prot · G809116 · 1984-12-31 00:00:00 — Det här betänkandet, UbU 26, handlar omanslag till den s. k. AES-sektorn, dvs. utbildningen för administrativa,ekonomiska och sociala yrken. Man kan faktiskt säga att detta betänkande, omman studerar det litet närmare, trots sin torra prosa och ibland alltför starkakanslisvenska, ändå ger en uppfattning om de problem som har kommit att drabbaden högre utbildningen, inte minst inom den här sektorn. Det är ingen tvekan om att det för akademiker som harutbildats inom AES-sektorn har varit och i många fall alltjämt är besvärligtatt få jobb. Ett skäl till att besvärligheterna har blivit större än vad dehade behövt vara är givetvis den s.k. högskolereformen 1977, som också för defilosofiska fakulteternas vidkommande införde en bestämd linjeindelning påsamma sätt som vi tidigare hade sett vid exempelvis de tekniska fakulteternaoch läkarutbildningen. Det visar sig nu i efterhand att systemet är stelbent.Hade de haft ämnesval i stället för linjeval, hade de studerande betydligtlättare kunnat anpassa sig fill en förändrad arbetsmarknadssituafion. Som detnu är tas de in på linjerna, har att försöka ta sig igenom och bliutexaminerade från dem och finner sedan att det kanske är dåligt med jobb ellerinte finns några jobb alls. Vad gör man då i den situation som har uppstått? Ja,det enda vi kan göra från sida är att skära ner planeringsramarna.Det är också vad som återfinns i detta betänkande. Där föreslås en nedskärningpå förvaltningslinjen med ytterligare ett antal platser jämfört med tidigare.Vi i moderata samlingspartiet vill för vår del gå ytterligare ett steg på vägenoch skära ner med 30 platser till 750 - vi har 810. På samma sätt är det med den sociala linjen: en nedskärning.Där vill vi ansluta oss till den uppfattning som förts fram av UHÄ och skäraner med 240 platser. En tredjelinje där vi också ser det nödvändigt att göra nedskärningar är 9 Riksdagetts protokoll 1984/85:115-116 Utbildningenför administrativa, ekonomiska och socialayrken hnjen förpersonal- och arbetslivsfrågor. Detta är i och för sig en intressant linje. Dentillkom 1983 och skulle i första hand ersätta den beteendevetenskapligalinjen. har den 630 nybörjarplatser - inte alltför var det bara 431 förstahandssökande till 525 nybörjarplatser.Majoriteten i utskottsbetänkandet säger visserligen att denna utbildning ännuär relativt okänd, men om det verkligen är riktigt tål att diskuteras. Förflertalet torde det ändå vara känt att den är den linje som i huvudsak kom atlersätta den beteendevetenskapliga linjen. Däremot är det nog rikfigt, som ocksåsägs, att kravet på arbetslivserfarenhet för tillträde i viss mån hämmarrekryteringen. Lika fullt kan vi inte komma ifrån det faktum att alltför mångaplatser står obesatta. Detta är det främsta skälet till att vi moderater villskära ner denna linje med 90 platser. När det sedan gäller den ekonomiska utbildningen har vimoderater från början avvisat uppbyggandet av s. k. basblocksutbildning påsmåorter. Det är främst av det skälet att det blir otillräcklig kvalitet iutbildningen. Ett alltför litet antal universitetslärare har att på den lillaorten försöka greppa över alltför stora områden. Detta är också ett av skälen till atl vi är kritiska motatt anordna fullständig ekonomutbildning med 140 poäng på de mindrehögskoleorterna. I stället kan man på de mindre orterna anordna enstaka kurser.I vår filosofi ligger också att vi vill ge universiteten ochregionuniversiteten ansvar för det hela. Bristen på kvalitet i utbildningen och bristen på resursergör sig särskilt märkbar vad gäller ekonom- och jurisflinjerna. Juristlinjenhar de lägsta årsstudiekostnaderna inom sektorn. Detta är möjligen en avförklaringarna fill att så få utexamineras. av dem som höstterminen1978 antogs fill juristutbildningen i hade sex och ett halvt årsenare avlagt examen - alltså inte ens var fjärde. Situationen är småttkatastrofal i landet för juristutbildningarna. Det gäller inte bara i Stockholmutan i landet i dess helhet. Man jobbar nu på de olika juridiska fakulteternaför att komma till rätta med problemet. Ett sätt att hjälpa till i den svåra situationen är althöja kostnaderna per utbildningsplats. Vi föreslår därför från moderat sida enhöjning med 920 resp. . per utbildningsplats för ekonom- resp.juristlinjen. