prot · G809151 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:151 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice talmannen, 1 § Justerades protokollet för den 15innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1984/85:583 om sjukgymnasternas anslutning tillsjukförsäkringen har frågat mig om jag är beredd atf föreslå sådanaändringar i beräkningsgrunderna för anslutning till sjukförsäkringen att vissasjukgymnaster icke ställs utanför densamma. Närdet nya systemet för ersättning för sjukvårdskostnader från den allmänna sjukförsäkringeninfördes fr, o, m, infördes också nya regler för anslutningav privata vårdgivare till försäkringssystemet. Undantag från de nya reglernaskulle dock gälla för de vårdgivare som var anslutna till försäkringen närsystemet infördes. De skulle nämligen automatiskt få stå kvar iförsäkringssystemet utan att yttrande från sjukvårdshuvudmannen behövdeinhämtas. En förutsättning var dock att verksamheten hade viss omfattning. Detär denna regel som tagit upp i sin fråga. Jag ansåg redanvid tillkomsten av undantagsregeln aft både den och kravet på viss omfattningav verksamheten för att regeln skulle gälla var befogade, och det anser jagfortfarande. Det nya regelsystemet innebär inget stopp för privata sjukgymnasterutan endast att behovet av nya privatpraktiserande sjukgymnaster prövas isamråd med sjukvårdshuvudmännen, 2 (): När jag i hade tillfälle att delta i en debatt med socialminister börjadejag med att säga att jag var djupt upprörd. Jag måste säga att jag den härgången inte bara känner mig upprörd utan djupt bedrövad. Jag vill börja med attkonstatera att patienter, läkare och i det här fallet sjukgymnasterhar drabbats hårt av bestämmelserna i den s, k, Dagmarreformen, 350pafienfbesök har blivit för både läkare och sjukgymnaster. Jag har i minfråga också talat om att en sjukgymnast inte hinner med mer än en och en halveller en och en kvarts pafient , medan en läkare hinner med 4-6, Harman sedan hembesök, som sjukgymnaster ofta har, blir naturligtvisbehandlingstiden längre. Unga sjukgymnaster med barn kan inte komma upp tilldessa siffror och blir då uteslutna. Äldre sjukgymnaster med stor erfarenhetoch som vill trappa ner - det är ett hårt yrke -kan inte helleruppfylla och blir uteslutna. Man hänvisar ofta till dispenser. Mendispenser gäller bara eft år. Vad betyder inte detta av osäkerhet iverksamheten? När säger att det inte finns anledning aftändra på detta vill jag bara nämna att av 18 sjukgymnaster 8 uteslutits bl, a,i , Eftersom faletiden är kort när def gäller frågor vill jag baraparentetiskt nämna atf reformen medför ännu svårare konsekvenser i fråga ompsykiatrisk sjukgymnastik. Köerna har ökat och väntetiderna blivit längre. Det ärnaturligtvis patienterna som drabbas hårdast. Det här är ju en humanitär frågai första hand men medför också svåra ekonomiska konsekvenser, Def är människorsom kostat på sig en bra och dyr utbildning; Det finns all anledning för dempersonligen och för samhället atf se fill aff de kan utöva sitt yrke. Jag har några ytterligare frågor till aft köerna måste kortas ? Är väntetiderna förpatienterna för långa , eller kan de accepteras? Är det fill skada förpatienten aff samhället infe utnyttjar sjukgymnasternas kapacitet på grund avadministrativa åtgärder? Def har ju helt enkelt så, som säger, att många inte kan utöva det yrke för vilket de är mycketväl skickade och där så många patienter står i kö för en behandling som de ärhelt beroende av - de kanske är sjukskrivna på grund av aft de inte kan få denvård som de skulle kunna få om vi hade fler sjukgymnaster som fick anslutningtill sjukförsäkringen. tycks ha väldigt lätt föratt låta känslorna rusa iväg med sig. Först och främst är det ju så atf kravet på arbete i vissomfattning innebär atf man skall ha arbetat , Def är alltså per dag, utslaget . Dessutom kan manbevilja dispens-dvs, det tas hänsyn till bl, a, det som , t, ex, om man behöver passa barn. Det finns även en rad andra skäl föratf göra undantag. Det