prot · G809149 · 1984-12-31 00:00:00 — När bosfäder och bosfadsfasfigheterbyter ägare till priser som i många fall är högt uppdrivna - extremt högtuppdrivna i vissa delar av landet - blir det självfallet stora summor som tasupp fill realisationsvinstbeskattning, I motion 470 föreslår vi åtgärder för att motverka dennatyp av spekulation, men jag finner ingen anledning aff nu gå in på dessaförslag. Men i detta sammanhang bör man också väga in frågan om indrivningen avde taxerade realisationsvinstskatterna. Jag vill påstå atf utskottet i dettaavseende varit något njuggt. utgår ifrån det somskatteutskottet har sagt utan atf fa hänsyn fill sammanhanget, Def är i och försig riktigt när skatfeufskotfet i sitt yttrande säger atf man vid indrivninginte har olika rutiner beroende på varifrån restförda skatter härrör, Def ärinfe heller def vi i grunden menar, utan vi menar aft det ofta är fråga om storasummor i realisationsvinsfhänseende när det gäller hyresfastigheterna och affdef självfallet är där angelägenheten aff effektivisera indrivningen kommer in. Vi har tidigare i lagt framförslag om ökade resurser fill kronofogdemyndigheterna, som alltså har attverkställda dessa indrivningar. Vi har infe gjort på samma sätt. Men somtidigare talare har sagt råder det stor enighet om atf vi infeskall förändra kronofogdemyndigheternas indelning. När majoriteten intefidigare har velat satsa på ökade resurser till kronofogdemyndigheterna menarvi aft det är viktigt atf de fall där def rör sig om stora pengar prioriteras.Önskemål om sådana här åtgärder har också uttryckts i budgetpropositionen. Detär åtgärder som går i samma riktning som vi i uttalanden har begärtav . Det kan väl sägas atf de ökade satsningarna på vissaADB-hjälpmedel och REX-systemet inom exekutionsväsendet i viss mån kan bidratill att effektivisera indrivningen. Men jag tror aff man är tvungen aft selitet annorlunda på bl, a, fastighetsspekulafionens effekter i fråga omreavinstbe-skattningen. De här fastigheterna byter inte sällan ägare, vilketsker i olika bolagskonstrukfioner som fill yttermera visso i eft slutskede går inågon form av konkurs. Det gör def svårt aft få in skaften. Därför menar jagatt det är viktigt atf man på ett mycket tidigare stadium än som skereffektiviserar indrivningen av de här medlen, Def är också vad vi har avsettmed vår motion. Med detta,herr talman, skall jag be aft få yrka bifall fill reservafion 3, Anf.166 (): Bosfadsutskotfefs betänkande 1984/85:22 behandlar anslagfill de lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna. Fem motionerhar inkommit med förslag till ändringar i regeringens budgetproposition.Utskottets majoritet avvisar motionskraven och tillstyrker regeringensbudgetförslag i dess helhet. De motioner som lagts fram har slutligen utmynnat i fyrareservafioner. Tre av dem har partibeteckningen c och en partibeteckningen vpk. Frågan om exekutionsväsendets framfida organisafion hardiskuterats vid åtskilliga fillfällen i riksdag. underströk i sitt betänkande angelägenheten av att fåtill stånd en mera väl fungerande och effekfivare skatteförvaltning, I avvaktan på kompletterande utredningar borde frågan omlandets indelning i kronofogdedisfrikt anstå, däremot borde exekutionsväsendetsarbets- och personalorganisation successivt anpassas till nya förutsättningar. säger finansministern i propositionen att frågan omexekutionsväsendets framtida organisation bör anstå fills vidare. De mestresurssvaga kronofogdemyndigheterna bör få 5 milj, kr, för aff klara vissaarbetsuppgifter och lindra effekterna av en ojämn resursfördelningmyndigheterna emellan. Finansministern säger vidare att def i vissa distriktkan vara förenat med svårigheter atf exempelvis återbesätta tjänsten somkronofogde när den blivit vakant, Ledningsfunktion och vissa administrativafunktioner kan i en del fall skötas från en annan kronofogdemyndighet inomlänet. Detta har väckt debatt och en viss oro bland berörda kronofogdedistrikt.Centerns motion 2145 