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall fillsamtliga moderatreservationer och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 173JÖRGEN (): Det var civilrättsprofessorn somi slog larm om resultaten ijuristutbildningen. Han konstaterade, vilket påminde om, attendast av de studenter som antogs till juristutbildningen i hade avlagt examen . Sannolikt,sade , kommer inte av årskullen någonsin att nå fram lillexamen. Det här är naturligtvis allvarligt. Bakom siffrorna liggerofta personliga tragedier. Det är fråga om slöseri med mänskliga resurser.Frågan är: Vad kan man göra? Först och främst tycker jag att man bör ändratillträdesreglerna. Genomgången treårig gymnasielinje bör krävas för allalängre högskoleutbildningar. Det bör gälla också juristutbildningen. Vidare måstemer resurser satsas på utbildningen. I är årsstudieplatskostnaden perstudent . - den lägsta i landet. Den är låg också i Uppsalaoch . Det gör att undervisningstäthetén blir låg och att möjligheterna fillundervisning i smågrupper blir små eller nästan inga alls. Det var mot den här bakgrunden som UHÄ föreslogförstärkningar för juristutbildningen. Trots alla de goda skälen har varkenregeringen eller utskottsmajoriteten lyssnat på UHÄ, som föreslagit ett påslagför juristul-bildningen med . Ett motsvarande resonemang kan föras för ekonomlinjen.Tidigare har ekonomlinjen fått en resursförstärkning för de årssludieplatsersom motsvarar första året i studierna. behövs en förstärkning också för deårssludieplatser som motsvarar de övriga åren. UHÄ:s förslag på denna punkt ärett påslag med . Jag tycker det är dålig ekonomi att inte setill att jurist- och ekonomutbildningarna får de av UHÄ föreslagnaförstärkningarna. Det är inte motiverat att hålla årsstudieplatskostnadernanere på en så låg nivå som utskottsmajoriteten vill. Om detta råder det, villjag påstå, en betydande enighet inom högskolan . Jag yrkarmed detta bifall till reservafion 8. I den nya ekonomutbildningen läser ett stort antalstudenter först vid mindre högskolor, för att sedan fortsätta sina studier vidregionens universitet. Man läser ett s. k. basblock vid en mindre högskola ochfortsätter sedan vid ett universitet för att kunna avlägga ekonomexamen. I budgetpropositionen slås det fast att de studerande påekonomlinjens basblock vid mindre högskolor har rätt att fortsätta sina studiervid universitet eller annan högskola. UHÄ har begärt . för attdetta skall fungera i praktiken. Det är i och för sig en mycket snäv beräkning,och den bygger på ett tillskott motsvarande av antalet studenter somfinns vid de mindre högskolorna. Trots detta har man i budgetpropositionen utannågon som helst motivering föreslagit att bara drygt hälften av denna summaskall anvisas. Man frågar sig hur det skall fungera i praktiken, och den fråganställer människorna ute på universiteten. Det görs inte någon fördelningpå resp. högskola och universitet. Konsekvensen blir att de universitet som är skyldiga att taemot studerande från basblocksorter får helt otillräckliga resurser för att geutbildning. Detta sker som sagt utan någon som helst motivering. 1 partimofion tog vi upp också den härfrågan. Vi menar att om man inte får tillräckliga resurser förekonomutbildningen, då rubbas grundläggande förutsättningar för den reformeringsom genomfördes . Det är viktigt att värna om utbildningens kvalitet, ochdet gör inte utskottsmajoriteten på den här punkten. