prot · G80951 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag kan hålla med om att vi ger en något glättad bild avfrihandelsfrågorna. Det har då sin förklaring i att det vi i första hand beröri betänkandet är de handelspolitiska frågor som är betydelsefulla för ,nämligen handelsutbytet med de länder som ligger nära oss och med vilka vi hardet största utbytet. Där tycker jag att man inte behöver sväva på målet när detgäller frihandelns välsignelser för ett litet högindustrialiserat land somSverige. Frihandeln ställer krav på oss, det är helt klart. Detställer krav på flexibilitet och omställningsförmåga hos människor ochproduktiva resurser, och den tar inte alltid de sociala hänsyn som ärnödvändiga. Den kan också missbrukas av utvecklade nationer gentemot ,och det har vi varit inne pä, om det inte finns spärrar som är relaterade tillde alltför olika konkurrensförhållanden som råder mellan olika typer av länder. Vi kan konstatera att är en del av detstora frihandelsområdet i . Vi kan också konstatera att vi kan säljavåra produkter utomlands och att större delen av det vi importerar är tullfrittvid införseln till . Gentemot länderna utanför EG och EFTA har vi sannoliktde lägsta tullarna i världen, och detta gäller inte minst i förhållande tillu-ländernas export som vi ger betydligt gynnsammare villkor än exempelvisEG-länderna gör, med full tullfrihet för ett stort antal u-landsprodukter. Detgör vi helt naturligt utan att kräva motsvarande behandling från dessa länderssida. På några områden har vi, som det har påpekats här ikammaren , kvar tullar och kvantitativa importrestriktioner. Det gällerfrämst jordbruket och i viss mån tekoindustrin. Men spärrar på de områdena harförvisso också många andra industriländer. På tekoområdet, som spelar en stor roll för vårförsörjningsberedskap, har vi trots detta en importandel som uppgår till intemindre än . var inne på krav från sidaatt ytterligare släppa tekoimporten fri. Han talar om de vinster somkonsumenterna skulle kunna göra genom en helt fri import på detta område, trotsde försörjningsberedskapsskäl som kan anföras för de spärrar som vi har. Låt mig då konstatera att eftersom vi ändå har enimportandel på , har vi i alla fall till förmån för de svenskakonsumenterna kasserat in den stora merparten av de fördelar som ligger ifrihandeln på det här området. Men, , man borde också kunnavara medveten om från sida att vi inte kan gå längre än så, medutgångspunkt i de försörjningspolitiska krav som vi måste ställa. Vi socialdemokrater anser därför i likhet med centerpartietatt och reservation på den här punkten, att heltsläppa spärrarna när det gäller tekoimporten, inte är rimligt avförsörjningspolitiska skäl. Dessutom skulle besvärliga regionalasysselsättningsproblem komma in i bilden, om vi helt släppte fram importen påtekoområdet. Låt mig sedan gå över till andra handelshinder än tullaroch kvantitativa importrestriktioner. Jag vill då konstatera att det finnsmånga sådana handelshinder. Det finns många sätt att skydda en hotadindustribransch från importkonkurrens, om man så skulle vilja, och det villganska många länder i vissa situationer. Man kan arbeta med direkta förlusttäckningsbidrag. Man kanarbeta med tekniska handelshinder av typen standardiseringskrav ochprovningsbestämmelser. Man kan arbeta med s. k. frivilligaimportbegränsningsavtal, och det är någonting som de stora, ekonomiskt starkaländerna ofta trycker på länder som är svagare än de själva. Man kan ocksåarbeta med ett ensidigt gynnande av inhemsk industri vid offentlig upphandling.Det här är några exempel. Det finns betydligt fler. Det är naturligtvis bara att konstatera att under trycketav de besvärliga internationella ekonomiska problem som vi har haft under detsenaste årtiondet och fortfarande har, har också uppfinningsrikedomen i vissaländer ökat ganska starkt på det här området. Men jag vill säga till PerWesterberg, när han påstår att skulle vara bland de länder därprotektionismen har ökat, att han ger en helt felaktig redovisning. Det krävsnog ett mera konkret bevis för att protektionismen skulle ha ökat i ände allmänna påståenden som han kastade ut från talarstolen. Såvitt jag kan förstå var det under de borgerligaregeringsåren, Per , som kritiken kom från våra handelspartner om attvi gynnade, enligt deras uppfattning på ett otillbörligt sätt, en del av vårindustri genom att ge alltför stora förlusttäckningsbidrag. har jag i ochför sig inte den uppfattningen, utan jag anser att det var legitimaomställningsbidrag som står helt i överensstämmelse med de internationellahandelsreglerna, men det kom i alla fall en kritik. Den kritiken från vårahandelspartner