå skulle kunna göra mycket stor nytta. Dethar hänt saker efter 1981, Bl, a. har fartygen fått dispens atf köra fortare.Det innebär att rederierna gör ganska stora vinster. Någon skärv av denna vinstborde, som jag tidigare sade, kunna användas för att återställa miljön. Menframför allt har ännu större färjor kommit till, Det är sant att dessafärjor har byggts så att svallet skall minska, men def är ändå enormavattenmängder som förflyttas. Detär vid den ebb och flod som ständigt uppkommer genom dessa vattenmängder somstränderna och strandlinjerna eroderas. Därför räcker det inte med att undvikasvallet. Man måste också göra någonting åt de skador som uppkommer när vattnetdrar sig tillbaka, Def finns anordningar som kan byggas för att minska dessaskador, men def behövs resurser för detta. Omman skall skydda eller återställa miljö kosfar def alltid pengar. Frågan är:Var skall dessa pengar tas? Skall de över huvud taget plockas fram? Jagbeklagar att kommunikationsministern uppenbarligen infe har intresse av att ensförsöka få fram de resurser som behövs för detta naturskydd. Anf.9 Kommunikationsminister : Herr talman! Jag utgår ifrån att sammaförutsättningar som råder också fanns när 1981 självsatt med i beredningen av ärendet om fartgränser. De förändringar som inträffati fartygsbeståndet- eft enda fartyg har tillkommit - är en sak. Men de andraorsakerna till erodering, bl, a, vattenrörelser och is, vilka också innebärstora ölägenheter, fanns även 1981, Nogär det väl mer ur andra aspekter som talar om dagens ringaintresse. Ett intresse borde ha funnits också 1981, Anf.10 (): Jag vill inte hävda att aHt som hade bort göras gjordes under de år närvi hade borgerliga regeringar, men då togs ändå ett beslut som byggde på enavvägning mellan naturvård och sjöfart. har det hänt en del nya saker, somgör det nödvändigt att ytterligare överväga den balans som man här måste finnamellan sjöfartens intresse och naturskyddet. Man kan inte låtsas som omingenting har hänt - de större färjor som har kommit tillhar orsakat ytterligare skador. Jagvet att förre riksdagsmannen och miljökämpen har försettkommunikationsministern med ett utföriigt program baserat på den utomordentligakunskap som han har om skärgårdsfrågor, och def har av departementet sänts utpå remiss. Beslutet blev dock att ingen åtgärd skulle vidtas. Jag undrar omdetta måste vara sista ordet från regeringen. Låt mig bara göra def fillägget att också under folkpartiregeringenstid var verksam som utredare, bl, a, i fråga om miljösäkra sjötransporter. Hanborde under den tiden rimligtvis ha haft samma uppfattningar som , och hanhade möjlighet att föra fram dem till den dåvarande regeringen, Anf,12 (): Ja, han fick då detta uppdrag. Men därefter har en annanregering haft det verkställande ansvaret. Det är bristen på åtgärder under detsenaste året som är beklaglig, och den leder till att skadorna i Stockholms skärgårdfortsätter. Jag beklagar atf den nuvarande regeringen uppenbarligen inte harnågot intresse av att göra en förnyad prövning i frågan om den balans mellansjöfartens intresse och naturskyddet vilken man måste eftersträva. Omvissa vägprojekt i A Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1984/85:576 om vissa vägprojekt i i Bengfsfors har frågat mig om vissa planeradeväginvesteringar i kan komma i farozonen på grund av motorvägenstillkomst i , Regeringensåtgärder vid en nedläggning av Uddevallavarvet presenterades vid ett möte iUddevalla . Jag redovisade därvid de transportpolitiskainsatserna för att skapa ett nytt näringsliv i Uddevallare-gionen. Förutom atfvägbyggandet ger sysselsättning, behövs det bra vägar för en positiv utveckHngav näringslivet. Väg E 6 har bitvis en aHtför låg standard genomBohuslän, Uppmstningenav väg E 6 ingår i en nordisk handlingsplan för ekonomisk UtveckHng och fuHsysselsättning. Handlingsplanen har behandlats