prot · G80997 · 1984-12-31 00:00:00 — Påvilket sätt kommer avgiften att tas ut? Jag utgår ifrån att ni ändå tänkt såpass långt i departementet innan ni kom med detta förslag. Om tullkontroller på obekväm arbetstid Detta drabbar ju inte ett fåtal. av transporterna sker än mellan 7 och 16. Vi strävar efter att fåen så livlig och öppen gränshandel som möjligt och med så litet restrikfionersom möjligt. Det är ändå på det viset att denna gränshandel i mycket storutsträckning sker och . Finansministern säger: Det är märkvärdigt - när vi föreslårinkomstförstärkningar, då säger ni nej. Men effekten av det nu aktuella förslaget, herrfinansminister kommer ju att bli negativ. Det hämmar turismen och det hämmargränshandeln. Det tror jag innerst inne ger mig rätt i. Det enda positiva och det enda fruktbara i denna debatttycker jag är att finansministern säger att han skall fundera på protesterna.Tack för det! Det bådar i varje fall något så när gott. 36 (): Om finansministern hade låfit bli att följasin i förväg uppgjorda argumentering och i stället koncentrerat sig på attlyssna på vad jag sade hade han inte funnit något underlag för påståendet attvi har sagt att man på detta område inte kan ha ökade avgifter. Jag kritiseradeden typ av avgifter som man nu inför - att den gäller för vissa tider pådygnet. Jag sade att om man vill ha den här inkomstförstärkningen förtullverket, borde man i så fall ta betalt dygnet runt och året om. Jag instämmer i vad säger, att detspeciellt för gränstrakterna är en felaktig metod som kommer att skapa mycketirritation. Tullen betraktas ju inte av resenärerna som någon service.Den uppfattas som ett hinder i trafiken. Det är en verksamhet som drivs förstaten när den kontrollerar vad som förs över gränserna. Den resenär som varitöver gränsen och bara handlat det han har rätt att handla kommer att finnadenna kontroll och den ökade kostnaden ytterligt enerverande. hävdar att vi iden ekonomiska politiken motsatt oss vissa avgifter som socialdemokraternaföreslagit. Jag kan säga att då kan vi ta varandra i hand och säga vi är likagoda kålsupare allihop. Finansministern och hans parti vill ju heller aldrig gåmed på några av de förslag vi har. Det är inte bra om vi skulle ha en riksdagfull av kålsupare. En sådan riksdag borde vi inte ha. kräver besked om vilka effekter på turismoch gränshandel dessa avgifter skulle få. Men det svaret kan ju inte lämnasförrän man vet hur avgifterna är utformade. Detta är ett uppdrag fillgeneraltullstyrelsen att lämna ett förslag till taxa och hur avgifterna skallutformas. Jag vill bara peka på att generaltullstyrelsen har i uppdrag attsamråda med turistråd och med näringslivet för att undvika negafivaeffekter av dessa avgifter. Sedan anser jag det helt obestyrkt att varje slag avavgift skulle ha hämmande effekter på gränshandeln i . Det är såbilligt att handla i jämfört med att handla i , att folk kommeratt åka hit även om det kostar någon krona till. 38Tredje vice talman (): Fru talman! Jag har inte begärt attfinansministern skall lämna ett besked om vilka effekter detta får. Jag harbara bett om svar på mina frågor. Jag undrar om finansministern verkligen lästde tre konkreta frågor som jag har ställt och som har betydelse för denenskilde resenären. Nog måste väl finansministern förstå att människor som hörstatsråd och andra politiker tala om öppna gränser och om att man skall ta borthinder och som finner att nya hinder införs vill veta vilken effektdetta får för dem själva. Jag tycker att det hade varit hederligt omfinansministern hade svarat på de frågorna i stället för att säga att jag bettatt få veta vilka effekterna blir. Jag tror att vi kan vara överens om att vadvi nu vet så kommer effekterna att bli negativa. Om förflyttning, a v avställd bil Det är en ofta återkommande situation i dennariksdag att man begär besked som det inte går att lämna. Vi har gettgeneraltullstyrelsen i uppdrag att utforma avgifter utifrån vissa principer.Jag kan inte stå här i och säga hur generaltullstyrelsen skall utförasitt arbete. Någon ordning får det vara även i den statliga verksamheten. 