får ses mot bakgrund av dessa rader av finansministern ibudgetpropositionen. Utskotfsmajorifefen menar att de åtgärder somfinansministern föreslår ligger inom ramen för atf på bästa sätt tillvaratafillgängliga resurser inom befintlig organisafion och därmed bedrivaverksamheten så rafionellt som möjligt. Åtgärderna innebär ingen indragning avantalet distrikt. Därmed strider de infe mot tidigare uttalanden omden framfida organisafionen. säger , reservanternas talesman, i sittinlägg aff man bakvägen försöker manövrera och fill viss del går för långt närdet gäller aft förbereda framfida omorganisation. Det finns en annan vikfig,bidragande orsak till att det är vissa svårigheter atf återbesättachefstjänsterna inOm vissa kronofogdedisfrikt, Def är näringslivet ochrevisionsbyråerna som lockar fill sig de bästa krafterna från myndigheterna.Detta är också en problemställning som man möter när återbesättning av dessatjänster aktualiseras. Man märker detta på , på departementetoch ute i länen. Det här är ett problem, herr talman, som vi alltför sällan hörföreträdare för de borgerliga parfierna fa upp och fråga: Hur skall vi klaradef här ? Till den aktuella reservafionen vill jag säga: Vi tyckeraft man från sida övervärderar vikten av atf en eller annanchefstjänst inom nuvarande organisation blir vakant, Atf tro aft def skulleäventyra def aktuella distriktets fortsatta öden och äventyr är att se spökenmitt på ljusa dagen, Def är en felsyn och en feltolkning, enligt vårtförmenande, Bosfadsufskoffet delar skatfeufskottets tidigare bedömningoch anser aff de föreslagna effektiviseringsåtgärderna bör kunna vidtas inomramen för nuvarande organisafion. Dessutom, herr talman - och det är viktigt -bör regeringen i lämpligt sammanhang återkomma fill frågan och redovisaeffekterna av de i budgetpropositionen förordade åtgärderna. Jag yrkardärmed avslag på reservafion 1. Reservafion 2 gäller resurstilldelningen tillkronofogdemyndigheterna. Där har finansministern spenderat 5 milj, kr,, somskall återföras fill särskilt Anslag tid kronofogdemyndigheterna, m. m. A nslag tid kronofogdemyndigheterna, m. m. Därför anser vi från utskoftsmajoritefen aff det är en onödig motionoch reservafion som föreligger. De krav på extra pengar som har framställts imofion 1473 har redan fillgodosefts av finansministern, och vi tror attriksskatteverket bäst kan bedöma den här frågan. Med anledning av detta yrkar jag avslag på reservation 2av och , Reservafion 3, slutligen, av frånvänsterpartiet kommunisterna behandlar frågor om indrivning av obetaldareavinstskatter m,m. Yrkandet om effekfivisering av indrivningen av obetaldaskatter på reavinster skulle gynna en social bostadspolitik, menarmotionärerna, har i sitt inlägg ytterligare markeratreservationens betydelse och menar aff vi från utskotfsmajoritetens sida äralltför ljumma till den här problemställningen. Skatfeufskotfet säger i sitt yttrande att manvid indrivning infe har olika rutiner, baserade på varifrån restförda skatterhärrör. Rätt har en allmän plan utarbetats för effektivisering ochförbättring av indrivningsresulfatet. Här kan bl, a, nämnas ökade satsningar påmer omfattande och svårbearbetade indrivningsfall samt införande av detADB-baserade redovisningssystemet för exekutionsväsendet, det s, k,REX-systemet, Skatfeutskoftet pekar också på def antagna ochutökade förslaget till utvidgning av def allmännas möjligheter aft ta i anspråkobetalda skatter och avgifter för betalning av fordringar som samhället har pååterbetalnings-pliktiga juridiska personer, arbete syftar också till aff över huvudtaget effektivisera kronofogdemyndigheternas verksamhet, Bosfadsufskoffetdelar i allt väsentligt skatteutskottets uppfattning, Def omfattandeutrednings- och effekfiviseringsarbete som pågår är tillräckligt, och vi anserinte atf ytterligare särskilda åtgärder är påkallade . Med dennamotivering yrkar jag avslag på reservation nr 3, Slutligen ett par ord om reservation nr 4, Där harsamtliga borgerliga parfier enats om aft på nytt aktualisera den av riksdagenbeslutade fastighetsskatten. För arbetsuppgifterna med den infördafastighetsskatten har skattemyndigheterna tidigare tillförts en extra resurs.Motionen som här presenteras följer eft gammalt, känt mönster. harfidigare behandlat och konsekvent avslagit motionskraven. Utan aft i dagensdebatt gå in på själva sakfrågan - fastighetsskattens vara eller infe vara-vill jag helt kort yrka avslag på reservafion nr 4 och bifall fillbostadsutskottets hemsfällan på samfliga punkter. 