vid i mars1985, De i handlingsplanen upptagna investeringarna i väg- och järnvägsnäten iNorden föreslås bli finansierade genom en ny särskild låneordning inom Nordiskainvesferingsbanken, Ivägplanerna ingår byggande av vissa delar av såväl väg 44 som väg 45 iÄlvsborgs län, Vägplanerna är det samlade uttrycket för hur och i vilkenordning vägobjekten i länen skall byggas med de medel som statsmakterna anvisarför vägbyggandet i landet. Anf.14 i (c): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Svaret stilladedock på intet sätt min oro. Investeringarna i vägarna 44 och 45 har länge ståttpå tur i . Kommunikationsministern säger nu: "Vägplanerna ärdet samlade uttrycket för hur och i vilken ordning Om vissa vägprojekt i vägobjekteni länen skall byggas med de medel som statsmakterna anvisar för vägbyggandet ilandet," Detta uttalande är på intet sätt förpliktande i frågan om närdessa medel kommer aff beviljas. Man har räknat med aft komma i gång 1986, mendef är infe säkert atf statsmakterna anvisar dessa medel då-kanske finns detvid infe resurser för detta. genom kan i och för sig vara en riktigsatsning, om nu regeringen gör den bedömningen aff den måste genomföras urfrafiktek-nisk synvinkel, men har man medel för atf göra en sådan satsning? Detär en fråga om prioriteringar, och def gäller något som hasfigt har kommit på.Jag menar aft man här handlar litet grand orättvist. Kommunikationsministern säger i svaret: "De ihandlingsplanen upptagna investeringarna i väg- och järnvägsnäten i Nordenföreslås bli finansierade genom en ny särskild låneordning inom Nordiskainvesteringsbanken," Jag vill då fråga: Påverkar inte denna nya särskildalåneordning inom Nordiska investeringsbanken resurser på något sätt?Hur kan man tro att dessa medel inte kommer aft belasta budgeten över huvudtaget? På något sätt måste de ju belasta budgeten och minska vägverketsresurser fill andra objekt. När kommunikationsministern presenterademotorvägsprogrammet skulle motorvägen kosta 450 miljoner. vet vi atf detsedan dess har kommit fram aft ett alternativ kostar 700 miljoner och ett annatalternativ 900 miljoner. kommer alltså atf bli mycket, mycket dyrareän vad kommunikafionsministern från början tänkte sig. Denna fördyring hargjort aft jag blivit orolig för de andra vägprojekten, och den har fått mig atttänka aft man kanske kommer aft uppskjuta vissa investeringar. Dessa vägprojektligger ju i samma område; arbetsmarknaden kan ju bli överhettad i den härsektorn. Kommunikationsministern har inte med eft ord nämntersättningsvägarna. Män lägger ju ned Dal-Västra järnväg, som jagockså frågade om. Det för med sig väginvesteringar på 33 milj. kr. Man börjarredan nu i juni att lägga ned järnvägen, så visst behövs det pengar snabbt.Kommunikationsministern kan möjligen på något sätt sfilla oron genom att ialla fall ge eft halvt löfte om att väginvesteringarna kommer i gång när defgäller både byggandet av och byggandet aversäffningsvägarna. 15Kommunikationsminister : Herr talman! Mitt svar var ju aftombyggandet av motorvägen 6 mellan och UddevaUa skullefinansieras genom en ny särskild låneordning inom Nordiskainvesteringsbanken. Det är den metod som skall användas för det ändamålet ochför visst järnvägsbyggande m. m. De vägplaner, flerårsplaner, inom länet som slutligenfastställts av gäller fortfarande. Det har inte skett någraförändringar i det avseendet. När def gäller finansieringen av flerårsplanerna,liksom också av fördelningsplanerna för statskommunala vägar, tillförs dessaprojekt pengar dels genom ordinarie väganslag, dels i viss mån genomsysselsättningsmedel, dvs. i form av arbetsmarknadspolitiska insatser. stå här och säga att sioch så mycket kommer att tillföras detta län i fråga om arbetsmarknadspolitiskainsatser, lika litet som jag kan göra sådana utfästelser för något annat län.Men flerårsplanerna gäller fortfarande. Det