40 Tredje vice talman (): Får jag då fråga finansministern: När kommer de människor som iförsta hand drabbas och de myndigheter och insfitutioner som berörs 41 Finansminister : Fru talman! I godtid innan några avgifter införs. 42 Tredje vice talman : Fru talman!Vilken tidrymd avser finansministern med uttrycket ""? Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1984/85:423 om förflyttning av avställd bil har frågat justitieministern omregeringen är beredd att vidta åtgärder för att göra det möjligt att, utan atterlägga fordonsskatt, tillfälligt bogsera avställd bil, förutsatt attsäkerhetsmässiga krav är uppfyllda och försäkring tecknad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Till regeringen har tidigare i skrivelser bl. a. frånSvenska åkeriförbundet framförts önskemål om åtgärder av det slag . Omriksskatteverketsförslag om ökad användning av personnummer för skattekontroll Skrivelserna haröverlämnats fill vägtrafikskatteutredningen (B 1977:05) för övervägande. Enligtvad jag inhämtat kommer utredningen att behandla skrivelserna i sitt nästabetänkande, som skall avlämnas under innevarande år. Med hänsyn tillutredningens pågående arbete härmed är jag inte beredd att vidtanågra åtgärder av det slag som frågat om. Anf.44 (): Jag ber att fåtacka finansministern för svaret på min fråga. Allatalar gärna och varmt om vikten av avbyråkrafisering. Det är naturligtvisviktigt att vi då omsätter detta engagemang för avbyråkratisering i praktiskhandling. Det exempel som jag tagit upp i min fråga kan tyckas vara en detalj -men en detalj som retar väldigt många människor. Det byråkratiska krångletbestår till stor del av sådana här små detaljregler. Idetta fall är det alltså så att om man skall bogsera en avställd bil, som mankanske har renoverat, t. ex. till besiktning eller en verkstad, måste man fören bogsering eller erlägga fordonsskattför en hel månad. Det hela är naturligtvis fånigt och onödigt, och det är svårtatt motivera. Nusäger finansministern i svaret att denna fråga överlämnats till vägtrafikskatteutredningenoch att denna överväger frågan. Det tycker jag är bra. Jag förutsätter attdenna utredning kommer till den kloka slutsatsen att den här regeln skallundanröjas, så att man inte skall behöva betala fordonsskatt för en månad föratt under en kort tidrymd få bogsera en bil. Fråganär bara: Måste verkligen en sådan här liten detaljfråga genomgå hela denberedningsprocess som det här blir fråga om? Vägtrafikskatteutredningenkommer att lägga fram sitt betänkande är slut. Det betänkandetkommer säkerligen att skickas ut på remiss till ett antal instanser. Sedanskall remissvaren sammanställas i en diger lunta. kommer enproposifion till . kan kanske fatta ett beslut. Ärdet här en så komplicerad fråga att den måste genomgå hela den här processen?Skulle inte regeringen i stället kunna ta ett raskt inifiativ och föreslåriksdagen att reglerna ändras, så att man inte behöver erlägga den här skattenför en enkel bogsering? Jagvill alltså fråga finansministern: vi inte här valt en litet välbyråkratisk tågordning för att undanröja en onödigt byråkratisk regel? Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1984/85:440 om förslag om ökad användning av personnummer förskattekontroll har- med hänvisning till att (RSV Rapport 1984:10) ADB och företagsgranskning lagt fram förslag som innebären ökad användning av personnummer och att personregister skall inrättas ochföras med hänsyn till myndigheters möjlighet till kontroll - frågatjustifieministern om han avser att medverka fill sådana lagändringar somriksskatteverket föreslår. Frågan har överlämnatstill mig. Regeringenhar tagit ställning till i en lagrådsremiss somnyligen har överlämnats till lagrådet för yttrande. De förslag tilllagändringar som tar upp i sin fråga har därvid awisats. Anf.46 (): Jag vill tacka finansministern för svaret. Jag tycker det är klokt attregeringen