prot · G80991 · 1984-12-31 00:00:00 — effekter.En studie har också visat en stigande kvicksilverhalt i blodet hos Nr 91 gravida som ej kunde hänföras till någon annan kvicksilverkälla än amalgam- r\ a a ""'"S''"- 27"febraril'985 har underlåtit att informera tandläkare, läkare och patien- Tandvårdslag, m. m. ter omdessa resultat. Min motion utmynnar i att hos regeringen begären utredning om riskerna med amalgam som tandlagningsmaterial samt, därestutredningen kommer fram till att amalgam avger kvicksilver i munhålan, dessanvändning skall förbjudas. Utskottet har i sitt betänkande hävdat att socialstyrelsenfått sådana uppdrag, men efter vad jag vet arbetar ingen utredning med frågan.Under fiden låter man folk få sina tänder lagade med ett preparat som ävensocialstyrelsen misstänker kan vara hälsovådligt. Utskottet hänvisar till attdet pågår forskning på området, vilket jag själv har poängterat i min motion.Forskning är viktig, men än viktigare är att forskningens resultat leder tillåtgärder, om sådana är nödvändiga. Jag menar att och regeringen skall sändaotvetydiga signaler till att handla. Redan nu finns såvälsvensk som internationell dokumentation på att amalgam genom kvicksilverutsläppkan innebära svåra hälsorisker. En utredning - om en sådan kom fill stånd -skulle kunna samla upp materialet och låta det undergå en såväl saklig somvetenskaplig bedömning. Jag är, fillsammans med 100 000 tandvårdsskadade i vårtland, mycket besviken på socialutskottets behandling av min motion. 69 (): I det förslag till tandvårdslag som nuföreligger anges målet för tandvården vara en god tandhälsa och en tandvård pålika villkor för hela befolkningen. Från sida har vinaturligtvis ingenting att invända mot en sådan målsättning. Vi anser det ocksåvara rikfigt att man särskilt lägger vikt vid det förebyggande arbetet, liksomgivetvis att vården skall vara god och bygga på respekt för människorsintegritet. Som det sägs i betänkandet har tandvårdslagen haft hälso-och sjukvårdslagen som förebild. I ett par vikfiga avseenden har man dock gåttett steg längre. Bestämmelserna omfattar såväl offentlig som privat tandvård,och man ålägger landsfingen att bedriva egen verksamhet - folktandvård - av enviss omfattning och med en viss angiven inriktning. När det gäller densistnämnda punkten har vi från centerparfiet väsentliga invändningar. Vi anserinte att det finns någon anledning för att nu besluta om hurfördelningen mellan offenflig och privat tandvård skall vara ute i länen ochinte heller att avgöra vilka uppgifter som resp, sektor skall svara för. Förallmänhetens skull och för dess behov av tandvård borde det vara självklart attöverlåta ansvaret på landstingen och ge dem en reell planeringsmöjlighet. Det är beklagligt att man från utskottsmajoritetens sidainte förefaller ha någon filltro fill landstingens kunnighet och ansvarstagande i detta samman hang. Med förslaget ger man inte landstingen den frihet de skulle behöva för 139 Tandvårdslag, m. m. att kunnautnyttja sina resurser på ett ändamålsenligt sätt. Det gäller i fråga om barn-och ungdomstandvården, specialisttandvården för vuxna och tandvården på sjukhusoch andra institutioner. Utskottet anser att den vård det här är fråga om skall gesav folktandvården utan något egenfligt hänsynstagande fill att det i en del länkan fungera bra, kanske bättre, med privata vårdgivare. Man öppnar visserligenen liten dörr på glänt genom att säga att i vissa fall kan undantag göras. Detbestående intrycket är ändå en allmänt negafiv inställning till privata inslag.Från sida menar vi att det är i landstingen man har de bästaförutsättningarna att avgöra hur tandvården skall se ut för att bli effektivoch ändamålsenlig - för allmänheten och även för samhället i stort. Jag yrkar bifall fill reservafionerna 2, 3, 5 och 6. Slutligen några ord om motion nr 2105 av Berfil Fiskesjöm.fl., som gäller speciahsttandvården i . Som utskottet mycketriktigt påpekar är detta framför allt en landstingspolitisk fråga - numera. Mennär beslutet fattades om en indragning av tandläkarutbildningen i var deten riksdagsfråga. Den nu uppkomna situationen ser vi förstås som ett resultatav det beslutet. Det finns anledning att komma tillbaka till frågan i sambandmed att den behandlas av utbildningsutskottet, men vi har här velat peka på denegafiva följder som beslutet kan få framför allt ur regionalpolitisk synpunkt. stöder naturligtvis helhjärtat deansträngningar som man nu gör från för att rädda kvar en delav de forskningsresurser som man byggt upp. Vi tycker att det är riktigt slår vakt om vidareutbildning och specialistutbildning, men det får enligtvår uppfattning inte leda fill att man koncentrerar specialisttandvården tillMalmö och drar in de väl fungerande specialistfilialer som finns på andra hålli länet. Jag ber att få yrka bifall till reservation 4. 