inträffar.' ingen förändring i detavseendet. Det är det enda svar jag kan ge. Pengarna kommer fram på exakt sammasätt som hitfills: från ordinarie väganslag och eventuellt tillkommandesysselsättningspengar, Anf.16 i (c): Kommunikationsministerns kompletterande svar gav väl inte mer än dettidigare svaret. Jag skulle emellertid gärna vilja ha eft förtydligande, omkommunikationsministern kan lämna besked om att de planer som finns i Älvsborgslän,, där man räknat med att sätta i gång byggandet av väg 44 och 1986,verkligen kan fullföljas och atf motorvägsbyggandet inte på något sätt kommeratt påverka dessa projekt. Som jag sade tidigare är det fråga om sammaarbetsmarknadsregion, och den kan ju bh överhettad, Motorvägsprojekfet kom framnu i vinfras. Vägarna 44 och 45 har man däremot diskuterat . Jagtycker atf det är en litet felaktig prioritering, om t, ex, väg 45 kan komma ifarozonen - det är meningen att man skall bygga väg 44 först. Utanför Vänersborgbygger man ett nytt länssjukhus, som trafiken skall ledas förbi genomombyggnaden av väg 44, Det kanske tar , innan den vägen blir klar, ochjagar mycket oroad för att det kan uppstå problem, om man måste ha kvar deförbindelser som man har . VidaregäHer det ersättningsvägar för järnvägen. Beredskapsmedel har nämnts. Jagtycker aft detta är mycket vikfigt,Skall man skaka runt på dåliga vägar ibussar, när järnvägarna läggs ned så här tidigt? Varför kan det infe planeraslitet bättre, så att folk kan ha bättre standard när de nu får enersättningstrafik? Jag tycker inte att det skall vara fråga om tilldelning avberedskapsmedel. Regeringen borde göra någon planering direkt. Man skall ju tahänsyn till vad man har för vägstandard. Omvissa vägprojekt i Å Tyvärr måste jag fortfarande hänvisa till flerårsplanerna. i säger att dessa vägbyggen kan startas . Jag utgårifrån att man i planeringen har räknat med ordinarie pengar och att man sedanockså för har sett till den eventuella tillgången påberedskapsmedel, vilket har betydelse för planeringen. Menjag kan inte garantera någonting i detta läge, och inte i något annat läge -det är en omöjlighet. kommer också att lära sig,här i , att det fungerar på det sättet. Vi kan inte iförväg bestämma hur arbetsmarknadsläget kommer atf se ut. Om vi visste det, såskulle vi också kunna projektera och förbereda på ett helt annat sätt. Mensituafionen kan mycket snabbt förändras, och det kan innebära att man får göraextrainsafser. När det gäller ersättningsvägarna- där man byter från tåg till buss - vill jag sägaatt de finns med i regeringsbesluten. Det gäller alltså de fall där man harföreslagit aft vägarna skall förbättras för ersätfningstrafiken, Anf.18 i (c): Def är klart att jag vet att man inte direkt kan tvinga fram svar påsådana här frågor. Men jag hade varit mera tillfredsställd om kommunikationsministernvarit litet mera tillgänglig i den här frågan och kunnat ge något halvt löfte.Men inte ens det har kommunikafionsministern gett. Jagställde en fråga om den särskilda nya låneordningen som man skulle finansieraden nya motorvägen med. Påverkar den inte resurser eller budgeten pånågot sätt? Det skulle vara intressant aff höra det. Här frågas ofta: Var skallman ta pengarna till motorvägen? Ja, den skall finansieras genom Nordiskainvesferingsbanken, sägs det då. Det verkar nästan som om def är pengar som viinte behöver betala ut på något sätt. Det är självklart att när man har lånat pengar måste man betalatillbaka dem, I de allra flesta fall måste man också betala ränta, Def kommerman atf få lov att göra också i det här fallet. Meni regeringens direktiv till står def aft när harpresenterat projektet för byggande av som motorväg mellan ochUddevalla, då skall regeringen ta ställning fill finansieringen av denna väg.Det står alltså i regeringsbeslutet och i de direktiv som gått ut. Ännu har detinfe kommit in något förslag från .