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 9, där jag har följt upp vår partimotipn, och jag yrkar ocksåbifall till reservation 11. Utbildningenför administrativa, ekonomiska och socialayrken Utbildn ingen för administrativa, ekonomiska och socialayrken AnL 174BJÖRN (vpk): Vi har föreslagit att man skallbegränsa neddragningen av utbildningsplatser på högskolans sociala linje.Regeringens förslag i budgetpropositionen är en neddragning med 150utbildningsplatser. Vi anser att 60 är en mer realistisk siffra. Vi anser attdet är vanskligt att göra så stora neddragningar som regeringen föreslår motbakgrund av det ökande tryck vi upplever vid kommunernas socialaförvaltningar. Det är ju ingen hemlighet att allt fler människor tvingassöka socialhjälp av olika anledningar. Omkring en tredjedel av de människor somsöker socialbidrag tvingas till detta beroende på att de är arbetslösa.Det här är en bidragsgrund som kraftigt har ökat . Omintentionerna i socialtjänstlagen fortfarande skall vara vägledande inomsocialpohtiken är det mot bakgrund av vad jag har sagt nu helt förkasfiigt attanföra marknadsmekanismer som skäl för en uttunning av samhälletsutbildningsansvar inom den sociala sektorn. Inom utbildningspolitikens ansvarsfäll ingårbl.a. att man skall se till att det utbildas människor till verksamheter som ärnödvändiga för samhällets funktion. Utifrån samhällets funktion skapas också debehov som leder till kraven på utbildningspolitikens område. Detta gäller sågott som alla utbildningsverksamheter som bedrivs. Man kan på ett mycket direkt sätt avläsa ett samhällesförtjänster, fel och brister genom att studera dess variation avutbildningsutbud - såväl kvalitativt som kvantitativt - under en tidsperiod.Men för att få en rättvis bild är det nödvändigt att undersöka utifrån vilkaintressepunkter, ekonomiska och sociala villkor, utbildningspolitikensvariation är beroende. Man ställer sig frågan om det går att jämföraarbetsmarknadsbehov av utbildade på de tekniska högskolorna medarbetsmarknadsmekanismer av samma art för utbildade till den sociala omsorgen.Jag vänder mig starkt emot ett sådant krasst mekaniskt betraktelsesätt, som jagtycker genomskymtar i utskottsmajoritetens skrivning. Jag vill yrka bifall till reservation 3. Vi har ocksåföreslagit en utökning av påbyggnadshnjen fortbildning i socialt behandlingsarbete.Vi vet att det är en enormt stor efterfrågan på denna fortbildningsresurs.Efterfrågan återspeglar inte tillnärmelsevis det stora behov som finns avdenna fortbildning. Majoriteten i utskottet inser också det stora behov somfinns, men anser sig av ekonomiska skäl inte kunna förorda en utbyggnad avfortbildningsverksamheten. Frågan är ju: På vilket konto uppstår kostnaden islutändan om det inte nu tas itu med denna fråga? Svaret är inte svårt attfinna. Kostnaden kommer förr eller senare att dyka upp endera hos kommunernaeller hos de människor som inte får del av det sociala behandlingsarbete som deså väl behöver ingå i. Jag yrkar bifall till reservationerna 6 och 12. AnL 175IRIS (): fortsätter att driva sin tes atten fortsatt ökning av den offentliga sektorn varken är möjlig eller önskvärd.Det är inget nytt. Därförvill man skära ned förvaltningslinjen med 60 nybörjarplatser.Utskottsmajoriteten har, liksom regeringen, stannat för enminskning med 30platser. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 1. UHÄ har i sin anslagsframställning för /86konstaterat att arbetsmarknadsutsikterna för dem som genomgår viss utbildninghar visat sig vara svåra att bedöma. Med hänvisning till det harutskottsmajoriteten ansett att del är rimligt alt man undviker storaförändringar i dimensioneringen av olika utbildningar. Återigen är det den offentliga sektorn som moderaternaangriper. Man vill, som vi hört, ha en minskning med 240nybörjarplatser på den sociala linjen. Jag yrkar avslag på reservation nr 2 ochäven på reservation nr 3, där man i det här fallet vill begränsa kapacitetsminskningentill 60 nybörjarplatser. När det gäller linjen för personal- och arbetslivsfrågoroch frågan om den redan nu skall anses feldimensionerad, anser vi frånutskottsmajoritetens sida att det är för tidigt att kunna bedöma detta. Det ärriktigt, som det sades, att det till fanns endast 431förstahandssökande till 