hörs inte . Den socialdemokratiska regeringen har slagit in på enannan typ av ekonomisk politik som onödiggör att det ges stora direktaföretagssubventioner. Det är då också intressant att notera att uppenbarligenpågår det nu ett fullt krig mellan de forna regeringskollegerna om nyttan ochnödvändigheten av de företagssubventioner som gavs ut i stor mängd av deborgerliga regeringarna vid makten. Det är intressant attnotera att man på den punkten har två helt olika reservationer knutna tillnäringsutskottets betänkande. Jag vill alltså hävda att vad gäller den typ avhandelshinder som brukar sammanfattas under beteckningen icke-tariffärahandelshinder har som regel ett gott samvete. De svenska regeringarnahar, det vill jag säga, oavsett partifärg också varit aktiva i deinternationella handelsorganisationerna för att söka minska handelshindren avdenna typ. 9 protokoll 1984/85:51-52 När det sedan gäller densocialdemokratiska regeringens politik på det handelspolitiska området är vi iutskottsmajoriteten en aning förvånade över en del av de reservationer som harfogats till utskottets betänkande. Reservanterna säger sig på flera punktervara missnöjda med regeringens bristande uppslutning kring frihandeln. Densortens formulering är speciellt påfallande i och moderaternasreservationer. Vi menar att man i flera reservationer från moderaternaoch slår in öppna dörrar, när man kräver att skall getill känna att regeringen bör vara aktiv i det ena eller andra handelspolitiskasammanhanget. I själva verket har ju den socialdemokratiska regeringen, bl. a.genom att utse en särskild utrikeshandelsminister och de positiva effekterdetta fört med sig, lagt in en högre växel på det handelspolitiska områdetjämfört med de tidigare borgerliga regeringarna. Det erkännandet tycker jagmoderater och folkpartister i utskottet kunde kosta på sig i stället för attskriva det som jag tycker alltför stora antalet reservationer i dettabetänkande - vi har sammanlagt 18 stycken att debattera. Det är mycket annat man i och för sig skulle kunna ta upp.Jag skall bara avslutningsvis, i varje fall i detta inlägg, notera att det påflera punkter går en klar skiljelinje i de handelspolitiska uppfattningarnamellan å ena sidan och å andra sidan och folkpartiet.Jag tror man kan konstatera att värdegemenskapen inom handelspolitiken på mångapunkter är ganska stor mellan och socialdemokratin, medanmoderaterna och på punkt efter punkt söker strid med densocialdemokratiska regeringen inom handelspolitiken. Vi har exempelvis skiljelinjen mellan å ena sidanoch och åden andra när det gäller synen på krisstödettill industrin, på behovet av kontroll över de multinationella företagen, närdet gäller om det är önskvärt att införa skattefria exportzoner i föratt locka hit utländska företag. Det senare gäller skatteparadis förmultinationella företag som socialdemokratin inte kan acceptera och som vimenar att man bör motarbeta också internationellt. Glädjande nog har vi fåttmed oss på den uppfattningen. Det hade i och för sig varit lämpligt att gå in påytterligare reservationer, vilket jag eventuellt kan göra i senare inlägg, menjag nöjer mig i detta inlägg med att nu yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande 2. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 24 § Anmäldes och bordlades Förslag 1984/85:1] revisorers förslag om datorbaserade system förstudiedokumentation vid högskolan - STUDOK/LADOK 25 § Anmäldesoch bordlades 1984/85:19Den statliga utredningsverksamheten 1984/85:23 Slopad taxeringav juridiska personer (prop. 1984/ 85:70), m.m. 1984/85:10 Artificiella inseminationer (prop. 1984/85:2) 1984/85:7Ytterligare sysselsättningsåtgärder m. m. 1984/85:45) 1984/85:8Jämställdhetsfiågor (prop. 1984/85:60) 1984/85:9 Ny organisation för densärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m.m. (prop. 1984/85:59) 26 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:302 av (vpk) tilljordbruksministern om dioxinutsläppen vid förbränning av avfall: Allmänhetens oro över dioxinutsläppenvid förbränning av avfall ökar. Allt fler ställer frågan huruvida de bor iriskzonen invid en anläggning. Få kan få svar eftersom ett ytterst litet antalmätningar gjorts vid sjukhusens och kommunala anläggningars sopförbränning.Detta trots att forskarna är helt överens om att det är där riskernafinns. och är exempel på att förbränning av avfall skermitt inne i tätbefolkat område. Förbränningskapaciteten tycks vara för låg,vilket ökar risken för dioxinut-släpp. Med anledningav ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder tänker jordbruksministern vidta för att de närboendeinvid förbränningsanläggningar