167AGNE (): sade att frågan omkronofogdedistriktens indelning och reformering diskuterats vid åtskilligatillfällen och atf man har diskuterat olika lösningar. Det är riktigt.Anledningen till att man hållit på och diskuterat många olika lösningarär att man varit oense i sak om hur man skall ha det. För oss är det självklartaff man då vänfar med att fatta besluttills detta klarats ut genom de ytterligare utredningar som fordras. Vi menaratf det här förslaget går händelserna i förväg. Varför, , har def här väckt debatt och orohos allmänheten? Jo, därför aft allmänheten i det förslag som finansministernhär har lagt fram ser en nedläggning bakom hörnet. Vidare säger aft förslaget inte innebärnågon indragning. Ja, vad är skillnaden? Man skall låta bli aft återbesättachefstjänsten, och man flyttar över de lednings-, planerings- ochbudgeffunkfioner som finns på de distrikten till ett annat distrikt. Skillnadenmellan den förändringen och aft lägga ned distrikten är inte särskilt stor. Defär naturligtvis infe lätt att åter inrätta ett sådant litet distrikt om man engång tagit bort chefstjänsten där. Sedan till reservationen om resursöverföringen. Vad är defegenfligen, , för vits med atf först spara 10 milj. kr. och sedanbetala tillbaka 5 milj. kr. och göra det från centralt håll? Ingen kan jubättre än länsstyrelserna själva bedöma behovet lokalt och därmed också fördelaresurser på bästa sätt, menar vi. Det bör därför i fortsättningen liksomhittills vara länsstyrelserna som gör den bedömningen. Vad finns det föranledning att byråkrafisera och krångla fill det här och dessutom lägga in encentralstyrning på vägen? Anslag tid kronofogdemyndigheterna, m. m. Anf.168 (): Def är inga stora åsiktsskillnader som råder mellanutskoftsmajoritefen och reservanterna i den här frågan. Jag tycker aft som reservanternas talesmanstirrar sig blind på att man vakantsätter en tjänst. Jag har talat medföreträdare för både departementet och , och de säger aff dettainte kommer att vara avgörande vid en eventuell framfida omorganisation. Jagtycker att reservanterna ser spöken mitt på ljusa dagen. Def kommer som sagtinfe att vara avgörande för kronofogdedistrikfens fortsatta existens, utan debesluten vilar på helt andra bedömningar. Jag tycker med andra ord affreservanterna övervärderar detta. Även när det gäller omfördelningen av dessa pengar är deten strid om påvens skägg. Vi tycker aft reservafionen är i princip onödig. Deresurssvaga kronofogdemyndigheterna skall enHgt budgetpropositionen erhålla 5milj. Fördelningen av pengarna bör rimligen ske via . Def är egentligen på dessa två punkter som vi inte äröverens. Jag tror atf målar upp en bild i alltför mörk dager, närhan för reservanternas talan. 169 (): Det kan synas som om det är smååsiktsskillnader. Men med kännedom om den centraliseringsiver som finns iregeringen och i regeringspartiet är vi naturligtvis misstänksamma införframfiden. På dessa två punkter finns det en tendens mot en ökadcentralisering, vilket vi vill bromsa . Anslag tid kronofogdemyndigheterna, m. m. 170 (): Sakläget är aff det infe sker någon som helstindragning av något distrikt. Def tycker jag är def tyngst vägande argumentet.Det finns ingen respons för resonemang om atf regeringspartiet ärför centralisering. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1-6 Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 7 (förvaringsufrymmen för matvaror) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservationen avTore -bifölls med acklamafion. Mom. 1(UDS-projekt) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 117 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (ett nytt system för finansiering av bostadslån m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avKjell m.fl. - bifölls med acklamafion. Utskottefs hemställan bifölls. Mom. 3(resursbehovet vid lanfmäterienheterna) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 69 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (länsstyrelsernas nafurvårdsenhefer) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 2 avOlle -bifölls med acklamation. Mom. 6 (naturvårdsenheten i ) Hemställan Utskottets hemsfällan - som ställdes mot hemsfällan ireservafion 3 av - bifölls med acklamafion. Utskottets mofivering - som ställdes mot den i reservation4 av anförda motiveringen - godkändes med acklamafion. Mom. 8(planenheterna och priskontoren) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 5 avRolf daoen rlpn m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 10(statsbidrag till medborgarvittnen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKjell m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 1(kronofogdemyndigheternas struktur) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 50 förreservation 1 av och . Mom. 2 och 3 (resurstilldelningen fillkronofogdemyndigheterna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (effekfivare indrivning av obetalda reavinster) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (anslag till Lokala skattemyndigheterna) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 130 förreservafion 4 av m.fl. 10 § Tullförrättningsavgifter, m. m. Föredrogs skafteutskottets betänkande 1984/85:26 om anslagför /86 till m. m. 1984/85:100 delvis). 171KARL BJÖRZEN (m): Den viktigaste fråga som behandlas iskafteutskottefs betänkande 26 är utan tvivel regeringsförslagef om s. k.fullförrättningsavgif-ter. Som bekant har förslaget blivit föremål för krifikfrån många håll. Kritiken har också i viss mån haft effekt. Det förefaller somatt regeringen har atf se fram emot ett välförtjänt bakslag i och med affsocialdemokraterna i närings- och skatteutskotten har avstyrktregeringsförslagef när det gäller tullförrättningsavgifter inompassagerartrafiken. Från moderat håll skulle vi naturligtvis ha varit ännu merfill freds om socialdemokraterna hade tagit 9 protokoll 1984/85:148-149 Nr 149 steget fullt ut och avstyrktproposifionen i dess helhet,beträffande förslag till Onsdapenden tullförrättningsavgifter, dvs. hade avvisat sådana avgifter även när 22 mai1985 ' gäller godsfrafiken. Så har nuinte skett, och därför står vi här oeniga på Tullförrättninssav- " kritik som framförts mot förslaget är av två helt skilda slag. Först och pifter m m främst har kritiken med denkonstitutionella frågan att göra. samlingspartietssida har vi som bekant länge talat för en ökad användning av avgifter påoffentliga tjänster. Men det skall också vara fråga om avgifter iregeringsformens mening. Vi är nu kritiska mot att gränsen mellan avgifter ochskatter har blivit något flytande. I def här fallet säger vi oss atf förrättningsavgiffernamed den utformning som föreslagits av regeringen måste hänföras till en form avbeskattning. Då är det infe möjligt för , enligt vår mening, atf lämnanågot bemyndigande till regeringen aft besluta om dessa s. k. avgifter. Under föregående var likartade frågor uppe tillbehandling i konsfitutionsufskottef och i debatten här i kammaren, och enminoritet, bestående av representanterna för alla tre borgerliga parfierna,framhöll då atf man ansåg de aktuella förslagen tvivelaktiga urgrundlagssynpunktoch aff def var angeläget att klarhet skapas när det gäller gränsdragningenmellan skatter och avgifter. Det ärende som behandlas understryker ytterligarebehovet av en sådan översyn. Jag vill gärna vädja fill socialdemokraterna aft medverkafill aft en sådan översyn kommer till