525 nybörjarplatser. Det kan finnas flera orsaker tilldetta. Så kan t. ex. den arbetslivserfarenhet som krävs vara svår att förvärvai ett ansträngt arbetsmarknadsläge. Utskottet har inhämtat att UHÄ övervägerom detta behörighetskrav kan mjukas upp. Som sade kan en annanorsak vara att utbildningen, som tillkom i samband med den s.k. AU-reformen år1983, ännu är relativt okänd. Jag understryker att det är för tidigt att bedöma omdet är fråga om en feldimensionering av linjen. Jag yrkar därför avslag påreservafion nr 4. Det är oss inte obekant att när ekonomlinjen reformerades1983 avvisade en etappindelning av utbildningen. yrkarmoderaterna avslag på regeringens förslag vad gäller utökat antalnybörjarplatser i , man avvisar utbildning på linjens basblock i Östersundoch man avvisar förändringen avseende ansvar för basblocksutbildningen iKristianstad. Reservafion nr 5 visar kort och gott att aldrig velatacceptera den studieorganisation med basblock och fördjupningsdel som riksdagengodkänt. förslag innebär också ett hot mot de mindre högskolorna.Vi anser att de mindre högskolorna fyller en viktig funktion för den regionalautvecklingen i skilda delar av landet. Därför vill vi ge dem möjlighet tillutveckling. Utbyggnad av ekonomilinjen i , och ärexempel på detta. När det gäller vpk-reservationen, där man föreslår enutbyggnad av påbyggnadslinjen fortbildning i socialt behandlingsarbete med 40platser att fördelas med 20 platser vardera vid högskolorna i ochÖrebro, har vi noterat att statsrådet av ekonomiska skäl inte finner detrealistiskt att i någon större omfattning möta förevarande utbildningsbehovgenom ett ökat antal platser på påbyggnadslinjen. Ireservationerna 7 och 8 från och begärsresursförstärkning till ekonomlinjen och juristlinjen. I den s. k. brödtexten ireservationerna finns det delar som även utsköttsmajoriteten instämmer i; Utbildningenför administrativa, ekonomiska och socialayrken 10 Riksdagensprotokoll 1984/85:115-116 Utbildningenför administrativa, ekonomiska och socialayrken När det gäller kvalitetsbegreppet har UHÄ i sin senasteanslagsframställning redogjort för sin syn. a. framhölls att möjligheternaatt ge en kvalitativt god utbildning uppenbart är beroende av de ekonomiskaresurserna. Detta är viktigt. Erfarenheterna visar att det inte finns någotdirekt och entydigt samband mellan utbildningsresullat och resurser som ställstill förfogande. Det är kostnadsskäl som gör att utsköttsmajoriteten inte nukan tillmötesgå önskemål om förstärkningar av resurserna till årssludieplatservid båda linjerna. Jag vill emellertid starkt understryka att vi ser mycketallvarligt på de problem som har redovisats, och vi kommer att pröva allamöjligheter att finna lösningar. När det gäller vissa resurser för ekonomlinjensfördjupningsdel anser utskottsmajoriteten, som delar statsrådets uppfattning,att erfarenheterna får visa i vilken utsträckning de studerande väljer attfortsätta sina studier efter basblocket och om behovet av ytterligare medel förändamålet föreligger. Med detta yrkar jag avslag på reservation nr 9. Därmedyrkar jag avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottetshemställan. AnL 176BIRGER HAGÅRD (m) replik: Det är alldeles riktigt som att vi moderater vill minska den offentliga sektorn, men del kan honkanske i och för sig inte utläsa av de siffror som är aktuella i dettasammanhang. Jag tar emellertid hennes generella påstående för gott. Vad IrisMårtensson kan konstatera här är att när socialdemokraterna vill minska med 30platser vill vi minska med 60 och när socialdemokraterna vill minska med 150platser vill vi minska med 240. I och för sig är det kanske inte såhäpnadsväckande i sammanhanget. Det är inte så att vi utbildar dessa människor för denoffentliga sektorns skull, utan vad det gäller för oss är att se till att desom utbildar sig för den offentliga sektorns yrken också får jobb. Om de intekan få jobb får vi se till att utbilda färre. Vi har inte råd att utbilda förarbetslöshet. Det är alldeles