prot · G809160 · 1984-12-31 00:00:00 — Den uppfattning som jag hardelas - det vill jag påstå - av alla dem som har samma erfarenheter som jag.Det räcker således inte med en termins studier vid högskolan för att stå ikatedern på högstadium, om man vill slå vakt om ämnesfördjupningenoch ämneskunskaperna. Goda ämneskunskaper är nödvändiga för att vi skall fåbra ämneslärare. Därför vill jag fråga: Vad är det för fel på principen att detskall krävas ämnesstudier inom högskolan för att man skall fåundervisa på högstadium? Jag ställer den frågan fill företrädarnaför majoriteten. Jag kommer att upprepa frågan i dagens debatt till dess atfjag får ett svar, Deffinns många lärare som undervisar i ämnen, i vilka de saknar formellbehörighet. Det är inte acceptabelt. Vi från menar därför aftstörre resurser måste satsas på fortbildning och vidareutbildning av nuvarandelärare. Särskilt viktigt är det aft de högstadielärare som endast Lärarutbildningför m. tn. Lärarutbildning för m. m. har behörighetatt undervisa i ett eller två ämnen erbjuds en behörighetsgi-vande breddning avsin utbildning. Vi konstaterar i vår motion aft det minskande elevantalet iskolan framöver kommer att innebära aff antalet utbildningsplatser för lärarnamåste skäras ned. Enligt vår mening bör den överkapacitet som man då får del utnyttjas för aft snabbt erbjuda en nödvändig behörighetsgivandeutbildning åt de lärare som är verksamma i skolan men som saknar formellbehörighet. Vi föreslår - jag gör en uppföljning reservationsvägen iutskottet - att bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med en planför hur man skall åstadkomma att nu anställda lärare somär utbildade i endast ett eller två ämnen skall kunna erbjudas kompletterandebehörighetsgivande utbildning. Jag vill påstå att detta ,och även på både kort och medellång sikt, är ett väl så viktigt krav, fulltjämförbart med kravet på förändringar i lärarutbildningen på lång sikt.Situationen är nämligen i många fall oacceptabel. Denna fråga måste,tycker vi, ges högsta prioritet. Vi menar atf det bör sättas en tidsgräns för aft vi skaH vara säkra på att få ett förslag att ta ställning tilligen i . Vi tar också från folkparfiets sida upp förkunskapskravenoch slår fast aft def bör krävas gymnasieutbildning som behörighet föratf den studerande skall komma in på en lärarutbildning. Det är en litetkonstig tanke att det för många långa högskoleutbildningar skulle räcka med tvåårs utbildning i gymnasieskolan. Vi gör många studenter en otjänst med aftsätta förkunskapskraven för lågt, därför aft det leder i många fall till att deinte klarar studierna vid högskolan och universiteten. Det är ingen hjälp, utandet innebär snarare att rrian stjälper många studerande. Därför har vi förtfram kravet - det är också ett kvalitetskrav - att studenterna skall hagenomgått 3-årig gymnasieutbildning innan de kommer in på en lärarutbildning. För atf sammanfatta: Folkparfiet menar aftden framfida lärarutbildningen skall delas upp i två utbildningar: enklasslärarlinje på omfattande årskurserna 1-6 och en ämneslärarlinje på4-4,omfattande årskurserna 7-9 i samt gymnasiet. Det bör krävas minst eft års studier i varje ämne förlärare som skall undervisa i årskurserna 7-9, Def bör vara möjligt också fördessa lärare atf fördjupa sig fill tre terminers studier. En plan bör genomföras för att erbjudabehörighetsgivande utbildning för lärare som är verksamma men saknarfullständig utbildning. Dessa förslag innebär eff vaktslående omutbildningskvaliteten och är i god mening progressiva. Vi fullföljer här engod liberal tradition. Att ge många människor chansen till utbildning har variten viktig Hberal strävan genom decennierna, alltsedan dagar. Enannan viktig liberal strävan har varit att den utbildning som många människorerbjuds skall hålla en hög kvalitet. I reservafionerna 2, 4, 7, 8, 9, 10, 13 och14 följer jag upp ställningstaganden i partimofionen. Jag yrkarbifall fill dessa reservationer. 