prot · G809127 · 1984-12-31 00:00:00 — Här kan jag fatta mig kort, eftersom denna motion,vars krav är att en utredning tillsätts om dessa kostnader, väsentligen ärtillgodosedd. I debatten bl. a. om inseminationen har det framförts attdet knappast är någon mänsklig rättighet att ha barn. Den som av biologiskaeller sociala skäl inte kan få barn får lov att förlika sig med detförhållandet. Jag kan för min del hålla med om att det ofta nog kan bli så. Mendet är också min mening att alla som känner ett starkt behov av att bliföräldrar och är lämpade därför också så långt möjligt skall beredas möjlighetatt bli det. har så låg nativitet att det skulle vara önskvärtatt den höjdes för att behålla rimliga proportioner mellan olikaåldersgrupper i samhället. För att nå en sådan förändring måste samhället varapositivt till barn. aktuellafallet gäller det för samhället att vara positivt till internationella 127 Nr 127 Som påpekats både i motionen och iutskottets betänkande har kostnader- Onsdagenden "3 för internationellaadoptioner gått i höjden på ett sådant sätt att sådana 24 april1985 adopfioner snart bara är möjligaför ekonomiskt starka. och utskottet är överens om att det inte får bli så att internafionella Barnomsorgen, adopfioner förbehålls folk medpengar. Därför har krav rests på att en m. m. utredning skall tillsättas för attse över denna situation. det skallbli en sådan utredning och därmed är motionens krav tillgodosett. Återstårdå att utredningen drivs snabbt och leder till åtgärder som öppnar möjlighetentill internationell adoption för alla som är lämpade och så Med det nu anförda, herrtalman, yrkar jag bifall till reservation nr 1 som av IngaLantz fogats till socialutskottets betänkande nr 17. 106 () replik: Jag har yrkat avslag på reservation 1. Det saknas statsfinansiella förutsättningar för enutbyggnad av hemspråksträningen, som vpk förordar. Målet för hemspråksträningeni förskolan bör även fortsättningsvis vara att främja en aktiv tvåspråkighet.Språkstödet i förskolan bör också omfatta ett första språkstöd i svenska. Denhemspråksträning som ges skall ges i det språk som är barnets dagligaumgängesspråk i hemmet, och föräldrarna har där ett eget ansvar för att tränabarnet i det språk som där används. Det är också viktigt, herr talman, att manute i kommunerna planerar hemspråksinsatserna, så att det blir ett samarbetemellan skolan och förskolan. 107 PER (vpk) replik: Så mycket har jag inte att tillägga, för denhär frågan har faktiskt varit uppe redan fidigare i debatten. Jag sade redan i mitt huvudanförande att statsfinansiellaskäl visserligen kan anföras, men om man jämför angelägenhetsgraden av attdetta genomförs med en mängd andra områden där mycket större belopp utgår tersig de här kostnaderna rimliga, och i en sådan avvägning borde de kunnaprioriteras. En annan sak är att det kanske kommer att ta litet fid attgenomföra förändringen fullt ut. Men redan i nästa års budgetproposition anser jagför min del att man bör söka tillgodose detta mycket angelägna krav att allatillförsäkras ett modersmål, vilket är en viktig förankring i tillvaron och enviktig försäkring om att vederbörande skall få ett någorlunda hyggligt liv somvuxen medborgare i samhället. 108 (): I socialutskottets betänkande nr 17 behandlasockså min motion nr 1149 om friare användning av statsbidraget tillhemspråksträning i förskolan resp. . Det saknas anledning att ta något initiativ i den härfrågan, säger utskottet, 128 och avstyrker min motion. Ochkanske är det så, kanske kommer det här problemetatt få sin lösning utan utskottets initiativ. Utskottet hänvisar till vad socialministern säger om ensamlad syn på insatserna i förskolan och och om vikten av ett ökatsamarbete på det lokala planet. Man får se det som helt naturligt att detligger nära till hands för somliga kommuner att avstå från sådant som man inte måstegöra när resurserna är knappa och kan synas otillräckliga. Därför kan