är klart atf jag har den uppfattningen - om jag nuskall svara på de tillkommande frågorna - atf både köer och väntetider börkortas och atf man bör utnyttja den personal som är,utbildad för atf klaradenna uppgift. Men om nu skall använda sina känslorpå rätt sätt, tycker jag atf de borde rikfas mot def förhållandet aftmoderaterna vill minskastatsbidraget fill sjukvårdshuvudmännen med 1 300 milj, kr, Def är klart aftsjukvårdshuvudmännen, som redan har en trängd ekonomi, då inte får störremöjligheter atf teckna kontrakt med olika vårdgivare, inte hellersjukgymnaster, 4 (): Vad vi nu diskuterar, herr socialminister, ärmöjligheterna för sjukgymnasterna aft komma in i arbetet och för patienternaaff utnyttja deras tjänster, ingenting annat, Aft vill ha envalfrihet i sjukvården över huvud taget är sedan en helt annan fråga, som vifår ta upp i annat sammanhang. Men liksom vill gärna Sfen Anderssonhalka över på ett annat område och infe diskutera def som vi har uppe förögonblicket, Def finns alltså en lång rad sjukgymnaster runt om iSverige som icke är anslutna, som känner sig uteslutna men som har en storarbetskapacitet. Patienter efterfrågar deras tjänster. Min direkta fråga är bara: Är inte socialministern bereddaft titta på beräkningsgrunderna, för atf dessa människor skall kunna utövasina yrken till förmån för alla de människor som behöver dem för atf kunna varafriska och i sin fur arbeta i sina resp, yrken? Om socialministern skulle svaranej på den frågan, skulle jag bli högst förvånad, inte minst mot bakgrund avdef som socialministern sade i Rapport , som jag gudskelov råkadekomma in och se . Socialministern talade om unga kvinnorsmed barn önskan aft yrkesarbeta i så stor utsträckning som möjligt. Ja, här harvi nu en lång rad unga kvinnliga sjukgymnaster med barn som står utanför. Hurgår de båda ställningstagandena, i Rapport i går och i svaret till mig ,ihop? Jag försfår inte det, , Den där frågan skulle ställa fill sig själv. Om man skall minska köer och anställa mer folk, då kosfardet pengar, Def är eft ofrånkomligt samband. Jag har ibland försökt bortse fråndet, men def kan man inte göra när man jobbar på det här området. Och om numoderaterna har som sin viktigaste politiska uppgift att minska statsbidragenockså till landstingen och huvudmännen på sjukvårdsområdet med 1 300 milj, kr,, får def effekter på sjukvårdshuvudmännens möjligheter aftkorta väntetider, korta köer och anställa fler, också sjukgymnaster. Det är ettenkelt och ofrånkomligt samband. Jag tyckerdet är som smiter undan den debatten. 6 (): Nej, socialministern, jag smiter inte undanden debatten. Det är bara det att vi inte har den frågeställningen uppe filldebatt här , och vi har för få minuter på oss, enligt riksdagensarbetsordning, för utvikningar i en frågedebatt. Jagkonstaterar bara aft jag inte kan få några svar beträffande om socialministern är bereddatt underlätta för patienterna att utnyttja fler sjukgymnasters tjänster föratt bli bättre och bli friska. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1984/85:575 om utvecklingsbiståndet till Anf.7 Utrikesminister : Fru talman! har ställtföljande frågor till mig: Har regeringen vid pågående förhandlingar med Vietnamom framtida bistånd fill fått a) bindandegarantier för att tvångsrekryteringen och tvångsarbetet vid Vinh Phu-projekten skall upphöra? b) utfästelserför när skall dra tiHbaka sina trupper från puchea? Sverigesbistånd är långsiktigt. Vid upprepade tillfällen har jag redovisatutgångspunkterna för utvecklingssamarbete med , BeträffandeVinh har kontinuerligt sökt bidra till atf förbättralevnads- och arbetsvillkoren för de vietnameser som arbetar vid projektet.Satsningar har bl. a. gjorts på extra matransoner och förbättrade bostäder fördem som arbetar vid bruket. står skogsarbetarnas villkor i fokus. Det börinte vara nytt för någon att människor i eft fattigt land som leverunder ytterst svåra villkor. Detta är dess värre inte ovanligt heller i andrau-länder. Undervåren 1985 har fattat beslut