har avvisat de två saker som jag frågade om. Det finns dockanledning att göra en reflexion. Just förslaget om en utsträckt personnummeranvändningoch en förändring av datalagen kommer att bli de frågor där det bildas opinionoch som kommer att diskuteras i detta sammanhang. , liksom i smyg,föreslår regeringen en förändring av taxeringslagen som innebär atttaxeringsmyndigheter hos vem som helst, utan misstanke och utan att manegentligen ens vill undersöka någon särskild person, kan kontrollera vissapersoner och vissa företags olika typer av register. I prakfiken leder dettafill att en misstänkt mördare får bättre rättsskydd än en icke misstänktdeklarant. Taxeringsrevisionen tillåts bryta mot såväl banksekretess ochadvokatsekretess som tystnadsplikt. Nuär det inte detta jag ställt min fråga om. Men den här utvecklingen attregeringen backar från olika myndighetsförslag inom de områden där det bildasopinion men går framåt i frågor där det är litet mera tyst får mig att ställaen fråga, som givetvis finansministern inte behöver svara på - man behöver intesitta länge här i kamrnaren för att inse att det inte är mycket han behöversvara på. Är det så att frågor om förändring av datalagen, som rimligtvisligger under , och om förändring av personnummeranvändning,som utreds av en kommitté inom justifiedepartementet, lämnas över tillfinansministern på grund av att denna regering ser integritetsfrågan mer som enfråga om fiskal indrivningsmetodik än en fråga om hänsyn till den enskildesrätt till integritet? Det är en fråga som man inte kan ha stora förhoppningarom att finansministern skall svara på. Det är ändå en intressant fråga försvenska folket, för om integritetsfrågan mera är en fråga om finansministernsvilja att driva in skatter, då sitter integriteten löst i det svenskasamhället. Omriksskatteverketsförslag om ökad användning av personnummer för skattekontroll Jag vet inte om det står klart för att jag tillhör enregering som utformar en politik - inte många slags politik som det var på dentid då anfäder i moderata samlingspartiet härjade, utan enpolitik. Det gäller även beträffande integritetspolitiken. Jagvill hävda att jag har precis lika stor anledning att ta hänsyn till att denpersonliga integriteten upprätthålls inom skattelagsfiftningen som justitieministernhar att göra det inom dataområdet specifikt, eller på något annat Så jag avvisar den något olusfiga antydan som lågi reflexion. 48 (): Jag är inte lika imponerad av regeringensageraiide som är. Saken är nämligen den att man för olikatyper av politik. Man säger sig vilja ta hänsyn fill de enskilda människornasintegritet, men i själva verket genomför man förslag som på ett ingripande sätttar nya steg mot kontrollsamhället. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på frågorna 1984/85:436 och 441 om nordiskt TV-samarbete har frågat mig vilka skälsom ligger bakom regeringens ställningstagande att begrava planerna på ettnordiskt TV-samarbete. . Åsling har frågat mig om jag är beredd att, motbakgrund av de förda förhandlingarna för kostnadsfördelningen för det s. k.Tele-X-projektet, redovisa förhandlingsläget. Då bådafrågorna avser samma sak har jag valt att besvara dem . har mellan , , ochSverige under i sammansättningen industri-, kommunikations-och kulturministrarna pågått överläggningar med sikte på att förbereda ettbeslut av om ett nordiskt radio- och TV-samarbete viasatellit samt formerna för detta. har deltagit som observatör.