det varamycket svårt för socialnämnden och barnomsorgen att hävda sig i det lokalasamarbetet, eftersom skolbarnens rätt till hemspråksundervisning är lagstadgad,medan förskolebarnen bara rekommenderas hemspråksundervisning. Statsbidragutgår dessutom bara för fem- och sexåringar, medan socialnämnden ofta görbedömningen att hemspråksträning behövs mycket tidigare, om den skall främja enaktiv tvåspråkighet. Enligt betänkandet skall nu se överstatsbidragssystemet för hemspråksundervisning och i samband med det skall SÖsamråda med om samutnyttjande av statsbidragen till förskolanresp. Det återstår väl för mig att tills vidare hoppas att mankommer fram till en lösning som är bra även för de förskolebarn som är i behovav hemspråksundervisning. Jag hoppas att SÖ redan har fått sitt uppdrag, ochjag hoppas att man arbetar snabbt med översynen, eftersom detta är en viktigfråga för många kommuner och därmed för de barn som bor där. Jag vill framföraatt det här är en fråga som kommer att följas med största uppmärksamhet. Barnomsorgen, m. m. 109AINA (): I debatten före middagsuppehållet anfördeAnn-Cathrine att LO-gmppernas barn inte har plats i den kommunalabarnomsorgen i samma utsträckning som TCO- och /SR-gmppernas barn. Men undvek naturligtvis att ange orsaken därtill,och man fick närmast uppfattningen att förslag radikalt skulleförbättra LO-gmppernas situation. Låt mig,herr talman, kort beskriva situationen. av LO-barnen i åldrarna har plats i daghemeller i kommunalt familjedaghem. Motsvarande siffra för /SR-barnen är ,medan siffran för TCO-barnen är . Det råder inget tvivel om att skillnaderna i utnyttjandetav barnomsorg har samband med olikheter när det gäller arbetstider.Nästan 4 av 10 LO-kvinnor med förskolebarn arbetar på obekväm elleroregelbunden arbetstid. Motsvarande andelar för TCO och /SR är knappt 1 av10 resp. 1 av 50. Detta framgår av en undersökning från LO om LO-medlemmar ivälfärden. Enligt denna undersökning finns det ett ganska starkt samband mellanolika gruppers utnyttjande av barnomsorg och gruppernasarbetstidsförläggning. Detta samband går i båda riktningarna - dels påverkararbetstidernas förläggning möjligheterna att utnyttja den kommunala barnomsorgen,dels påverkar tillgången till barnomsorg hur arbetstiderna kommer att varaförlagda. Denkommunala barnomsorgen är dåligt anpassad till behoven hos de y protokoll 1984/85:126-127 Barnomsorgen,m. gruppersom arbetar på andra tider än vanlig . Detta problem drabbar särskiltarbetarhushållen. Bristerna i barnomsorgen leder också till en ökning avarbetet på obekväma eller oregelbundna arbetstider. Detta drabbar i första handarbetarhushållen. För att klara barnomsorgen arbetar föräldrarna anfingenmotskift eller också börjar kvinnan i familjen sitt arbete när mannen harkommit hem. Tillgängligtmaterial pekar också på att det finns ett samband mellan barnomsorg ocharbetstidens längd. Svårigheter att ordna lämplig barnomsorg gör att kvinnorarbetar än de annars skulle ha gjort. De prakfiska erfarenheter manhar inom LO-området visar att många korta dehider framtvingats av bristen påbarnomsorg. Brist på barnomsorg är utan tvivel ett av de viktigasteförvärvshindren. Det inte bara omöjliggör för många kvinnor att arbeta, utandet har också den effekten att kvinnor tvingas till kortare arbetstider än deegenfligen vill ha. Det framtvingar också i många småbarnsfamiljer ett ökatarbete på obekväma tider. Detär min förhoppning att det förslag som regeringen presenterar och som kommer ipropositionen skall leda till en förbättring för dessa grupper. Men det krävsockså ett större ansvar och en förståelse ute i kommunerna för dessa gruppersmånga gånger besvärliga situation. Låtmig konstatera att förslag absolut inte skulle leda förbättring för LO-grupperna. LO-familjerna måste föriita sig till densocialdemokratiska regeringens ambitioner och förslag. 