skall kunna få raka besked om dioxinutsläpp skereller inte? 1984/85:303av () till arbetsmarknadsministern om en bro över Glafsfjordenvid Skasås i : har drabbats av en svårkris genom Uddevallavarvets nedläggning. Värmlandär också ett län med svår arbetslöshet. Enligt massmedia söker nu Uddevallavarvet kapacitet förbl. a. byggande av broar. Industriministern har lovat statligt stöd tillalternativ produktion. I kommun finns en bro över ,, som enligt länets vägmyndigheter inte klarar dagens hårda trafikutan behöver ny- eller ombyggas. En beställning av ett sådant brobygge vid Uddevallavarvetskulle vara till gagn iöT såväl Uddevallarégionen som mitt eget län, ,där bygget bör kombineras med arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t. ex. i formav beredskapsarbeten. Ianledning av det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vill statsrådet verka för att ettbrobygge vid Skasås i kommer till stånd? 1984/85:304 av () till statsrådet om effektivisering av befintliga vattenkraftverk: För att det av uppsattamålet för vattenkraftsutbyggnad skall kunna nås är det nödvändigt att ett stortantal befintliga kraftverk byggs om och effektiviseras. Av det beslut som fattade med anledning avproposition 1983/84:160 om fortsatt utbyggnad av vattenkraften framgår, attenergiministern skall ta initiativ till vissa överläggningar med syfte attklarlägga möjligheten till tidigareläggning av upprustning och ombyggnad avvattenkraftverk. En debatt har uppkommit om i Västerdalälven.En modernisering av det befintliga kraftverket kan göras utan konflikt mednaturvårdsintressen och strider inte mot riktlinjerna för utbyggnad avvattenkraften enligt beslut . Däremot skulle en ny stör anläggning strida mot dettabeslut och nödvändiggöra ändring av riktlinjerna samt orsaka stora naturvårdsproblem.Enligt tidningsuppgift finns inget intresse från berört bolag av en modernisering. Jag vill därför fråga statsrådetvilka initiativ som tagits för att följa riksdagsbeslutet och medverka till eneffektivisering av befintligt kraftverk. 1984/85:305 av () till försvarsministernom åtgärden att utrusta isbrytare med kanoner: Vilka tankar ligger bakom åtgärden att nu utrusta isbrytarflottan medkanoner? 1984/85:306av (vpk) till kommunikationsministern om resandeantalet påbusslinjer som ersatt järnvägstrafik: Sedan persontrafiken nu upphört påjärnvägslinjerna och Åkers skerersättningstrafik med landsvägsbussar. Det är av intresse att få veta - inteminst med tanke pä det betydande extra statsbidrag som utgår för denna trafik -om den resande allmänhet som tidigare använde tåget nu verkligen övergått tillbussresande på landsvägen. Frågan har också intresse med tanke på den matarrollsom trafik från småbanor och sidolinjer har för att slussa resenärer till demera frekventa tågrelationerna på s. k. större linjer. Hur har resandeantalet utvecklats medersättningsbusslinjer i jämförelse med den tidigare numera nedlagdatågtrafiken? 1984/85:307 av () till statsrådet om prövningen av visst slag av utvisningsärenden: I dagstidningarna har den senasteveckan funnits reportage rörande utvisningsverkställelse av utländskamedborgare. I det ena fallet rör det sig om åtta invandrare som dömtssom terrorister och därför skall utvisas. De får dock stanna kvar i . I det andra fallet rör det sig om en kvinna som gift sigmed en svensk man och därför inget högre önskar än att få stanna kvar iSverige. Hon däremot skall återvända till som hon lämnat. Dettaförhållande kan för allmänheten tyckas förvirrande men äger sin grund i densvenska lagstiftningen. Trots detta verkar det inhumant att utvisa dennakvinna, som enligt uppgift kan förvänta repressalier när hon återvänder tillsitt hemland. Jag vill därför fråga ominvandrarministern är beredd att utvidga underlaget för bedömning vidprövningen om det föreligger skenäktenskap eller ej vid utvisning från . 1984/85:308 av () till statsrådet om visst närradioprogram i : sändes ochpraktiskt taget dygnet runt över närradion i ett radioprogram som kalladesRadio P 4. Programförmen blev mycket uppskattad och nådde stora lyssnarskaror. Initiativtagarna till Radio P 4 vill nu fortsättasändningarna också utanför den ordinarie närradioverksamheten. För attfinansiera radiosändare, personal etc. önskar man att får bli testort förreklamradio. Detta krav stöds av en namninsamling med inte mindre än 40 000namn. För entusiasterna bakom Radio P 4 är det angeläget attsnabbt få besked huruvida deras begäran att få sända reklam i radio kommer atttillgodoses. Jag villdärför fråga kulturministern: Är kulturministern beredd attbehandla Radio P 4:s framställning i positiv anda? 27 § Kammaren åtskildes .