4GEORG (): Någon har hävdat atf läraren betyder mer änjuristen, ekonomen, ingenjören-ja, även merän politikern-för samhällsutvecklingen.Det ligger väl något i detta påstående. Läraren påverkar under sin lärargärningstora grupper ungdomar genom aff förmedla kunskap, värderingar och attityder.Läraren har därmed en nyckelroll. Den har underskattats. Jagtycker därför aft det är bra att lärarutbildningen nu rönt så storuppmärksamhet. Det vittnar om att det på många håll finns en insikt om lärarensbetydelse. Vi behöver en ny lärarutbildning för . Det är nu hög fid atf möta det kravet med konkretaåtgärder. Jag vill uttrycka uppskattning över attutbildningsminister visat den handlingskraft som i detta lägefordras för att genomföra en reform. Man kunde nämligen på goda grunderförutse, atf oavsett hur förslaget hade utformats skulle det mötas med kritik,I def läget är det oftast lättast aft avstå från att handla. Det var den väg deborgeriiga regeringarna valde. Under deras vid makten hände ingenting idenna fråga. Ändå var nog alla redan då överens om atf en förändring avutbildningen var en mycket angelägen reform. Varför behövs en ny lärarutbildning? Svaret är ganskaenkelt. Vi behöver en lärarutbildning som är anpassad till . Denlärarutbildning vi har är i alltför hög grad präglad av eft gammaltskolsystem. Uppdelningen av lärarkåren med klasslärare på låg- ochmellanstadierna och ämneslärare på högstadiet är en kvarleva från den gamlaordningen med folkskola och realskola, Def har framgått tydligt av den allmänna debatten i dennafråga att de som kraftigast motsätter sig den reform som regeringen föreslagitegenfligen ogillar själva . Regeringens förslag utgör en viktigbyggsten för att slutföra grundskolereformen. Motståndarna fill denna reforminser def. Den långa dragkampen om går mot ett slutligt avgörande.Därför sätter motståndarna så desperat klackarna i marken. Atf moderata samlingspartiet befinner sig påmotståndarsidan i denna sista strid, som jag har kallatden, om är inte förvånande. De har hela fiden stretat emot, även omdet skett med varierande intensitet beroende på vem som varit deras talesman. Däremot är def mycket förvånande - ja, djupt beklämmande -att också folkparfiet nu tillhör denna mofståndsgrupp. Det är den bittra sanningen. Det av tradition, på skolans område,reformvänliga orkade infe ända fram, för aft använda eft slitetuttryck. Också i denna fråga har valt aft "heja" påmoderaterna, är trist. Besvikelsen måste vara djup hos många också blandfolkpartiets egna ute i skolstyrelser,-lärargrupper och i skoldebattenengagerade föräldrar, Folkparfiets skolpolitiker i förvaltar illa detförtroendekapital som deras företrädare byggt upp. Dagens debatt om lärarutbildningen speglar olika syn pågrundskolan. Ytterst gäller den frågan om vilken roll vi tillmäter grundskolan.Det är Lärarutbildning för m. m. Lärarutbildning för m. m. viktigtatf komma ihåg atf infe är resultatet av en sammanslagning av dengamla folkskolan och realskolan. är en i förhållande till dessaskolformer ny skola. Den bygger på idéer om ungdomsutbildningen som utvecklatsfrån skolkommission fram till utformningen av läroplan. Realskolan var en urvalsskola. Ett begränsat antal eleversökte sig frivilligt dit för aft skaffa sig teoretisk utbildning somförberedelse för fortsatta studier, Ämneslärarsysfemet anpassades till denskolformen. Att i detta hänseende jämställa högstadiummed realskolan är naturligtvis helt fel. har en vidare målsättning.Den skall ge en bred grundutbildning åt alla. Den är i denna mening enmedborgarskola. Oavsett val av kurser, ämnen och fria aktiviteter i grundskolanskall alla elever ha samma möjligheter atf fortsätta studier inomgymnasieskolan med dess stora utbud av skilda linjer. Alternativt kan elevenvälja att gå direkt ut i arbetslivet. målsättning är mycket hög. Därför ställsockså höga krav på lärarutbildningen för . Det är också viktigt attunderstryka atf i viss mån ställer andra krav på lärarutbildningenän vad den gamla skolan gjorde. Det är