prot · G809111 · 1984-12-31 00:00:00 — Det ligger i allas vårt intresse atl tillhandahålla livsmedel tillöverkomliga priser, och för att kunna göra det måste producenterna bekämpasjukdomar och skadedjur i de olika grödorna. När sådana angrepp dyker upp ärdet självklart att vederbörande jordbrukare, trädgårdsodlare eller skogsbrukareförsöker rädda sin gröda med de bekämpningsmedel som står till buds, oberoendeav om priset höjts med några kronor. Avgiften på bekämpningsmedel är därmedingenting annat än en skatt som fördyrar produktionen utan att förbättramiljön. Därmed är syftet med skatten förfelat, och den bör slopas. Enligt min uppfattning kan samma argumentation åberopasnär det gäller kravet på alt slopa skatten på gödselmedel. Man förbättrar intemiljön genom att höja skatten på gödselmedel, eftersom handelsgödsel är ettnödvändigt produktionsmedel som svårligen kan ersättas med andra, mermiljövänliga produkter. Det är glädjande att vi här inte står ensamma, utan attäven står bakom reservationen 4, Med detsagda yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 4, AnL 38INGEMAR HALLENIUS (c): När handelsgödselavgiften infördes förra åretkritiserades den hårt av . Det var ett dåligt underbyggt och illaförberett förslag. Vår kritik står kvar och är än mer befogad . Jag hänvisartill den debatt vi då förde för att något förkorta dagens. Vårt jordbruk skall producera livsmedel av hög kvalitet.Kravet är också att detta skall göras så billigt som möjligt. För attjordbruket skall kunna uppfylla dessa krav måste växterna tillföras näring, såatt optimala förutsättningar skapas. Handelsgödselmedel måste tillföras omdetta skall kunna ske. Priset på handelsgödsel gör att jordbrukarna själva villha en handelsgödselanvändning som från växtnäringssynpunkt är mest lämplig.Forskning och försöksverksamhet är mycket vikliga för att man skall få ett braunderlag för en sådan gödselanvändning. Någon analys av avgiftens konsekvenser för näringen,miljön eller produktionsresultatet har inte företetts. Avgiften slår blint.Även de som har en från växtnäringssynpunkt väl avvägd användning avhandelsgödselmedel drabbas. För den enskilde lantbrukaren är handelsgödselavgiflen enny pålaga i produktionen. Ett av de handlingsalternativ han ställs inför äratt, om förutsättningar för detta finns, ersätta vissa kvantiteterhandelsgödsel med stallgödsel,vilket inte alllid får positiva effekter. Ett annat alternativ för honom äratt, om optimal giva inte uppnåtts tidigare, kompensera sig genom attytterligare öka sin produktion. Det innebär ökade givor av handelsgödsel,vilket inte var syftet med avgiften. Någon möjlighet att minska tillförseln avnäringsämnen med minskad produktion som följd gives inle den enskildelantbrukaren på grund av de ekonomiska förutsättningar lantbruket arbetarunder. Handelsgödselavgiften är en orimlig pålaga för svenskt jordbruk. I reservation 5 yrkar vi att dryckesskatten på smaksattmjölk och mjölkbaserade produkter avskaffas. Med hänsyn till näringsvärde ochvitamininnehåll i en dryck som består av mjölkråvara och juice anser vi inteatt en sådan dryck skall beskattas. Vi anser det heller inte rimligt att mjölkmed frukttillsats skall beskallas. Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 5. AnL 39KARIN AHRLAND (fp): I motion 1506 av folkpartiledaren m. fl. har begärt ett förslag från regeringen om hur mansuccessivt skulle kunna avveckla de s. k. lyxskatterna. Vi har iskatteutskottet fått lov att reservera oss på den punkten tillsammans medmoderaterna. Vi i tycker att människor i största möjligautsträckning själva skall få bestämma om hur de vill inrätta sina liv. Vihävdar med bestämdhet att svenska folket besitter den förmågan. Det är därförvi är principella motståndare mot skatter som styr konsumtionen till vissavaror och bort från andra. Den enskilda människan skall få avgöra om hon ellerhan vill köpa en videoapparat eller en stereoapparat, för att ta ett parexempel som ligger nära varandra. Vi kan inte acceptera att beskattningenutformas så att den styr den enskilde i hennes val i ett sådant fall. Delskulle vara intressant om utskottets talesman kunde redogöra för skälen tillatt en videoapparat skall vara belastad med punktskatt eller lyxskatt, medan enstereoapparat inle skall vara det. Det är faktiskt särskilt intressant att fåveta varför socialdemokratin anser att det är så angeläget att försvåra förmänniskor att skaffa sig en videoapparat. Det blir svårare