110 ANN-CATHRINEHAGLUND (m): Jag kan inte förstå att inte LO-familjerna skulle ha nytta och glädjeav att vi skapar en större valfrihet i barnomsorgen, att vi uppmuntraralternativ och mångfald samt att vi uppmuntrar flexibla lösningar. Inte minstfamiljedaghemmen är ju mycket lätta att anpassa till arbete på obekväm tid.Våra förslag om mångfald och valfrihet gagnar alla, inte minst dem som harsvårt att anpassa arbetstiden till den kommunala och mer stelbenta barnomsorgen. Anf.111 (): talar om valfrihet. Men situationen är denatt föräldrarna inte har någon valfrihet. De förslag som harframlagt, där man helt enkelt vill avskaffa statsbidragen, skulleabsolut innebära att barnomsorgen i kommunerna inte skulle byggas ut.Föräldrarna skulle i fortsättningen få förlita sig helt på sig själva när detgällde att klara barnomsorgen. Det är en situation som de också befinner sig iför närvarande. Jag kan inte finna att i nuvarande läge på någotsätt slår vakt om LO-medlemmarna eller LO-familjerna. Mot den bakgrunden anserjag att LO-medlemmarnä även fortsättningsvis inte har någon glädje av deförslag som kommer från moderata samlingspartiet. Anf.112 (): En utbyggd barnomsorg måste ju finansieras, och det innebärett högre skattetryck. Våra förslag om grundavdrag för barn vid den kommunalabeskattningen, om vårdnadsersättning och rättvisare samhällsstöd till olikaformer av barnomsorg ger familjerna möjlighet att välja den barnomsorg desjälva tycker är bäst för familjen och för barnen. Anf.113 (): Hur ni än vänder och vrider på det hela kan det klart konstateras attde skatteförslag som ni moderater har lagt fram leder fill en försämring förden vanlige löntagaren, dvs. en försämring för LO-grupperna. Närni i samma andetag talar om vårdnadsersättning kan jag inte, herr talman,underlåta att än en gång konstatera följande: De borgerliga partierna gjordeinte en enda ansats att komma fram till ett gemensamt förslag under de sexborgerliga åren. De lyckades inte då, och de har iopposition inte en enda gång lagt fram ett gemensamt förslag omvårdnadsersättning. Jag tror inte att det är många somtror på er ambition när det gäller vårdnadsersättning. Försök först kommaöverens i det avseendet, innan ni börjar tala så varmt för en sådan ersättning. Anf.114 (): Jag tror att barnfamiljerna i , som har fått vidkännasskattehöjningar på . per hushåll, är ganska besvikna på vad densocialdemokratiska regeringen åstadkommit. Dengemensamma familjepolitiska reservation som de borgerliga partierna haravgivit tycker jag visar ganska klart att det finns en borgerUg enighet ifamiljepolitiken. Envårdnadsersättning ger barnfamiljerna en möjlighet att betala för denbarnomsorg de vill ha eller också ger den ökat stöd om man vill ha en förälderhemma. Den ger större valfrihet för alla familjer. Anf.115 (): Jag kan inte finna att de reservationer som de borgerliga partiernaavgivit i det avseendet har någon som helst överensstämmelse. Det enda nilyckats komma överens om är någon form av målinriktning för familjepolitiken.Att ni är djupt splittrade i fråga om vårdnadsersättningen kan juvar och en konstatera som läser edra reservationer. Överläggningenvar härmed avslutad. Socialutskottetsbetänkande 17 Punkt 1 Mom. 3-5 (förslag grundadepå betänkandet SOU:43, utvidgad rätt till modersmålsundervisning samtmedelsanvisningen) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 16 för reservation 1 av . 