mot denna bakgrund man skall se dagens förslag. Detinnebär en kraffig förstärkning av lärarutbildningen, dels genom atf denförlängs, dels genom aft förkunskapskraven skärps. Utbildningen ges också eninriktning som är mera anpassad till än vad nuvarande utbildningär. De som här talar om förflackning, kvalitetsförsämring och kunskapsförakt, debär falskt vittnesbörd. Utskottets förslag innebär atf lärare i årskurserna 1-7får en utbildning som är längre än dagens lägstadielärarutbildning ochett halvt är längre än mellanstadielärarutbildningen. De som väljer eninriktning för behörighet aft undervisa i årskurserna 49 får enlärarutbildning på fyra och eft halvt år. Också det är en förlängning, i vissafall en betydande förlängning. Ufbildningutskotfefs förslag överensstämmer i allagrundläggande principiella frågor med propositionen. På några punkter, i vissafall viktiga punkter, har utskottet gjort förändringar och uttalanden medanledning av motioner från och kommunisterna. Denväsentligaste ändringen är, enligt min bedömning, aff vi förlängerutbildningen för lärare i årskurserna 49 i de samhällsorienterande ochnafurorienterande ämnena med . Jag vill gärna säga aft jagpersonligen anser aft proposifionens förslag om en fyraårig utbildning skullemotsvara en fullgod grundutbildning för dessa lärare. Vi har ändå gått med påen föriängning i syfte aff nå en bred uppgörelse i kring hela den härreformen. Vi socialdemokrater anser det vara vikfigt att utformasså att den kan bibehålla ett brett stöd i . Skolreformer är ettlångsiktigt arbete. De bör därför inte ändras på grund av tillfälliga polifiskakonjunkturer. Det är också viktigt atf alla föräldrar med förtroende kanskicka sina barn fill . Därför är det av värde att nå bredauppgörelser om och dess utformning. PerUnckel blåser nu i sfridstmmpet så atf bälgen nästan spricker. "Här skallrivas upp", ropar han. Men jag utgår ifrån att murar intekommer atf rasa samman på grund av trumpetstötar och folkpartietsackompanjerande visslingar. Jagtycker verkligen atf det hedrar att det visar trohet motgrundskolan trots anstormningen från höger. Jag är dessutom övertygad om atfförtroendet för och dess politiker ökar hos allmänheten när manmärker aft parfier orkar bryta sig ur den stela och sterilablockpolitiken. Anstormningenfrån höger får stöd av några som påstår sig mer än andra företräda kunskap iskolan. Denna stödtrupp har spritt eft extra nummer av tidskriften blandriksdagens ledamöter och kanske också i vidare kretsar. Det är en ganskabeklämmande läsning. Eftersom den argumenfafion som förs fram i den ochliknande publikationer ser ut aft spela en avgörande roll för moderatasamlingspartiets och ställningstaganden vill jag beröra något avinnehållet i Äpplet. Defheter i denna kunskapsrörelsens stridsskrift: "Den grundskolemagister"- lägg märke till "magister", inga fröknar - "propositionenföreslår är i sista hand avlad ur jämmerliga jämlikhetsfilosofi medanfäder och anmödrar som , , , , och ." Därmed tror man sigtydligen ha nått ända till roten av def onda. Minfråga till Per och är denna: Anser också ni aftgrundskolans målsättning är uttryck för en "jämmerligjämlikhetsfilosofi"? Är det enligt er mening fill skada eller nytta föreleverna aft har jämlikhet som eff av sina centrala mål. TidskriftenÄpplet har tillkommit på initiafiv av aktionsgruppen i Skolan för atfpåverka opinionen i skolfrågor, sägs det. Bland de namngivna understödjarnaåterfinns bl, a, två av ledamöter, nämligen i Värmdöoch - tillsammans med och andra, I Äpplet uttrycks eftdjupt förakt inte bara för regeringens förslag till ny lärarutbildning utan ilika hög grad för läroplan. Läroplanen betecknas som "dendefinifiva riksolyckan i en serie katastrofer som kännetecknat svenskskolpolitik". Jagvill fråga: Är Per och beredda aff ta avstånd frånsådana uttalanden? Står moderata samlingspartiet och bakomläroplanens målformuleringar? Det är viktigt atf vi får besked på de avgörandepunkterna. Grundskolansroll är aft