förlåginkomsttagarna än för höginkomstlagarna. För den som har del relativt gottställt kanske skatten inte spelar så där förskräckligt stor roll i det härfallet. Detta är ett enkelt exempel, herr talman, jag skull kunnata fler, men vi har inte tid att räkna upp de exemplen . Vi menar att detär nödvändigt att successivt göra ett försök att bli av med punktskatterna. Vi har också i en annan motion, en enskild folkpartimotion,som har föranlett en reservation i utskottet, önskat avveckla kassettskatten.Det är som påpekar att denna skatt inte alls har givit deinkomster som förväntades när den infördes. Det vitsordar faktisktutsköttsmajoriteten. utvärdering har också visat atterfarenheterna i huvudsak har varit negativa. När nu utskottets majoritet trotsdel ändå inte vill slopa skatten är det minst sagt förvånande. Det är så mycketmer förvånande med tanke på att samma majoritet i den del av belänkandet somhandlar om avveckling av s. k. lyxskatter, exakt åtta rader ovanför i Nr 111 betänkandet, har skrivit att det"bör erinras om att det ibland kan flnnas skäl Fredaeen den '* ompröva en punktskatt, t. ex. när det beskaliningsmässigaresultatet inte 29 mars1985 står i rimlig proportion tilladministrations- och kontrollkostnaderna". Kassettskatten, herr talman, är ett utmärkt exempel på en sådan punkl- Punktskatter 1" " majoriteten åtta rader ovanför i betänkandet tycker borde Det beskattningsmässiga resultatet står inte i rimlig proportion lilladministrations- och kontrollkostnaderna. Då borde också utskottsmajoriteten hatagit konsekvenserna och tillstyrkt de motioner där man föreslår en avveckling. Med detta yrkar jag bifall tillreservation 2 liksom också till reservation 5 av m.fi., som vifrån sida har anslutit oss till. AnL 40EGON (): I skatteutskottets betänkande 46 behandlasvissa punktskatter - olika lyxskatter, kassettskatten, charlerskatten,dryckesskatten på smaksalt mjölk samt kommunala avgifter på avskrifter ochkopior. Till betänkandet har fogats fem reservationer, ochtalesmännen för de borgerliga partierna har kommenterat dem. Gemensamt för alla dessa reservationer är all de angriperpunktskatterna och vill avskaffa desamma. Det är kanske något förvånande, herr talman, att det ärfolkpartiet som gått längst i sina motionskrav. I den motion som berörde och som m.fl. har undertecknat krävs attlyxskatterna skall avskaffas. Motionärerna menar-och försökteargumentera på det sättet - att skatterna styr konsumtionen och att skatternaskulle ha tillkommit i detta syfte. Det är fel, . Dessa skatterssyfte är rent statsfinansiellt. De skatter som nu attackerar ger statsverket 2miljarder . Vi kan inte finna några som helst bärandeargument för att försämra statsbudgeten med 2 miljarder. Jag måste nog ställa en fråga till . Har ni iert s.k. budgetalternativ tagit hänsyn till det förslag som ni nu lagt fram?Det normala är ju annars att ni ropar på besparingar. Men är niberedda att försämra statsfinanserna med 2 miljarder. Man kan inte precis påståatt det finns logik i ert uppträdande. Men att kräva logik är å andra sidan,herr talman, kanske att ställa väl höga anspråk när det gäller justfolkpartiet. visade hur långt från verkligheten hon ärnär hon talade om de sämst ställda grupperna och deras möjligheter alt köpa envideoapparat. Men en video är nog inte den vara som är mest angelägen för ensmåbarnsfamilj . Vi försöker i stället atl föra en fördelningspolitik sominnebär att de sämst ställda grupperna får större möjligheter. Jag yrkar avslag på reservation 1. Reservationerna 2 och 3 gäller kassettskatten och slopandeav avgifterna på bekämpningsmedel. Jag vill hävda att den reservation som gällerkassellskatten är ett utslag av moderat och folkpartistisk opportunism. Vikonstaterar ju i utskottets betänkandeatt utbytet av skatten blivit sämre än väntat, alt gjort enutvärdering som utfallit negativt och att ärendet är föremål för beredning inomregeringskansliet. Därmed är kassettskallen föremål för den utvärdering somriksdagen angivit som en förutsättning för skattens införande. KnutWachtmeister tar litet fel när han säger att utskottet gick med påmoderaternas krav på en utvärdering. Skatten tillkom ju på initiativ. Det fannssåledes anledning att redan från ikraftträdandet hysa skepsis mol skattens konstruktion.Nu nöjer sig inle med detta utan de kräver ett omedelbartavskaffande, utan att hänsyn tas till de kulturpolitiska aspekter ochupphovsrättsliga frågor som man - tyvärr, med