stånd. Det är naturligtvis olyckligt attpartierna är oeniga i en så grundläggande fråga om tolkningen av regeringsformen. En annan sida av den kritik som framförs rör de närings-och handelspolitiska frågorna. Vi anser aft def är både överraskande och olyckligt attregeringsförslaget, som def är utformat, innebär en näsfan total förändring avSveriges politik på det handelspolitiska området, I stället för aft viljaförstärka frihandeln och motarbeta protekfionism så föreslår man nu åtgärder irakt motsatt riktning. Från moderat håll kan vi infe finna annat än attförslaget, som def föreligger, knappast kan anses förenligt med regleroch i varje fall står i strid mot andan i GATT-avfalet, Vi anser också att defstår i strid med de överenskommelser som träffats både inom ramen för defnordiska samarbetet och för samarbetet mellan EFTA-länderna och EG, Vi hade därför, som sagt, hoppats och önskat atfsocialdemokraterna skulle ha dragit tillbaka detta förslag och inte tagit uppdet fill beslut i kammaren. kan vi bara hoppas att utgången ändå blir denatf regeringsförslaget förlorar voteringen, Def finns andra synpunkter man kan anlägga på dettaförslag. Det påverkar konkurrensen på ett olyckligt sätt för många företag och orter i landet. Det är också kostnadsuppdrivande och påverkar alltså inflationsbekämpningen på ett felaktigt sätt. Detta är kanske inte den viktigaste aspekten, men många bäckar små gör en stor å, och i varje fall 130 verkar def åt fel håll. Jag vill mot bakgrund av detta yrka bifall tillreservafionerna 4 och 5 i betänkandet. Jag vill också ta upp en annan fråga. Det gäller enmoderat motion om en frizon kring . Detta behandlas ireservation 3, Där har vi försökt beskriva de fördelar som enligt vår meningkan uppnås genom aft anordna en sådan frizon. Jag tycker aft majoritetensmotivering för att avstyrka den motionen är mycket svag. Jag skulle vilja frågautskottefs talesman om han infe håller med om aft ett arrangemang med en frizonkan medföra fördelar som är större än dem man kan uppnå genomhemtagnings-systemet och förvaring av varor på tullupplag. Med dettavill jag också yrka bifall till reservafion 3 i betänkandet. 172STIG JOSEFSON (c): I skatteutskotfets betänkande nr 26 behandlasanslag fill för /86, I detta sammanhang berörs ocksåfullverkets rätt att finansiera en del av sin verksamhet med avgifter. Dettaär ingen nyhet - så har skett tidigare - men def som speciellt skapat uppmärksamhetär förslaget i proposifionen aft ge rätt atf ta ut en särskildavgift vid allt arbete utanför ordinarie arbetstid. Ordinarie arbetstid ärenligt förslaget kl, 7,00-16,00, skall avgiftdebiteras efter en tidtaxa, motsvarande , per person och halvtimma.Avgiften skulle ge statsverket en inkomstförstärkning på mellan 50 och 100milj: kr. Ett införande av avgiften skulle innebära en stororättvisa mot mindre orter med hamn, Särskilt svåra problem skulle uppstå iorter där färjetrafiken bedrivs med små och få fartygsenheter och med anlöputspridda över hela eller största delen av dygnet, I en del fall skulle ettgenomförande av förslaget i propositionen sannolikt medföra att all trafikskulle upphöra. Man kan också starkt ifrågasätta om förslaget inte stridermot de internationella överenskommelser som vårt land ingått för atf främjafrihandeln och kontakten länder emellan. Tullkontrollen sker för atf tillvarata def allmännasintresse, och skall denna avgiftsbeläggas måste man starkt ifrågasätta om intedenna avgift är en skatt. Även om utskottsmajoriteten nu föreslår att avgiften skallbegränsas till godstrafiken, så innebär ändå förslaget påtagliga brister ikonkurrenshänseende, eftersom avgiften kommer atf belasta transportmedlenolika. kommer aff slippa att betala avgiften på grund av desärskilda rutiner som införs för järnvägstransporter. Vidare kommer avgiftenatf särskilt drabba vissa kommuner som gjort stora investeringar i hamnanläggningar.Framför allt kommer kommuner atf drabbas och belastas i orimligt ochoproportionellf