förmedla kunskap och aff fostra, I utskottet betänkande liksom ipropositionen betonas på flera ställen aff skolan skall ge eleverna kunskaperoch färdigheter. Lärarutbildningen måste utformas så aft lärarna blir välrustade för denna uppgift. Därom kan det inte behöva råda någon som helsttvekan eller några delade meningar. Det är bara av illvilja som någon kanbetvivla dessa ambifioner. Skolanskall också främja den personliga och sociala utvecklingen hos de unga. Ävenför den uppgiften behöver läraren utbildning. Lärarutbildningför m. m. 2Riksdagens protokoll 1984/85:160-161 Lärarutbildning för m. m. emellertid när jag läser reservationerna atf där intefinns ett ord om detta. Varför bortser och folkpartisterna fråndenna uppgift? Ändå är det obestridligen så aft det finns ett direktsamband mellan det sociala klimat som råder vid en skola och skolans framgång som pedagogisk institution. Det är därför viktigt att skapa förutsättningar för en stabilitetoch trygghet i relationerna mellan lärare och elever i . För aff def skall vara möjligt måste läraren ha så pass många fimmar i klassen att lärare och elever hinner lära känna varandra.. En brist i nuvarande sysfem är aff lärarna på högstadiet möter samma elevgrupp vid så få tillfällen atf dessa nödvändiga relationer ofta inte hinner etableras, Def problemet har man försökt bemästra i många fall genom atf lägga ut undervisningen i flera ämnen för samma lärare. Därvid möter man emellerfid eft annat allvarligt problem - lärarna har infe behörighet för alla de ämnen de sätts aft undervisa i. Det är én av orsakerna till den omfattande s,k, kvackningen - dvs, undervisning av icke behörig lärare, I vissa ämnen är kvackningen skräm mande hög. För religionskunskap) och samhällskunskap har redovisats ca -, ' De förhållanden jag nu beskrivit utgör starka skäl för aftge lärare på högstadium en bredare kompefens. Därmed stärkskontakterna mellan lärare och elever, och förekomsten av obehöriga lärare minskar. Detta är kvalitetshöjande insatser. ochskola fäster i étt uttalande stor vikt vid dessa inslag i reformen,"Framför allt vill vi betona värdet i att eleverna på högstadiet får färrelärare. Resultatet bör bli ett bättre arbetsklimat och därmed en positivinlärningssituation", anför Hem och skola. Det har riktats stark kritik mot förslaget affnafurorienterande och samhällsorienterande ämnen skall ingå i fastakombinationer i lärarutbildningen. Jag har svårt aff förstå den kritiken, Defförefaller av debatten aff döma som om varje annan kombinafion vore bättre.Märkligt nog accepteras de nafurorienterande och samhällsorienterandekombinationerna som fördelningsalternativ upp till årskurs 6, men infe vidare. Begreppet blockundervisning har blivit ett fult ord idebatten. Avsiktligt synes krifikerna framställa detta som något avskyvärt. Detär då intressant atf notera atf i läroplanen finns infe begreppetblockundervisning. Däremot skrivs def rätt mycket om värdet av samverkan mellanflera ämnen och om ämnesövergripande undervisning. Var och en som har någonerfarenhet av pedagogiskt arbete vet att en sådan undervisningsmetod i mångafall är pedagogiskt överlägsen en strikt ämnesbunden undervisning. Def böririte heller råda någon tvekan om att läroplanen vill stimulera tillämnesövergripande arbetssätt där detta är pedagogiskt motiverat. Det innebär infe atf de enskilda ämnena får suddas uteller förlora sin roll. Utskottet betonar detta. väljer att i reservafion 4 och även här idebatten göra ett intressant citat från statsrådet anförande ipropositionen om läroplanen. I citatet sägs: "Det ligger enligt rninmening ett stort värde i en sådansamverkan över de traditionella ämnesgränserna. Jag har därför föreslagit aftkursplanen i orienteringsämnena blir så utformad att den underlättar en sådanplanering". Sä skrev statsrådet i egenskap av företrädare förfolkpartiet i den dåvarande regeringen. undrar jag: Eftersom i regeringsställninghade insikt om atf ämnessamverkan har stort värde och därför