Överläggningarna tog sin utgångspunkt i resultaten från den s. k. studiefasensarbete som ministerrådet under tiden april 1982-augusti 1984 genomförde såsomett led i utveckhngen av ett nordiskt radio- och TV- samt telesamarbete viasatellit. Överläggningarna har avsetten användning av för en försöksverksamhet med radio- ochTV-samarbete under . Överläggningarna fördes med sikte på att nåfram till en överenskommelse som skulle kunna presenteras för Nordiska rådetssession . I övervägandena om programsamarbetet har samstämmighetuppnåtts. Kort innebär den att samarbetet skall ske i två sammansattaTV-kanaler med program, i första hand egenprodukfion, från de medverkandeländernas nationella rundradioföretag. Vidare har samstämmighet uppnåtts ifråga om de juridiska principer som skall ligga till grund för samarbetet,vilka kostnader som skall täckas nordiskt samt hur fördelningen av dessa skallske. Därvid har förutsatts att resp. lands andel i de samlade bruttonationalinkomsternaskall ligga till grund. Enväsentlig del av kostnaderna utgör ersättningen för användning av Från svensk sida har anförts att ersättningen för Tele-Xbör fastställas utifrån ett lågt sjävkostnadspris som bl. a. beaktar vadmotsvarande distributionskapacitet kan beräknas kosta på marknaden i övrigt.Vidare har en svensk utgångspunkt varit att ersättningen vid den inledandeförsöksperiodens slut bör ligga på en nivå som är rimlig med hänsyn tillkostnaderna för ett satellitsystem för permanent samarbete. Det var inte möjligt att uppnå enighet med övriga länderom dessa principer och en åtföljande ersättningsnivå före Nordiska rådetssession, varför förhandlingarna gick in i ett dödläge. Förutsättningarna för attnå en uppgörelse med de övriga länderna bedömdes i det läget som ytterstbegränsade. Regeringen har emellerfid inte begravt tankarna på ettnordiskt TV-samarbete via Tele-X utan har förklarat sig beredd att fortsättaöverläggningarna inom . har vid årets session uttalat attregeringarna skall återuppta förhandlingarna med sikte på en överenskommelsetill . Sammanfattningsvis bör det alltså enligt min bedömningfinnas möjligheter att uppnå en lösning, förutsatt att de principer förprissättningen på TV-kapacitet som redovisattillgodoses i rimlig utsträckning. Anf.50 (): Jag tackar kulturministern för svaret. "Det är kulturpolitiskt eländigt, men har videfinitivt begravt tankarna på nordiskt TV-samarbete i Nordsat ellerTele-X-projektet". Så uttalade sig kulturministern efter det nordiskakulturministermötet . Det är klart att ett sådant uttalandeväcker uppmärksamhet, särskilt hos den som själv har varit medom att driva tanken på ett utbyggt nordiskt TV-samarbete. Enligt en annantidning sade : "Tankarna på nordiskt TV-samarbete, Nordsateller Tele-X har kollapsat och begravts." Det var mot bakgrund av dessa ganska uppseendeväckandeuttalanden som jag ställde frågan till kulturministern om skälen till ettsådant ställningstagande. Jag tackar nu för ett utförligt svar. Det harredovisats både hur förhandlingarna har förts och på vilka punkter man har nåttresultat. Sedan jag ställde min fråga har haft sinsession i , där denna punkt blev föremål för en ganska intensiv debattoch där också utsattes för hårdhänt kritik från de andra ländernassida. Jag noterade att en tidning återgav ett yttrande frånstatsministern, där han ryckte ut till försvar och sade: "Det finns ingenanledning att superdramatise-ra vad som skett. var uppriktigtledsen när förhandlingarna sprack senast, men han har ju inte varit med sålänge i det nordiska samarbetet. I det nordiska samarbetet är sista ordetaldrig sagt." Det är nog väl det. Vid gavs det ett mycket klart uppdrag tillde nordiska ländernas regeringar om fortsatta förhandlingar. Enligt min meningär det viktigt att alla goda krafter då försöker samarbeta föratt åstadkomma ett sådant läge att förhandlingar kan återupptas och dödlägetbrytas. Jag kan alltså inte finna någon anledning att rikta någonytterligare krifik mot . Det tycker jag inte vore på sin platsnu. I stället vill jag önska honom och den framgång i detfortsatta förhand-hngsarbetet. Det är utomordentligt vikfigt att kunna skapa nordisksamverkan på ett område där konkurrens från de kontinentala satelliterna snartkommer att göra sig gällande. Även om det är riktigt att det alltid har varitsvårt att nå överenskommelser i det nordiska samarbetet, är det vikfigt att vialdrig ger tappt. Med utnyttjande av inte minst informella kontakter medandra partier och de andra nordiska länderna borde det finnas möjligheter