tanke på skattens konstruktion -måste beakta i detta sammanhang. Reservation 3 gäller avgiften på bekämpningsmedel.Moderaterna vill avskaffa denna avgift, trots alt den funnits endast sedan den1 . Att det finns miljöpolitiska motiv för denna avgift och attavgiften kan förväntas leda till positiva miljöresultat har tydligen aldrigföresvävat . Jag yrkaravslag på reservation 3. Reservation 4 gäller samma område, nämligen avgiften pågödselmedel. Denna reservation har - av förklarliga skäl - också undertecknatsav ledamöter i utskottet. Med samma argument som jag anförde mot reservation 3yrkar jag avslag på reservation 4. börjar tala omjordbrukspolitik i den här debatten, och därförskulle jag vilja göra etttillägg. Jag har haft en rad jordbrukspolitiskadebatter med anledning av livsmedelskommitténs utredning. Jag har tolkat vadföreträdare för lantbruket sagt på det sättet att jordbrukarna själva villarbeta för en minskad användning av kemikalier inom jordbruket. Det var när vihade en ständig ökning av användningen av kemikalier och andra gifter ijordbruket som de här här avgifterna infördes. Som jag har förstått det hela ärdel en medveten strävan från jordbrukets sida att komma till rätta med det härproblemet. Slutligen till reservation 5 som gäller skatten påsmaksatt mjölk. Samma fråga behandlades . Vi från utskottels sida kaninte finna att några nya hållbara argument över huvud taget tillkommit sedandess som skulle kunna påverka vårt ställningstagande. Jag yrkar följaktligen avslag på reservation 5 och bifalltill utskottets hemställan i dess helhet. AnL 41KARIN AHRLAND (fp) replik: Låt mig först och främst påpeka för EgonJacobsson, som frågade om har kunnat täcka hela denna avveckling isin budget, att han borde ha läst både betänkandet och motionerna så mycket allhan visste att det där står att det skall ske en successiv avveckling av dessaskatter. Därmed har vi alltså inte täckt hela inkomstbortfallet på 2 miljarderi vår budget, men vi har med bestämdhet täckt t. ex. de 13 miljoner som gällerkassettskatten. Vi täcker alltid våra budgetar. Vi vill i detta fall gå i ensådan riktning skattemässigt att vi sakta och säkert blir av medpunktskatterna. 4 protokoll 1984/85:111-112 Nr 111 anser att jag ärlångt från verkligheten. Ja, i är vi Fredagenden stundom långt från verkligheten, det skall jag gärna erkänna. 29 mars1985 exempel var emellertidnågot underligt. Jag försökte säga, atl för en låginkomsttagare och en höginkomsttagare som av hela sitt hjärta önskar Punktskatter " videobandspelare innebärskatten på . en utgift som troligen är svårareatt få fram för låginkomsttagaren än för höginkonisttagaren. Om vi skall taexempel på skatt på en vara som är billigare kan vi ta punktskatten på lättöl,. Det här handlar mera om en principiell fråga, dvs. alt viinte skall ha skatter på särskilda varor. Vi skall överlåta åt människor självaatt bestämma vad som är bra eller dåligt. Vi skall inte styra konsumtionen isådana här sammanhang. Det är därför som vi vill att punktskatterna skallavskaffas. Vi är helt villiga att finansiera det inkomstbortfall som kan bliföljden allteftersom pengarna från dessa skatter faller bort. AnL 42 () replik: sade inledningsvis att dettaskatteutskottets betänkande behandlar en serie punktskatter. Därmed gav han denrätta beteckningen på handelsgödselavgiften. Det betyder, som vi i helatiden har sagt, att denna avgift egentligen är en straffbeskattning påjordbruket. Det är helt riktigt att det är en medveten strävan frånjordbrukarna alt minska användningen av handelsgödselmedel. Jag påpekade redani mitt inledningsanförande att bara priset på handelsgödsel gör att mansträvar efter en optimal giva. Det är många jordbrukare söm görjordanalyser , just i syfte atl få reda på hur mycket kväve som behövsför att få en opfimal giva. Inom jordbruket finns det en stark strävanatt nå fram till dessa mål. I detta fall är handelsgödselavgiflen icke tillnågon fördel. Den drabbar lika hårt den som har en optimal giva som den som gerför mycket handelsgödsel. Den stimulerar inte till en riktigare användning avhandelsgödselmedel. Det är det vi strävar efter, om det skall vara positivtbåde för jordbruket och för miljön. AnL 43 () replik: De ärenden som vi nubehandlar har varit föremål för debatt här i kammaren. Många ärendenunder detta är gamla ärenden som kommer upp igen. Jag tycker att detär ganska meningslöst atl upprepa alla argument som har förts fram idebatten, och