hög grad av avgifterna. Dessutom kommer konkurrensen aftsnedvridas mellan glest trafikerade hamnar och hamnar i närheten av dem som harstor trafik. Alldeles speciellt kan kommun komma att drabbas. Detkan inte uteslutas att avgifterna tvingar vissa färjelinjer till nedläggningeller inskränkningar, med alla de problem detta innebär i form av försämradetransportmöjligheter, förlorade arbetstillfällen etc. Tullförrättningsavgifter, m. m. Utskottsmajoriteten tycks varamedveten om allt detta men godtar ändå en ökning av avgiftsuttaget ochöverlåter åt atf finna praktiska lösningar. Detta görutskottsmajoriteten utan att veta något om huruvida det går att finna sådanalösningar eller hur sådana regler skall utformas. Knappast i något annat ärende har vi utskoftsledamöferfått så många brev och uppvaktningar som just i denna fråga. Oberoende avpartitillhörighet har representanter för kommuner, föreningar ochorganisationer uttalat sin oro för ett genomförande av detta avgiftssystem. Med tanke på den starka reaktionen mot förslaget, medtanke på den tveksamhet som råder om huruvida förslaget överensstämmer med vårahandelspolitiska åtaganden och med tanke på den totala ovissheten om denslutliga utformningen av avgiftssystemet, borde avslå def nuföreliggande förslaget. Till utskottsbetänkandet har också fogats en reservationangående en regional ledningsverksamhet. Här är frågan huruvida enförsöksverksamhet skall fortsätta eller om den nuvarande verksamheten skallvidareutvecklas. ledamöter i utskottet anser aft den sistnämnda vägenär den bästa. Med vad jag nu anfört yrkar jag bifall fillreservafionerna 1,4 och 5 och i övrigt till utskottets förslag. 173KARIN AHRLAND (fp): Jag yrkar bifall fill reservationerna 2,4 och5 och vill till stöd för det åberopa vad har sagt i reservafionnr 2 samt i någon mån lägga ut texten om reservation nr 4, Regeringen talar väldigt mycket om sin handlingskraft -det är väldigt mycket tal om den. Det är klart att def aren form avhandlingskraft, när man har höjt skatterna 75 gånger på , men detär dessutom en underlig form av handlingskraft, när man har kommit på eftalldeles nytt sätt aft ta in pengar. vill finansministern fa betalt av vissaskattskyldiga för atf de får betala skatt. Tullar har funnits i årtusenden. Vi har lästt, o. m, i om tullarna. Tullar är skatter, och skatt är rentstatsrättsligf ett tvångsbidrag, kan man säga, som vi av en eller annananledning måste iTetala fill stat eller kommun utan att kunna kräva någon somhelst bestämd motprestation. De pengar som staten får in i fullavgifter går,precis som den stafliga inkomstskatten eller arvsskatten eller momsen, direktin i den kassa som finansministern sedan betalar ut till hundratals olikastatsutgifter alltifrån försvar till forskning och folkpensioner. Vi betalar, om än inte alltid med glädje såpliktskyldigast, de skatter som vi i har beslutat om. klagarvi över deras storlek. Men vill finansministern atf den som importerar vissavaror inte bara skall betala den skatt som kallas tull utan också skall betalaskatt för att få betala tullskatfen. Finansministern vill införa en avgift förfullklarering som inte sker på s, k, normal arbetstid. Det är, herr falman, eninnovation t, o, m, i det svenska skattesystemet. Om ettfartyg eller ett flygplan lägger fill i svensk hamn eller landar mellan kl, 16,00på eftermiddagen och kl, 7,00 skall trafikbolaget betala ,per man och halvtimme som fullen ställer upp för aft resenärerna skall kunna fåförtulla sina eventuella varor. menar, ochfinansministern har välsignat denna åsikt, aft ordinarie arbetstid är mellankl, 7,00 och 16,00 . Den som besvärar den fiskalamyndighet som heter på annan fid skall betala en avgift för afftullen är så tjänstvillig aff den räknar ut och kasserar in den skatt som hetertull, Def är ett underligt förslag som vi infe bör ställa oss bakom iriksdagen, Därfill kommer, herr talman, aft officiellt är ettfrihandelsland och har skrivit på väldigt många avtal om lägre tullar.