atttill sist föra denna gemensamma angelägenhet till ett lyckligt slut. 51 (): Jag ber också att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Min fråga dikterades också av oro överTele-X-projektets framtid, eftersom kommentarerna om de strandade förhandlingarnagav sken av att en uppgörelse mellan och inte skulle vara möjligatt uppnå. som gått sedan jag ställde min fråga har densvenska posifionen nyanserats genom skildauttalanden vid plenarsammanträde i . Jagnoterar bl.a., enligt det nu föreliggande debattprotokollet, att statsministerPalme klart deklarerade att den hade en vilja att gå vidareoch föra förhandlingarna till ett posifivt resultat. Min oro är måhända speciellt betingad av att jag varinifiativtagare till en inbjudan som 1980 utfärdades till våra nordiskagrannländer att delta i Tele-X-samarbetet, Anledningen därtill var denindustripolitiska bedömningen att satellittekniken representerar en dynamiskteknikgren som liksom våra nordiska grannländer har all anledning attutveckla. Det handlar om högteknologi och elektronik av stor betydelse förallmän teknisk och industriell utveckling. Jag mötte under de inledande diskussionerna och1981 motsvarande inställning hos ansvariga politiker i övriga nordiska länder. När jag läser debattprotokollet från och bl,a, tar del av finländaren inlägg, reagerar jag därför. Enligthonom satsade på Tele-X och ställde ett ultimatum fill övriga nordiskaländer. Så var det inte alls. Vi satsade på Tele-X och inbjöd våra nordiskagrannar att delta i det tekniska utvecklingsarbetet och i det kulturellasamarbetet, och vi fann ett starkt gensvar, såväl bland politiker som blandkulturarbetare och industriella företrädare. Förhandlingarna kom, inte minstmed industrins tillskyndan, att röra sig om den arbetsfördelning som liggerbakom . Där visade det sig att intresset i det preliminäraskedet var stort både i och i . Jag vill ha detta sagt , eftersom det nu när den svenskaregeringen är beredd att gå vidare i förhandlingarna, finns anledning attbetona att Tele-X redan från början var ett gemensamt nordiskt projekt. Detgäller såväl den industripolitiska som den kulturpolitiska delen av projektet. Det bör finnas goda förutsättningar för samförstånd, isynnerhet med beaktande av projektets historia. Jag vill också, i likhet medJan-Erik , önska statsrådet lycka till i de fortsatta förhandlingarna. Jag noterar med tillfredsställelse densamstämmighet som här redovisas när det gäller synen på ochett gemensamt nordiskt TV-samarbete. När förhandlingarna avstannade uttaladejag en djup och uppriktig besvikelse över det. Jag gjorde det mot bakgrund avett starkt personligt engagemang för det nordiska TV-samarbetet. Jag noterarmed särskild tillfredsställelse att på denna punkt instämmeri den bedömningen och välvilligt söker urskulda min uttalade besvikelse med atthänvisa fill ett hårdraget yttrande om min bristande erfarenhet av det nordiskasamarbetets komplikationer. distanserar sig därmed välgörande frånsin partiledare, som vid i mycket häftigtattackerade mig för att jag genom en negativ inställning närmast skulle ha sökttorpedera samarbetet. Att i det sammanhanget måste stödja sigpå felaktiga uppgifter gjorde inte situationen bättre. Om bostadsbyggandet /86 Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1984/85:452 om bostadsbyggandet /86 har frågat mig varför detinte finns någon uppgift om bostadsbyggandets beräknade omfattning /86 angiven i årets budgetproposition. Han har också frågat hurmånga lägenheter jag anser att det kommer att igångsättas /86. Den strukturomvandling som har pågått inom bostadssektornsedan mitten av fortsätter. Den innebär att nyprodukfionen minskaroch ersätts av ombyggnads- och underhållsverksamhet. Den verksamheten är sedannågra år tillbaka större än nyproduktionen. Genom programmet för förbättring avbostadsbeståndet, det s. k. ROT-programmet, och den kraftfulla satsning somregeringen har gjort på detta område, har byggpro-duktionen i bostadssektornhittills kunnat