70GUNNAR STRÖM (s): Av tidsskäl - vi har ju blivit litetfördröjda - hade jag fakfiskt strukit mitt namn på talarlistan. Jag fickemellertid nu anledning att ändå gå upp i talarstolen, eftersom på vissa saker vad gäller specialisttandvården i län.Utskottsmajoriteten har i sitt betänkande uttalat att vi bedömer den imotionen aktualiserade frågan vara av sådan art att det måste ankomma påMalmöhus läns landsfing att ta ställning till den. Utskottets majoritet utgårifrån att frågan kan bringas fill en positiv lösning på landsfingsnivå. Någonåtgärd från sida är inte påkallad. Jag yrkar härmed avslag på reservation 4 ochdärmed på motion 2105. Vad sedan gäller motion angående amalgam somtandlag-ningsmedel vill jag bara kort nämna vad som står i utskottetsbetänkande om att "flera inifiafiv tagits som är ägnade att bringaproblemen med tandlagningsmaterial och oral galvanism närmare sin lösning. Medhänsyn härtill anser utskottet att det f. n. inte är påkallat med någotinitiativ också från sida och avstyrker därför motion 1984/85:222och motion 1984/85:1782." 71SVEN MUNKE (m): Det hade varit lämpligt att i betänkandetnämna vilka undersökningar som pågår. Såvitt jag vet har låtitgöra en undersökning. Man har i destillerat vatten provat, om det läckt utkvicksilver från amalgam. Amalgam används emellertid inte alls under sådanaförhållanden, utan det används i munhålan. Då får man alla de problem somsammanhänger med tuggning, ånga m. m. Det kan alltså bli fråga om utlösning.Det minsta man kunnat begära hade, enligt min mening, varit att utskottet talatom vad som pågår. Jag har bara begärt en enkel utredning om föreliggandeförhållanden och dokumentafion. Tandvårdslag, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (frågan om avslag på förslaget till tandvårdslag idess helhet) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 73 förreservation 1 av m.fl. / Mom. 2 och 3 (anlitande av privattandläkare för barn- ochungdomstandvård m. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 127 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (specialisttandvården för vuxna) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 128 förreservation 3 av m.fl. Mom. 5 (den decentraliserade specialisttandvården iMalmöhus län) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 4 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (folktandvårdens utbyggnad och andel avallmäntandvården för vuxna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avGöte m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 (tandvården vid sjukhus och andra institutioner m,m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avGöte m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 8-12 Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:8 Förslag till lag omåtgärder till skydd för svensk sjöfart (prop. 1984/85:95) 1984/85:9 Tilläggsbudget II (prop. 1984/85:101 delvis) 1984/85:10 Anslag tillKommunikationsdepartementet m.m. (prop. 1984/ 85:100 delvis) 1984/85:16 Riksdagenslönedelegations verksamhet (redog. 1984/85:14) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 15 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1984/85:448 av () till statsrådet om fyradagarsvecka på lågstadiet: har det blossat uppen debatt om kommunernas rätt att själva minska antalet skoldagar på lågstadiet. De kommuner som genomfört fyradagarsvecka i grundskolansförsta årskurser har gjort det av olika skäl. Det har t. ex, gällt attgenomföra en mjuk övergång från förskola till skola, att minska antaletrestillfällen eller att spara pengar. Är statsrådet beredd att även ifortsättningen ge kommunerna den frihet det innebär att t. ex. själva få avgöraom man vill ha fyra- eller femdagarsvecka på lågstadiet? 1984/85:449 av () till justifieministernom lantmäteriverkets och försäljning av vissa insamladeuppgifter: ochriksskatteverket har båda till regeringen anfört besvär över datainspektionensbeslut att ej tillåta myndigheterna att kommersielU sammanställa och försäljade uppgifter som man insamlar i egenskap av myndigheter. Datainspekfionens beslut grundar sig på att dessaverksamheter sker utan författningsstöd. Dessa kommersiella verksamheterger en användning av insamlade uppgifter som uppgiftslämnarna knappast kan varamedvetna om. Mot bakgrund av detta vill jagfråga justitieministern om han avser att medverka till att regeringen bifallerlantmäteriverkets och besvär? 1984/85:450 av ChristerEirefelt (fp) till finansministern om åtgärder mot småföretags förluster isamband med vissa utlandslån: Dollarkursens fortsatta uppgång har ytterligareaktualiserat den besvärliga situafion ett stort antal småföretag hamnat i pågrund av utlandslån. Denhöga dollarkursen och de senaste årens devalveringar har lett till enkatastrofal situation för åtskilliga av de småföretag som, oftast på direktinrådan från bankernas experter, tog utlandslån ochbörjan . Jag vill därför frågafinansministern: Övervägs f. n. några åtgärder inom regeringen föratt undvika den befarade ökningen av konkurser i småföretag på grund avförluster i samband med utlandslån? 1984/85:451av Per () till statsrådet om tryckfrihet och censur: Vid presentationen av regeringenslagrådsremiss angående rätten till kabel-TV-verksamhet hävdade statsrådet att vi i har två traditioner på medieområdet, entryckfrihetstradition och en censurtradition. Uttalandet är anmärkningsvärt.Det ger intryck av att statsrådet inte till fullo förstått på vilken grund denfria och öppna debatten i vårt land vilar. Motden här redovisade bakgrunden ber jag att till statsrådet få ställaföljande fråga: Vill statsrådet för redovisa på vilketsätt har en censurtradifion som är jämförbar med tryck- ochyttrandefrihetstradifionen? 16§ Kammaren åtskildes .