2ledamöter avstod från att rösta. Barnomsorgen, m. m. Mom. 1(anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGöte m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. I(inriktningen av det familjepolitiska reformarbetet) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 130 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 (införande av vårdnadsersättning) Först biträddes reservation 2 av m, fl, med69 röster mot 46 för reservation 3 av och , 165ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 161 röster mot68 för reservation 2 av m, fl, 49 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (socialbidrag vid vård av egna barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGöte m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 129 förreservation 5 av m, fl. Mom. 9 (återbetalning av bidragsförskott) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(statsbidragssystem för barnomsorgen) Först avgavs 22 röster för reservation 3 av IngemarEliasson och 22 röster för reservation 4 av , 236 ledamöter avstodfrån att rösta. Sedan tredje vice talmannen lagt ned en ja-sedel och ennej-sedel i rösturnan drog () ja-sedeln. Kammaren hade alltså ienlighet med ja-propositionen till kontraproposition antagit reservation 3 avIngemar , Härefter biträddes reservation 2 av ochRosa Östh - som ställdes mot reservation 3 av - genomuppresning. Därpåbiträddes reservation 1 av m, fl, med 69 röster mot 46 förreservafion 2 av och östh, 166 ledamöter avstod från Nr127 att rösta, r\ a a Onsdagenden Slutligen bifölls utskottets hemställan med 137 röster mot 68 för 24 anril 1985 reservation1 av m,fl, 77 ledamöter avstod från att rösta. Barnomsorgen, Mom. 2 (likastatsbidrag till och alternativ barnomsorg) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 128 förreservafion 5 av m, fl. Mom. 5 (utbyggnaden av barnomsorgen /86) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 6 (en allmän målsättning för utbyggnad avbarnomsorgen) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 16 förreservation 7 av , Mom. 7 (utbyggnadens inriktning) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 8 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation9 av m, fl, anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 8 (ett temporärt anordningsbidrag) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 10 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation11 av m, fl, anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 9 (bindande kvalitetsnormer) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 16 förreservation 12 av , Mom. 10 (fasta vikarier) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 13 av -bifölls med acklamation. Mom. Il(tjänsteformer inom barnomsorgen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 12 (stödpersonal för barn med särskilda behov) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 16 (information om alternativ barnomsorg) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 127 förreservation 16 av m, fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Föredrogs betänkande 1984/85:30 omkollektivanslutningsfrågan, m,m. 116HANS NYHAGE (m): Frågan om kollektivanslutning, dvs,tvångsanslutningen av medlemmar till det socialdemokratiska partiet, har blivitnågot av en följetong i riksdagsarbetet. harfrågan om ett slopande av kollektivanslutningen aktualiserats genom såvälpartimotioner som enskilda motioner. Partiernas ställningstaganden har följtsamma mönster år : de tre borgerliga partierna och vpk har utta|at sigmot kollektivanslutningen, medan socialdemokraterna envist har försvarat den.Detta har lett till att vid ett tiotal tillfällen uttalat attsystemet med kollektivanslutning borde avskaffas, något som detsocialdemokratiska partiet och fackföreningsrörelsen inom LO totaltnonchalerat, vilket är djupt anmärkningsvärt och beklagligt. Naturligtvis borde för länge sedan ha besparatsde årliga debatterna i denna fråga. Detta hade också skett omsocialdemokraterna haft förstånd att respektera vad landets högsta beslutandeorgan, , vid upprepade tillfällen uttalat i ärendet, vilket är ettelementärt anständighetskrav. Verkligheten visar emellertid att socialdemokraterna ansersig stå över riksdag i denna fråga, och tvångsanslutningen avmedlemmar har därför fortsatt som om ingenting hänt. Idet här sammanhanget kan jag inte underlåta att påtalavad socialdemokraternas partisekreterare hade att andraga omrespekten för ställningstagande när han utfrågades omkollektivanslutningen av . Ordagrant sade han bl, a,följande: "Sedan till frågan om varför vi inte respekterar riksdagensställningstagande. Jag vill då konstatera att det inte är något enhälligtuttalande som har gjort på den här punkten," I klartext göralltså cheftjänstemannen i det socialdemokratiska partiet gällande att maninte är skyldig att respektera beslut med mindre än att detta är enhälligt.Det är enligt min mening ett häpnadsväckande uttalande som ger anledning till oro.Därför måste jag fråga socialdemokraternas talesman i den här debatten: DelarKurt partisekreterarens uppfattning att man inte behöverrespektera uttalande om detta inte är enhälligt? Det är högstönskvärt och ett minimikrav att ett otvetydigt besked ges på denna punkt. Vid sitt försvar för kollektivanslutningenhänvisade man från socialdemokratiskt håll bl, a, till ett pågåendeutredningsarbete inom partiet i denna fråga. Rimligt var, menade man, att dettaarbete fick fullföljas, innan någon eventuell ändring kom till stånd. vet viatt detta, som väntat, enbart var den obotfärdiges förhinder. Avpartikongressens beslut framgår att kollektivanslutningen skall fortsätta, utanhänsyn tagen till vad den enskilde fackföreningsmedlemmen tycker och än mindretill vad uttalat. Två tredjedelar av det socialdemokratiska partietsmedlemmar är kollektivt anslutna Det stora flertalet har således inte självatagit inifiativet till medlemskap utan anslutits genom beslut påfackföreningsmöten. De flesta känner inte ens till att de har blivit medlemmari det socialdemokratiska partiet förrän de möjligen i efterhand på något sättfår ett besked härom. Många av dem står för helt andra värderingar än vadsocialdemokraterna gör. Åtskilliga är medlemmar i något av de andra politiskapartierna. Det är djupt förnedrande att de skall behöva utsättas för en dylikbehandling. Det är också djupt förnedrande att man skall behövareservera sig för att slippa vara medlem i ett parti som man inte villtillhöra. Icke i något annat sammanhang förekommer något liknande. Inget annatparti har ens snuddat vid tanken att nedlåta sig till något dylikt. Det låterbeskäftigt, när den socialdemokratiska partikongressen uttalar att denenskildes integritet inte är satt i fara genom reservationsrätten. Verklighetenär ju den att ett stort antal människor inom fackförening och parti vet att densom reserverar sig inte är socialdemokrat som han gör det -med de negativa konsekvenser för den enskilde som detta i alltför storutsträckning för med sig. I allra högsta grad är den enskildes integritet satti fara genom reservationsförfarandet, vilket får fill konsekvens att man intevill eller vågar utnyttja reservationsmöjligheten. Den som hävdar motsatsenförstår inte innebörden av begreppet personlig integritet och saknaruppenbarligen all känsla och respekt för den enskildes rätt och vilja att självbesluta om sin egen partitillhörighet. Om socialdemokraterna verkligen ville skydda den enskildespersonliga integritet, skulle man aldrig befatta sig med kollektivanslutningen.Nu väger emellertid begäret efter de många tvångsanslutna medlemmarnas avgifterfill partiet tyngre, och därför slår man vakt om anslutningsformen. Socialdemokraternatillåter sig alltså att med medel tagna från ett stort antal ickesocialdemokratiskafackföreningsmedlemmar driva en politik som just dessa medlemmar varken kaneller vill acceptera. Vad rättfärdigar ett dylikt handlingssätt? Eftersom socialdemokraterna vägrar att respekterariksdagens uttalande om att kollektivanslutningen skall avskaffas, återståringenting annat än en lagstiftning, som förbjuder denna anslutningsform. krävt , och vi kan nu glädja oss åt att ävenmittenpartierna står bakom detta krav. Från socialdemokratiskt håll söker mangöra gällande att detta skulle stå i strid med regeringsformens regler omgrundläggande fri- och rättigheter, dvs. föreningarnas rätt att själva beslutai egna angelägenheter. har emellertid lagrådet granskat ifrågavarandelagförslag