bibehållas på oförändrad nivå i fasta priser. För att byggprodukfionen skall hållas uppe krävs enekonomisk tillväxt och en gynnsam utveckling även inom andra samhällssektorerän bostadssektorn. Om bostadsbyggandet /86 Det långsiktiga program för byggnadsverksamheten somregeringens bygg-ministergrupp har utarbetat visar att det finns godamöjligheter att öka den totala byggprodukfionen under resten av 1980-talet, såatt sysselsättningen i byggandet på skall kunna bibehållas påungefär nuvarande nivå. Med hänsyn till denna utveckling har jag inte funnitdet meningsfullt att i budgetpropositionen ange hur många lägenheter som kommeratt igångsättas det kommande budgetåret. Inte heller i de två föregående budgetpropositionernahar jag redovisat någon sådan uppgift. Anf.54 (): Jag ber att fåtacka bostadsministern för svaret på min fråga. Bakgrunden är att vi under de borgerliga regeringsårenfick utstå en ganska omfattande kritik för att bostadsbyggandet låg på enalltför låg nivå. I de debatter som föregick maktskiftet återkomsocialdemokraterna gång på gång till frågan: Varför byggs det inte mer? Viligger på en alltför låg nivå, menade socialdemokraterna. I debatten i kammaren hävdades attsocialdemokraterna med sin politik skulle vända trenden och åter få i gångbyggandet. sade , socialdemokraternastalesman i bostadsutskottet, att en försiktig ökning av bostadsbyggandetskulle komma till stånd. Det var hans inställning och mål i denna fråga. Från socialdemokratiskt håll hade man tidigarereservationsvis angett olika metoder för att få upp byggandet. Dessa metoderinfördes sedan, men resultatet har blivit att byggandet har minskat. Från 1982till 1984 har antalet påbörjade lägenheter minskat med ungefär 9 000. Dettycker vi är allvarligt -inte mot bakgrund av att det möjligen är angeläget attbostadsbyggandet har samma volym som , utan mot bakgrund av vadsocialdemokraterna fidigare har sagt. Det socialdemokraterna utlovade förevalet stämmer alls inte överens med det som de i regeringsställning hargenomfört. Vi ser återigen exempel på ett område där socialdemokraterna harsvikit de löften som gavs före valet. I svaret jag har fått har bostadsministern inte angivitnågon siffra för vad som kommer att byggas framöver. Han har ingen uppfattningom detta. Det tycker jag är beklagligt. Att bostadsbyggandet kommer att minskaytterligare kan vi vara ganska säkra på. Enligt kan vi utgåfrån att ungefär 30 000 lägenheter kan komma att byggas. Det innebär alltså enfortsatt minskning i förhållande till nuvarande läge. Bostadsministern hävdar att nyprodukfionen minskar därföratt ombyggnads- och underhållsverksamheten ökar så kraftigt. Det ärvisserligen sant, men att den verksamheten skulle öka kan inte ha varit någonnyhet för bostadsministern när han tillträdde. Det var inte heller deninställningen som kom till uttryck i reservationerna. Inget svar har lämnats på frågan om hur mycket som kommeratt byggas. Jag kan förstå att det är för att inte bli utsatt för ytterligarekritik för svikna löften som bostadsministern har utelämnat det. Bostadsministernhävdar också att byggproduktionen ligger på oförändrad nivå, räknat i fastapriser. Men detta är egenfiigen bara en bekräftelse på att byggkostnadernafortsätter att öka, inte ett mått på det fakfiska byggandet. Låt mig först ta upp direkta fråga varför vi inteanger siffror på nyproduktionen av bostadslägenheter i budgetproposifionen.Jag har försökt att inhämta och tillägna mig de erfarenheter som minföreträdare gjorde. Hon försökte nämligen ange siffror. beräknade manatt bygga 60 000 lägenheter - det blev 54 000. angavs siffran 65000-detblev56 000lägenheter. angavs60 000-detblev50 000. För 1981angavs 55 000 - det blev 44 000 lägenheter. Efterden erfarenheten sade min företrädare dels med hänsyn fill detta utfall, delsmed hänsyn till den omständigheten att man hade en övergång från nyproduktionfill ombyggnader, att det inte fanns någon anledning att fortsätta att angesiffror för nyprodukfionen i budgetproposifionen.