därför föredrar jag att inte gå i replik i själva sakfrågan. AnL 44EGON () replik: Jag skall börja med att reservationslöstinstämma i del sade allra sist. Jag hoppas att det kaninnebära att vi slipper en del debatter under den lid som är kvar avvårsessionen. har vi från skatteutskottet fått upprepa ett antaldebatter . Det sade var alltsåbra, och där är vi helt överens. Sedan vill jag vända mig till . Det var, herrtalman, som jag misstänkte, man hade alltså inte de inkomstförstärkningar sombehövs när man skall ta bort de här skatterna. försökte försvarasig med att det skall ske successivt. Hur lång är avvecklingsperioden? Var ärde intäkter på 2 miljarder som skall föras in under den häravvecklingsperioden? När det gäller kassettskatten tycker jag nog att KarinAhrland skulle vara litet försiktigare. Vi diskuterar nu en skatt som harinförts på folkpartistiskt initiativ, en skatt som alla andra partier var djuptkritiska mot. Men genom den konstruktion man hade gett den, då man delviskopplade ihop den med kulturpolitiken, gick vi från socialdemokratisk sida medpå skattens införande under förutsättning att del kom alt ske en utvärdering.Det är den som görs , och det är därför som vi nöjer oss med delta iutskottets betänkande. Den deklaration som nu hävdar är bra. Viär överens när det gäller jordbrukets strävan att minska kemikalieanvändningen.Det innebär att om man successivt minskar kemikalieanvändningen blir del intenågon ökning av totalkostnaden för brukaren i det svenska jordbruket. AnL 45 () replik: Till kassettskatten igen. Det är riktigt attden infördes . Såvitt jag vet varsocialdemokraterna med om den. Det var faktiskt bara som inte villeha den. säger att man var mycket betänksam inför den. Om manvar det då och ser resultatet av utvärderingen, kan jag inte förstå vad detär som gör att socialdemokraterna inte kan gå med på att avveckla den meddetsamma. Det är precis vad vi gör. Vi trodde den gången, just avkulturpolitiska skäl, att vi skulle få in över hundra miljoner. Det har visatsig att vi inte får det. Då tar vi konsekvenserna, herr talman, och villavveckla en skatt som bara är byråkratisk och inte ger mer än 13 miljoner tillstatskassan. Det är ingen idé att ha den kvar. AnL 46 () replik: Nej, ,den här kostnaden drabbar också den jordbrukare som har en väl avvägd gödslingoch icke har tagit till för stora mängder. Det är fel det säger,att det icke drabbar de jordbrukare som har en väl avvägd gödselanvändning. AnL 47EGON () replik: Om hade varit med iskatteutskottet när vi diskuterade kassettskattens införande skulle honsannolikt inte ha argumenterat som hon gör . Det var under stor vånda som vivar med på att införa den skatten. Vi gjorde det, som jag konstaterade,därför all man hade gjort kulturpolitiska bindningar. Man hade avtal medsvenska filminstitutet bl. Man hade öronmärkt en skatt. Bara det är yttersttvivelaktigt. Vi kan nu konstatera att den utvärdering som riksdagenställde upp som förutsättning håller på att genomföras och att riksskatteverkethar uttalat sig negativt. Då kall naturligtvis utvärderingen slutföras inomregeringskans- Nr 111 liet, och man måste ta hänsyn tillde kulturpoliliska bindningar som Fredagenden har varit med om attgöra. Skall ni bara ta bort skatten utan att ta 29 mars1985 några som helst hänsyn till dessabindningar? Det vittnar, lycker jag, om en ganska ordentlig omdömeslöshet. Punktskatter säger att avgifterna drabbar jordbruket.Ja, om man fortsätteratt öka användandet av kemikalier och gifter i jordbruket. Men minskar man denanvändningen ökar irite totalkostnaden för jordbrukaren. vice talmannen anmälde alt ochKarin Ahrland anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. AnL 48RUNE (): I motion 2166 har jag, och yrkat att gödselmedlet P 17 skall befrias från gödselmedelsavgiften. P 17 är ett gödselmedel som har introduceratspä marknaden. Medlet beslår av svensk apatit som är granulerad. Enda tillsatsenär ett bindemedel som är en cellulosaprodukt från skogsindustrin. Apatiten bryts i , och tillverkningen avgödselmedlet sker i . P 17 består av bl. fosfor och kalk.Det innehåller inga för mark eller växter skadliga syror utan reagerar basiskl.pH-värdet är 8,6. Jämliört med superfosfalen innehåller medlet nästan ingatungmetaller. Borta är alltså kadmiumproblemet. Den superfosfat som säljs är sur och bidrar lill atlöka markförsurningen. Apatiten däremot, som är basisk, motverkar försurningen.Genom att apatiten är