riktigt att kravet på arbetslivserfarenhetför att bli antagen till utbildning på linjen för personal- ocharbetslivsfrågor kan betyda en del. Men det är uppenbart att vi inte kan minskakraven om det är så alt man inte uppfyller dem, utan vi får i så fall ordna medandra förändringar. Vi vill ju inte ha en kvalitativt sämre utbildning. Vi har aldrig accepterat basblocksutbyggnaden. Vi trorinte på dem av skäl som jag antydde förut. Utbildningen blir kvalitativt settför dålig. Det blir alltför få lärare som skall ombesörja alltför mycket, ochden lilla högskoleorten har inte möjligheter att ställa upp på det sätt som ärangeläget i dessa sammanhang. Över huvud taget när det gäller mindre högskolorvill jag betona att utbildning inte är någonting som man kan portionera ut somsnus. En förutsättning för att utbildning över huvud taget skall anordnas äratt den upprätthåller kvalitetskravet. Gör den inte det är detnästan bättre med ingen utbildning alls. Då inger man inte människorna någraförväntningar i onödan. När det gäller förstärkning av jurist- ochekonomutbildningen, samt ekonomlinjens fördjupningsdel, säger är beredda att pröva alla möjligheter. Det är bra, men när är ni beredda attgöra det? Situationen är redan nu smått katastrofal, vilket är omvittnat frånalla håll. När vi då föreslagit åtgärder för att kunna komma tillrätta med de värsta bristerna är det förvånande atl socialdemokraterna trotsallt inte vill gå med på dem. AnL 177 () replik: Från sida ställde vi oss bakomförslaget om basblock och fördjupningsdel i ekonomutbildningen, liksomsocialdemokraterna gjorde. Men vi utgick från att del var fullständigtsjälvklart att om man gjorde detta skulle man också ge universiteten ochhögskolorna en chans att genomföra utbildningen. har UHÄ föreslagit ättdrygt 2 milj. kr. skall anslås till de imiversitet som skall la emotstudenterna från de mindre orterna. Regeringen säger då utan någon motiveringatt del räcker med drygt 1 miljon. sitter man på universiteten och vet intevad man skall göra. Jag vill fråga : Vilket råd harsocialdemokraterna att ge till dem som jobbar med detta på universiteten?Skall de säga nej till studenterna från de mindre orterna? I propositionen gesinget råd. De kommer säkert att med stort intresse läsa protokollet från dennadebatt, eftersom de inte har fått något besked på denna punkt. Vadskall de alltså göra? Vad har UHÄ gjort för fel i sina beräkningar? Kan vi fånågot litet tips om på vilket sätt UHÄ har missat grovt, eftersomsocialdemokraterna inte är beredda att inte föreslå mer än hälften av vad vihar gjort? Fattar man ett beslut om basblock och fördjupningsdel får man ocksåta konsekvenserna av det i praktiken och se till att det kan genomföras. , herr talman, säger att manskall pröva alla möjligheter för alt klara kvaliteten i ekonom- ochjuristutbildningen. Den allra enklaste möjligheten även på denna punkt är attfölja det konkreta förslag till kvalitetsförstärkningar som UHÄ har lagt fram.Varför har socialdemokraterna inte gjort det? AnL 178 () replik: Låt mig först citera en mening från enreservation som står för: "Utskottet noterar att detmedelsbehov avseende ekonomlinjens fördjupningsdel som UHÄ redovisat grundaspå en försiktig beräkning," Detta är litet konstigt, för i alla sammanhang brukarJörgen påpeka att vad UHÄ har sagt absolut är det mest tillförlitliga.Nu frågar han vad UHÄ har gjort för fel. Jag kan tala om för att det på den nyaekonomlinjen finns möjlighet till etappavgång efter genomgång av basblocket.Den möjligheten finns första gången inför /86, Man kan inte nuveta hur stor denna avgång blir och därmed hur stort behov av utbildning inomfördjup- Utbildningen för administrativa, ekonomiska och socialayrken Utbildningen för administrativa, ekonomiska och socialayrken ningsdelenav linjen blir eller hur det fördelar sig mellan olika orter. Därför harregeringen beräknat ett belopp på 1,2 miljoner under en post till UHÄ:s dispositionatt fördelas med utgångspunkt i behoven på de skilda orterna. Det