borde underlättasgenom utformningen av läroplanen, varför kan inte folkparfiet i oppositionmedverka fill. aff lärarutbildningen utformas så aft ämnessamverkan iorienteringsämnena underlättas? Inte föreskrivs, men underlätfas, säger jag. Krifikerna mot lärarutbildningsreformen hävdar aft denförsvårar övergången mellan grundskola och gymnasieskola. Utskottet betonaratt hinder inte får skapas för den som vill förvärva dubbel behörighet. Def är samfidigt vikfigt aff komma ihåg de grundläggandeskillnaderna mellan dessa båda skolformer. Gymnasieskolan är frivillig ochstarkt linjedelad. är däremot obligatorisk för alla och sammanhållen. Def är naturligtvis, som framhålls i parfimotion,värdefullt om def finns lärare i gymnasieskolan med erfarenhet från grundskolanoch omvänt. skall man lägga märke till atf det i praktiken ärrelativt sällan som en lärare växlar mellan dessa skolformer.Vidare tycker jag att det bör kunna betraktas som en kvalitetsförstärkning omlärarutbildningen för resp. skolform får en inriktning som mer än förnärvarande far hänsyn fill faktiska undervisningsuppgifter som den blivandeläraren kommer atf ställas inför. Låt mig också säga att åtgärder för atf skapa bryggormellan och andra skolformer inte får utformas så att de skaparklyftor mellan olika stadier inom . Sammanfattningsvis konstaterar jag attutbildningsutskottets förslag innebär en väsentlig förstärkning avlärarutbildningen för . Förslaget står i överensstämmelse medprinciperna i regeringens proposition. För att nå en bred anslutning iriksdagen och ute i samhället har vi gjort förändringar i några ickeoväsentliga avseenden. Därmed tillgodoses krav som ochvänsterpartiet kommunisterna bedömt vara angelägna. Därmed bör också reformenkunna befraktas som en gemensam angelägenhet för de tre partier som står bakomuppgörelsen i utbildningsutskottet. Moderata samlingspartiet och har valtkonfrontationens väg. Jag beklagar def. I sin stridsiver har de valt affprofilera sig - infe bara mot propositionen och ufskoffsmajorifefen utan ocksåmot varandra. I alla väsentliga frågor i föreliggande betänkande har moderatasamlingspartiet och skilda reservationer, vilket bör uppmärksammas. Jag konstaterar att och folkpartisternasställningstaganden tycks ha utformats mer utifrån parfitaktiska spekulafionerän av omsorg om lärare och elever. Men skolreformer får inte byggapå demagogiska slagord. Eller för att anknyta till en formulering av TageErlander från tidigt 1950-fal - skolreformer får infe bli lekbollar för ajla devindar som stryker fram över opinionens hav. I utbildningspolitiken måste manförsöka hålla en fast och målmedveten linje. Lärarutbildning för m. m. Lärarutbildningför m. m. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer, Anf.5 PER () replik: Får jag inleda med aft yrka bifall till samtliga moderata reservafionersom är fogade fill utbildningsutskottets betänkande, beskrev i sitt anförande oppositionen gentemot det nu föreliggandeförslaget till lärarutbildning ömsom som präglad av parfitaktiskabevekelsegrunder, ömsom som bestående av mörkerrnän. Låt mig, herr falman,något analysera vari oppositionen egentligen består. Denbestår av eft av de två fackförbunden, nämligen . Är dessföreträdare mörkermän enligt socialdemokratiskt sätt aff se def? Oppositionenbestår uppenbarligen också av betydande grupper av de vanliga medlemmarna iSveriges lärarförbund - av alla dem som ringer och skriver och säger: Hur ihela friden har regeringen tänkt sig att vi arma låg-och mellanstadielärareskall klara av aff undervisa från årskurs 1 t, om. Mörkermäneller partitaktiker - stryk det som ej önskas! - är uppenbarligen också alladem som jag nämnde i mitt inledningsanförande. Oppositionen består även, herrtalman, av dem som bildade Stockholmskampanjen för bättre lärarutbildning, t.ex. professorn , rektorn vid tekniska högskolan ,författaren , framlidne journalisten , LarsGyllensten, Per , författaren , författaren , nationalekonomen och socialdemokraten , professornGöran , författaren , f. d. riksdagsman ochcenterpartist, feknologie dokfor , Träindustriarbetareförbundetsförre ordförande , , Hans Stahle: Skall jag fortsätta?