om att öka ransonerna och bidragen tillskogsarbetarna samt dela ut jord bland arbetarna. Dessutom diskuteras beslut omatf höja lönerna, ge längre semestrar och förbättra transporterna. Vidde förhandlingar om fortsatt utvecklingssamarbete som just nu pågår i den28-31 maj ställer som villkor för fortsatt stöd till skogsdelen av att villkoren för skogsarbetarna märkbart skallha förbättrats, Sverigehar vid upprepade tillfällen framfört att ockupationen av stridermot folkrätten och atf trupper måste dras tillbaka. Detta framförsockså under nu pågående biståndsförhandlingar. Anf.8 (): Mina frågor till utrikesministern är ställda därför att jag tyckte defvar vikfigt att få klarlagt inför kammaren vilka regeringens avsikterbeträffande Vietnambiståndet är - vi har ju i vår haft många tråkiga debatterom det biståndet. Minfråga var om det kommer att ställas några villkor från svensk sida i deförhandlingar som äger rum. Jagkan inte finna annat än att utrikesministern svarar nej på båda mina frågor.Utrikesministern säger att frågan om tvångsarbete inte kommer att klarläggas - något sådantvillkor kommer inte att ställas. Och kriget i kan få fortsätta somförut. Jagskulle då vilja erinra utrikesministern om den debatt som vi hade den 4februari , där två av mina borgerliga kollegor agerade tillsammans med mig.Pär krävde besked från utrikesministern om att avtal inte skulleingås innan situationen beträffande tvångsarbete var klarlagd. Och RuneÅngström gjorde det i mitt tycke mycket viktiga påståendet atf när man lämnarhjälp till ett krigförande land - är ett krigförande land - är detsvårt atf värja sig mot anklagelsen att.den hjälpen bidrar till att höjalandets krigspofenfial. Detär svårt att värja sig mot de anklagelserna också därför atf biståndär av så stor omfattning. Jag skulle gärna vilja att utrikesministern härlämnade besked till kammaren och till folk om omfattningen av detavtal som diskuteras - de summor som det gäller. Jag var själv med vid ettstyrelsesammanträde i SIDA, där det framgick aff de totala åtagandena skulleröra sig om 868 milj. kr. och atf man återigen diskuterade eff avtal med enlängd . Detär naturligtvis bra att de materiella förhållandena för kvinnorna i skogenförbättras-jag delar utrikesministerns glädje över detta. Men låt mig citeraSigvard Bahrke, som känner dessa frågor mycket väl, då han arbetar i Vietnamoch är ansvarig för den svenska delen av projektet. "Skor,myggnät, dambindor och allt sånt praktiskt som begärs i rapporten ska viförstås ordna, mendet är ju en sorts'kosmetika'. De tunga frågorna är julöneformerna och graden av tvång i skogen. Det är inte vårt 'bord'." Jagmenar att def - i allra högsta grad - är den bord. Densvenska regeringen har en skyldighet aft i samtalen med regeringen i Hanoikräva att arbetskraften i skogen icke är tvångsarbetare utan arbetar pårimliga, fria villkor. Det är en skyldighet för som demokrafi. Termen tvångsarbete kan allfid diskuteras. Def finns ju inte precisnågon ordnad arbetsförmedling i . Def vi har arbetat för iöverläggningarna med är att man skall komma fram fillbestämda, konfraktsbundna fider, ordna ledigheter och skapa modernareersättningssystem. Därfill har vi också diskuterat en mängd praktiskaanordningar i form av bättre bostäder och bättre livsmedel samt.vad kvinnorna iövrigt behöver. Attkvinnor används i kroppsarbete är inget kännetecken för just , Det förekommeri många . Det förekom också i - i mycket storutsträckning och relativt sent, Idef svar som jag har lämnat i kammaren har jag framhålHt att i deförhandlingar som pågår i har ställt som villkor för fortsatt stödtill skogsdelen i Vinh att förhållandena för skogsarbetarnamärkbart skall ha förbättrats . Då har vi möjlighet att på nyttöverväga denna fråga. Närdef gäller krig i har vi för klargjortnödvändigheten av aft man efterkommer FN:s resolution om tillbakadragan- de av allastridande styrkor från , däribland , Vi har inte accepteratVietnams resonemang om att styrkorna skulle vara nödvändiga för atf hålla