låter inte så positivt när talar om demindre högskolorna. Jag skulle vilja fråga : Hur tror moderaternaatt denna kategori lärare känner sig, när de från moderat håll iutbildningspolitiska debatter får höra att de är okvalificerade för sinauppgifter? ställde en fråga: När skall det skenågonting? Vi har ju tagit upp frågan om ekonomin, och jag trodde inte att jagi denna utbildningspolitiska debatt skulle behöva påminna moderaten om vem det är som har försatt landet i den svåra ekonomiska situationsom vi nu befinner oss i. Det tar fid, och det känns svårt för alla, när ettbudgetunderskott på 87 miljarder, som ni lämnade efter er, skall återställas.Innan vi kan komma till rätta med det har vi inget annat alternativ för dagen.Hade vi däremot haft en ekonomi i balans när vi återfick regeringsmakten hösten1982, hade vi säkert sluppit dessa reservationer . AnL 179 () replik: Först vill jag till säga attdet senaste påståendet var smått fantastiskt med tanke på att densocialdemokratiska regeringen har lyckats åstadkommalika mycket statsskuld som de borgerliga regeringarna tillsammans lyckades medunder . Så nog tycker jag i och för sig att regeringen tar priset idet hänseendet. Den centrala fråga som ställde till miggällde hur den lärarkategori vid de mindre högskolorna ser ut som man uppfattarsom okvalificerad. behöver man i och för sig inte uppfatta den somokvalificerad. Problemet är bara det att del är alltför få lärare som skallombesörja alltför mycket. När vanliga universitet har åtminstone tio tolv specialisterhar man vid småhögskolorna på sin höjd att tillgå en, två eller möjligen tre.Jag har själv varit i den situationen när man en gång byggde upp vad som dåhette universitetsfihalen i . Jag hade att ensam tillsammans med enuniversitetsadjunkt ombesörja allt där. Det gick aventusiasm, men jag försäkrar att del är en alldeles för liten stab för att mani längden skall kunna hålla sig ä jour med hela den utveckling som enuniversitetslärare måste behärska. Det är det främsta skälet i det härsammanhanget. Detta bättre från regionuniversiteten. De kan serva på etthelt annat sätt än dessa små självständiga enheter, som tyvärr inte harmöjligheten. Och vi har inte heller möjlighet att ge dem resurser för atl deskall kunna lösa uppgifterna på ett vettigt sätt. AnL 180JÖRGEN () replik: Till vill jag säga att jagofta brukar lyssna på vad det ansvariga ämbetsverket säger av den enklaanledningen att där finns sakkunskap. Till ämbetsverket är knutna ett antalplaneringsberedningar med representanter föruniversitet och högskolor i hela landet. Jag tycker det är utomordentligt intressantatt ta del av de förslag som ämbetsverket lägger fram. Nuhar man gjort den bedömningen på ämbetsverket att det behövs drygt 2 milj. kr.för att klara ekonomutbildningen på ett vettigt sätt. Då säger regeringen attdet räcker med drygt hälften - och anför inte någon som helst motivering.Tyvärr har vi inte heller här fått veta vad de beräkningar man har gjorti grundar sig på. Det är väl helt enkelt så att man höftattill ett belopp och sedan lagt fram det förslaget utan några motiveringar. Såhar socialdemokraterna i utbildningsutskottet snällt ställt upp på delta. Denhär debatten har ju klart bekräftat att någon analys som visar något annat änden UHÄ har gjort, det finns inte. Då återstår frågan till : Vad skall de nu göra viduniversiteten? Skall de säga nej fill studenter från de mindre orterna? Skallde ytterligare minska kostnaderna per utbildningsplats, eller vad skall degöra? Något svar är väl ändå majoriteten skyldig dem som sitter ute påuniversiteten och undrar vad de skall göra! Utbildningenför administrativa, ekonomiska och sociala yrken AnL181 () replik: Man kan inte nu veta hur det kommer att bli. Man vet inte hur stortbehovet blir av utbildning inom ekonomlinjens fördjupningsdel och hurutbildningen kommer att fördelas mellan olika orter. Det är därför somregeringen har beräknat detta belopp. Vi får se hur det kommer att te sig litetlängre fram.