Är de alla mörkermän och partifaktiker? Har de ingen förmåga att själva bedömavad de egenfligen skriver under för papper? Alladessa kritiker förenas i en samlad undran: Varför skall en ny lärarutbildningmed nödvändighet behöva innebära att ämneskunskaperna i skolan blir mindredjupa än vad elever, lärare och föräldrar har rätt att kräva? Varför,frågar kritikerna, måste ny alltid innebära det samma som dålig, när socialdemokraternaförändrar skolan? Jagskulle till slut vilja fråga : Vad gör förfel,när hon hävdar att ämneskunskaperna nu har större betydelse än vad de hade ? Vari ligger hennes logiska och intellektuella felslut? För honmåste väl göra ett, annars skulle socialdemokraterna rimligtvis inte kunnaförelägga eft lärarufbildningsförslag av den karaktär vi nudiskuterar. 6 () replik: Först ett parmindre anmärkningar. talar medemfas om atf man i tidningen bara talar ommagistrar och inte om fröknar. Jag kan upplysa om att det ärfullt möjligt för en kvinna aft vara magister, så den poängen var ingen poäng. säger atf en del far i så aff bälgenhåller på att spricka, och sedan fortsätter han med aft fala om illvilja, demagogiska slagord, falskt vittnesbörd, aft vi förvaltar illa vad vi har gjort tidigare, osv. Tänk litetgrand på den egna bälgen, , innan Ni angriper oss andra! Varsamhet med orden är nog bra. Folkparfiet och är inte överens - ni har juskilda reservafioner, säger ena stunden, och nästa säger hanaft är bara ett eko av högern. får bestämma sig.Det kan ju inte vara på båda sätten . Sanningen är den atf vi har lagt fram ett eget förslag somjag har följt upp reservationsvägen i utskottet. Def är eft förslag som välstämmer med vad folkpartiefs företrädare genom decennierna har stått för iSveriges riksdag. Def har ingenting med höger och vänster i och för sig affgöra, , att slå vakt om utbildningskvaliteten. Def har liberalergjort . Def finns också socialister som slår vakt omutbildningskvaliteten, liksom det finns konservativa som gör det. Sätt intenågon sorts högerstämpel på dem som talar om utbildningskvalitet, för då görGeorg eft fundamentalt misstag. Sedan frågar om vår syn på grundskolan.Den är mycket väl känd. Vi ställer upp på läroplanen för från 1980.Vi betonar liksom läroplanen kvalitetsfrågorna, för det var just dessa somlyftes fram läroplan för . Vi menar aff def förslag tilllärarutbildning som vi har lagt fram följer upp läroplanen för grundskolanbättre än vad regeringsförslaget gör genom aff vi sätter kvaliteten ochkunskaperna i centrum, för def var just detta som skedde i läroplanen förgrundskolan. Vad finns def, , för någonting i läroplanenför som infe sfär i överensstämmelse med def förslag tillreformering av lärarutbildningen som folkparfiet har lagt fram? Def finnsingenfing som infe stämmer. Det är en bättre uppföljning från vår sida än frånregeringens av läroplanen för . Vi tycker aft skall ha eft ansvar för allaelever, både för dem som presterar mindre och för dem som presterar mer. Viställer upp på läroplanen för , även om vi tycker att man börytterligare förstärka kvaliteten genom att satsa mer på svenska och matematikoch minska på fria aktiviteter. Där är en omsvängning på väg hos socialdemokraterna,såvitt jag förstår. Låt mig fill sist, herr talman, fråga : Vadär det för fel på [Jrincipen att alla som står i katedern på skallha läst eft ämne i högskolan ? Vad är det för fel på den principen? Lärarutbildning för m. m. Anf.7 () replik: Jag vill tacka för svaretbeträffande inställning fill läroplanens målformulering. Lärarutbddning för m. m. Per Unckelhur står när def gäller läroplanen. har, säger , särat sig frånmoderaterna med särskilda reservafioner, I grunden är inställningen densamma,men def finns tydligen en ambifion från folkparfiet aft visa någon egen profil.Den är nu svår aft ufläsa av reservafionerna.