och fastslagit att inget finns att erinra emot detsamma. Någothinder för lagstiftning föreligger således inte. I finns en klar majoritet för attmedlemskapet i ett politiskt parti skall sökas på grundval av den enskildesegna önskemål och inte genom kollektivanslutning. Det beklagliga är emellertidatt när det nu gäller att fatta ett reellt beslut i ärendet, då sviktarkommunisterna, då sviker man alla dem, som inte vill vara tvångsanslutna tillsocialdemokraterna, då ser man nogsamt till att ingen ändring kommer tillstånd. I sittförsök att slingra sig undan anför vpk i sin reservation följande: "Utskottet finner att de lagstiftningskrav som väcktsi de borgerliga motionerna inger mycket starka betänkligheter inte minst frånprincipiella utgångspunkter. Lagstiftningskraven har andra syften än omsorgenom medlemsdemokrati och individuella rättigheter." Det av de borgerliga partierna framlagda lagförslagetbeträffande kollektivanslutningen har följande lydelse: "Härigenomföreskrivs följande. Enskild person får antas som medlem i politisksammanslutning endast om han genom egen ansökan gett till känna att han önskarinträda i sammanslutningen. Antas någon som medlem utan sådan ansökan, saknardet rättsverkan." Vad är det som är principiellt stötande i denna text?Vilka andra syften än att slå vakt om den enskilde individens rätt att självvälja parti kan döljas bakom denna lagtext? Det skall onekligen bli intressantatt få klarläggande besked om vad vpk menar med sina svepande formuleringar.Det återstår att se, om partiet verkligen vill att kollektivanslutningen skallupphöra eller om det återigen enbart är fråga om tomma fraser och ord. I utskottsbetänkandet behandlas också frågorrörande den enskilde och organisationerna utöver frågan om kollektivanslutning.I ett antal motioner till , bl; a. från moderat håll, har påtalatsriskerna med att många organisationer har fått en alltför stark ställning iförhållande till de enskilda medlemmarna. Detta har medfört att den enskildemedlemmens intressen kommit att spela en andrahandsroll. När organisationergenom avtal med andra organisationer i realiteten omintetgör rättigheter ochfriheter, som det offentliga har skyldighet att värna, är detta ett övergreppmot såväl den enskilde medborgaren som den politiska demokratin. Även den s. k.negativa föreningsrätten berörs i motioner. Det borde vara en självklarhet attmed rätten att fritt ansluta sig till en förening också följer rätten attslippa tillhöra en förening. Någon generell rättighet för enskild person attstå utanför en organisation garanteras emellertid inte i regeringsformen.Detta är klart otillfredsställande och bör därför åtgärdas genom att dennegativa föreningsrätten blir grundlagsfäst. I reservation nr 3 anför deborgerliga ledamöterna att de företeelser och förslag som tas upp i deifrågavarande motionerna bör bli föremål för en parlamentarisk utredning.Utredningen bör syfta till att ge en belysning av de olika problemställningarsom aktualiserats samt överväga i vad mån den enskildes ställning i förhållandetill organisationerna bör ges ett utökat skydd i regeringsformen. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna nr 1 och 3. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 117SVEN-ERIK (): Som Hans Nyhage påpekade har vi vidvarje alltsedan tidigt 1970-tal diskuterat kollektivanslutningsfrågan.Att den ständigt återkommer ger ett vittnesbörd om frågans vikt. Det kan dåtyckas att alla argument för och emot har upprepats till leda. Men ändå vill jagpåstå att dagens debatt sker i en ny situation och i ett nytt ljus. Jag menardå inte bara det förhållandet att debatten äger rum - förut alltid gått av stapeln under mörka decemberdagar. Nej, det nya ligger i attkammaren i historien har att ta ställning till ett konkretlagförslag i frågan - för övrigt framlagt av - som, om det bifalles,medför att kollektivanslutning till politiskt parti bringas att uppihöra.