PolPot-regimen fillbaka, 10 (): Jag kan infe tro att utrikesministern, somgammal TCO-ordförande, inte kan se, känna eller veta skillnaden på frivilligtarbete och tvångsarbete. Naturligtvis är de materiella villkoren ytterligtväsentliga, men detta, utrikesministern, är en fråga om mänskliga rättigheter. Jag menar att har visat flathet i förhandlingarnabeträffande Viefnambisfåndet, Det är bara atf konstatera vår oförmåga affställa villkor och få människorna i att respektera våra synpunkter.Samtidigt skall vi alltså, enligt uppgift, förse med nära900 milj,kr, -jag hoppas att utrikesministern kanske kan korrigera mig på denna punktoch berätta något om vad regeringen nu förhandlar om, Def är hans skyldighetaft informera kammaren om detta. Det är ganska fantastiskt atf utrikesministern inte kan seden väsentliga skillnaden mellan mänskHga rättigheter-frivilligt valtarbete-och förbättrade materiella förhållanden. Min fråga fill utrikesministern måste återigen bli; Kommerett avtal att ingås innan situationen för kvinnorna i skogen klarlagts? Utrikesministern vet naturligtvis mitt partis ståndpunkt:Så länge kriget i pågår och icke visar några tecken på attvilja dra tillbaka sina trupper bör u-hjälpen fill avvecklas. Det ärklart för oss moderater att så måste ske, men jag har till utrikesministernmånga gånger ställt frågan om det är socialdemokratisk politik att omfattandesvenskt bistånd skall utgå till krigförande länder. Jag håller för övervägande sannolikt att ettavtal kommer aft ingås och atf def avtalet kommer aft innebära att vifortsätter aff driva ett centralsjukhus i ett län i , atf vi fortsätteratt upprätthålla ett barnsjukhus och atf vi även fortsätter aft bidra tillpappersframsfällningen där. Hur mycket än tror atf man genomindragen hjälp till sjukvård skall kunna förbättra villkoren för skogsarbetarnai så är def inte den vägen vi kommer att gå, Def är på övertygelsensväg vi finner större möjligheter än genom det hot rikfat mot människors liv ochhälsa som här har framträtt med, 12 (): Men det är ju utrikesministern som befinnersig i den situafionen att han kan ge förhandlingsinstruktioner som innebär atfSverige ställer villkor - skall ett stort och omfattande bistånd återigen utgåmåste tvångsarbetet upphöra. Utrikesministern befinner sig i den situafionen. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1984/85:573 om regeringsåtgärder med anledning av de politiska förhållandena iLibanon har frågat mig om regeringens möjligheter aff ingripa somsvar på de kristnas vädjan med anledning av situafionen i södra , Inbördeskrigeti har pågått . Under detta krig beräknas mer än hundratusenmänniskor både kristna och muslimer ha dödats. Efter de senaste striderna kringSaida är det lätt atf förstå den oro många känner för de kristna i södraLibanon, Eft stort antal civila kristna, däribland många kvinnor och äldre,dödades i samband med dessa strider. Flera tusen kristna rapporteras ha flyttfrån området. Bakgrunden var aft krisfen milis, som stått i opposition motLibanons kristne president, av muslimsk milis drivits fillbaka från Saidasutkanter till den kristna staden , hade den kristna milisenutsatt särskilt de palestinska lägren vid för ett intensivt arfilleribombardemang,som dödat många palesfinier och tvingat tusentals människor atf överge sinahem. Mönstretav våld och motvåld är på ett tragiskt sätt etablerat i , Alla grupper iLibanon, oavsett religionstillhörighet, har drabbats av detta. De viktigastelibanesiska grupperna måste själva sinsemellan komma överens om försoning ochen politisk rekonstruktion av sitt land. Svensk medHng kan endast övervägas omLibanons regering begär en sådan. Den kan heller inte genomföras om inte allaparter önskar sådan medling, Utsikerna för en utomstående part som affnå framgång i en sådan medling får befraktas som mycket begränsade. Densvenska regeringen har fortlöpande kontakter med de viktigaste parterna i och har därvid självfallet uppmanat till måttfullhetoch försoning, Sverigehar ofta i FN tagit upp situationen i , Vi har där uttalatoss för vikten av aft suveränitet och territoriella integritetrespekteras. Vi har också uppmanat alla främmande styrkor som den libanesiskaregeringen inte vill ha i landet atf lämna , har därtill försöktfrämja en fredlig utveckling genom aff bidra fill FN-styrkan i södra ,UNIFIL, med eft sjukhuskompani. Detta sjukhuskompani har även betjänatcivilbefolkningen i området, såväl kristna som muslimer. Till detta kommer attsvenska FN-observatörer verkar i landet. SedanIsraels invasion i har bidragit med ca 60 milj, kr,i humanitärt bistånd till den drabbade civilbefolkningen. Hjälpen har utgåtttill krigsdrabbade människor oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. Omregeringsåtgärder med anledning av de politiska förhållandena i 14 (): Jag tackarutrikesministern för svaret. Min fråga framställdes , alltså för treveckor sedan, när det förekom en rad skakande uppgifter om tillståndet för dekristna i södra , Risken för blodbad Omregeringsåtgärder med anledning av de politiska förhållandena i nämndes, och 150 000kristna var hotade av förintelse enligt deras egen utsago. De hade vänt sigtill , fill kyrkor och samfund, med vädjan om hjälp, Def fanns uppgifteri pressen om aff man väntade atf UD skulle göra någonting. Detsvar jag fått av utrikesministern är långt och klargörande som beskrivning, ochjag är tacksam för det. Jag tror också att det är värdefullt att detta finnsnedtecknat så här konkret och klart. sedan jag ställde min frågahar ingen förbättring skett och inga lösningar presenterats, men i pressenkommer det ständigt nya uppgifter från , Även om def nu framför allt ärstriderna mellan olika grupper av muslimer som ständigt kommer i fokus, är detfortfarande så att även de kristna upplever ohyggliga dåd. Vi kunde t, ex, iförra veckan läsa aft en bilbomb dödade minst 60 personer. Skolbarn fanns blandoffren, och detta inträffade just i den kristna delen av landet. Jag!tyckeraft svaret i sak är nedslående då def gäller möjligheterna för att göranågonting. Jag måste fråga om utrikesministern verkligen menar att svaret ärrealistiskt, har ju mycket gott renommé och har nästan framställts somden nation vars regering har den största möjligheten att göra något iproblemafiska och svåra situationer, I svaret står det att def är omöjHgt attgöra någonting utan att alla parter är med på det. Det är väl i sak riktigt,men jag menar att det går att komma i kontakt med de olika parterna ochgrupperna, om den gör eft försök därtill. Jag förstårvisserligen atf möjligheterna kan vara begränsade, men möjHgheter finns dock. Jagär tacksam för vad som står i svaret om att regeringen forflöpande harkontakter med de vikfigaste parterna, och jag är också glad över att det utgårsvensk hjälp. Senast omtalas i pressen att det är svårt för hjälporganisationernaatt komma in i landet. Även från den synpunkten borde def vara av intresse ochmycket behjärtansvärt om den kunde göra något, så att offrenverkligen får hjälp när hjälpen finns i närheten. Tack än en gång försvaret! 15 UtrikesministerLENNART BODSTROM: Jag vill endast bekräfta vad här har framhållit om vikfenav att vi håller kontakt med de olika parterna i den här konflikten, ochframför allt att vi försöker hålla kontakt med , som vi önskarskall ha kapacitet att upprätthålla sin auktoritet i landet. Men enmedlingsinsats förutsätter alldeles uppenbart för def första att Libanonsregering vill ha en sådan insats och för def andra aft de övriga parter mellanvilka medling skall utföras är beredda att engagera sig för det på ett positivtsätt. Vårtbistånd i form av UNIFIL fortsätter. Vi har utlovat ytterligare ett sexmånaders uppdrag där, och def förefaller som om def svenska sjukhuskompaniet ärden del av FN-styrkorna som verkHgen utför ett effektivt arbete. Enförstärkning av UNIFIL:s insatser skulle också kunna förekomma efter Israelsevakuering från , 16 (): Jag tackar också för de kompletterande upplysningar somutrikesministern nu har lämnat. Jagpåstår inte alls atf den har gjort för litet eller ingenting- långt därifrån. Jag vet att situationen är förtvivlad och att det är mycketsvårt att göra någonting. Detär väl riktigt, det som sägs i svaret och som ytterligare underströks avutrikesministern, att "Svensk medling kan endast övervägas om Libanonsregering begär en sådan." Menjag, som inte är expert på utrikesfrågor, måste som lekman få ställa migfrågan om den libanesiska regeringen har klart för sig möjligheten aft vändasig till . Den regering som finns i har stora svårigheter ochproblem som kanske överstiger de flesta andra regeringars. Jagförutsätter att , om det skulle komma en vädjan, verkligen griper in ochgör en insats och att ytterligare åtgärder vidtas så atf den humanitära hjälpenverkHgen når fram till människorna. Jag förutsätter också atf det från svensksida vädjas om att de ambulanser som finns i närheten inte förhindras att fahand om offren för de strider som just nu pågår och atf det på annat sätt görsnågonting för aff det humanitära biståndet verkligen når de offer som så välbehöver def. mellan SAV och TCO-S Överläggningen var härmedavslutad. 5§ Svar på fråga 1984/85:605 om arbetsmarknadskonflikten mellan SAV och TCO-S har frågat arbetsmarknadsministern dels av vilkenanledning medHngskommissionen inte underrättades om överiäggningenmellan statsministern och TCO-S, dels om arbetsmarknadsministern anser attstatsministerns agerande var ägnat att understryka regeringens förtroende arbete. Eftersomfrågan gäller min roll i upplösningen av finner jag defnaturiigt att jag besvarar den. MedHngskommissionensordförande informerades förtroligt genom min försorg isamband med att kommissionen inledde sina sonderingar hos parterna. Detpåstående som den första frågan bygger på -nämligen att medlingskommissioneninformerades först och genom massmedia om mitt sammanträffandemed TCO-S ledning -är alltså felaktigt. Därmedblir svaret på den andra frågan ett otvetydigt ja. Jag vill också fillägga attmedlingsarbetet, som ledde tiH aff konflikten avvecklades, bedrevs på ettsedvanligt och mycket skickHgt.sätt och under fullt och uttalat förtroende frånregeringen. Om arbetsmarknadskonflikten mellan SAV och TCO-S 18INGEMAR (): Jag ber aft få tacka statsministern för svaret. Jag ställde två frågor fill arbetsmarknadsministern.Statsministern svarar. Jag känner mig hedrad. Jag frågade arbetsmarknadsministern, eftersom det är honsom har atf handlägga frågor som rör medling i arbefstvisfer. En av mina frågorrör regeringens förtroende för medlarna i konflikten mellan SAV och TCO-S. Nuligger def nära till hands aft utvidga med frågan om statsministerns förtroendeför sin arbetsmarknadsminister. Årets avtalsrörelse kan ju uppvisa en sällsynt och skrämmandeprovkarta på inblandning i det fria förhandlingsspelet från regeringens sida.Jag har koncentrerat mina frågor till det speciella inhopp i konfliktensslutskede som statsministern stod för. Det var anmärkningsvärt av flera skäl. Jag vill emellerfid först slå fast det självklara i attstatsministern måste hålla sig välinformerad om konfliktens förlopp och - om såbefinns nödvändigt -göra detta genom direktkontakt med parterna. Men kontakterna den beramade utvecklade siguppenbarligen till något mycket mer än informafion: Av statsministerns ochTCO-S-ledningens egna uttalanden framgår atf då träffades de facto överenskommelsenmellan staten som arbetsgivare och TCO-S. När informationen om detta spreds inom SAV,väckte det stark irritation. Regeringens egna förhandlare kände sig naturligtnog överkörda. Och medlarna fick enligt flera uppgifter vetskap om statsministernsmöte med TCO-S-ledningen först genom fidningarna , . Varför beteddesig statsministern och regeringen så? säger statsministern att medlarna fick informationredan under fredagen. Här står alltså uppgift mot uppgift. Hur kan såmotstridiga uppgifter uppkomma i en så enkel fråga? Av vilket skäl anserstatsministern atf vi skall sätta mer tilltro till statsministerns uppgifter änfill kommissionens ordförandes uppgifter?