svårlöslig och långtidsverkande kommer mun också ifrånnackdelen med gödselmedel av typ NPK, dvs. I har manprövat apatitgödsling på vissa marktyper och kan uppvisa positivaforskningsresultat. På s. 7 och 8 i betänkandet behandlar utskottetgödselmedelsavgiften.och vår motion. Utskottets majoritet hänvisar till sammaargument som framfördes när avgiften infördes, och jag citerar urulskollsbetänkandet: "I samband med avgiftens införande framhöll utskottetockså att avgiftens relatering lill halten av kväve och fosfor i ämnet bordestimulera till en ökad efterfrågan på medel som från miljösynpunkt är mindreriskabla." Litet längre fram i texten avstyrker man vår motion medhänvisning till att ett eller flera undantag skulle komplicera avgiftsuttagetulan alt några väsentliga fördelar står alt vinna. På dessa rader avslöjar socialdemokraterna i ulskoitet delverkliga skälei till alt vi har en avgift. Det handlar inte så mycket om altvärna om miljön utan om hur man i stället tar ut en renodlad skatt pågödselmedel. Man är alltså inle beredd att undanta gödselmedel som är positivaför miljön, och talet om att stimulera efterfrågan på gödselmedel som frånmiljösynpunkt är mindre riskabla är ingenting annat än tomt prat. Del kanknappast påstås vara särskilt komplicerat att undanta ett gödselmedel frånavgiften, eftersom det är tillverkaren som svarar för avgiflsinbetalningen,inle handelsledel. P 17 har, som jag tidigare redovisat, långsiktigt positivai stället för negativa miljöeffekter. Del skulle bl. a. kunna bli ett effektivtmedel för att möta den ökande markförsurningen, och det är användbart inomsåväl jordbruket som skogsbruket. Om man nu inte vill undanta P 17 trots medlets positivamiljöeffekter, blir naturligtvis frågan till utskottsmajoriteten: Hur skall ettgödselmedel vara sammansatt för att kunna undantas från avgiften? Har man överhuvud tänkt sig den möjligheten när man utformade avgiften? Dessa båda frågor är principiellt viktiga,med tanke på de miljöargument som användes av socialdemokraterna när den häravgiften infördes. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 6(mervärdeskatt på livsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 20 förmotion 1643 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 8 a (mervärdeskatten vid offentlig upphandling) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 126 förreservationen av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(avveckling av lyxskatter m. Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 87 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (slopande av kassettskatten) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 2 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (slopande av avgiften på bekämpningsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 och 5 (slopande av avgiften på gödselmedel m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Socialt behandlingsarbete, m. m. Mom. 8 (skatten på smaksatt mjölk m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avStig Josefson m, n, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 7 § Socialt behandlingsarbete, m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1984/85:14 om vissaanslag till socialt behandlingsarbete m, m, (prop, 1984/85:100 delvis). ' AnL 49GÖRAN (): Från moderat håll har vi under några årreserverat oss och tagit upp till diskussion det särskilda anslaget till defackliga organisationerna för information på drogområdet. Jag kan nu notera attcenterpartiet delar vår uppfattning och att vårt argument därmed ökar ityngd och angelägenhetsgrad. Låt mig belysa detta vår argument när det gälleratt avvisa de medel som här föreslås till de fackliga organisationerna i ochför droginformalion. Vi moderater har inte tagit det här beslutet för att brandskattade fackliga organisationernas ekonomiska resurser. Vi har inte heller tagitbeslutet för att omintetgöra droginformation på arbetsplatserna. Nej, vimoderater vänder oss tillsammans med mot utskottsmajoritetens politik,som innebär att tämligen rikligt med pengar pumpas in i mäktiga fackorganisationer,medan många enskilda organisationer inom drogområdet kämpar en förtvivlad kampför sin överlevnad, I reservationen 1 anför vi att informationen om droger ochderas skadliga verkan är viktig att bedriva, inte minst på arbetsplatsen, Iarbetsmiljön kan det lätt visas vilka risker den löper som är påverkad undersitt arbete. Denna information menar vi skall stödjas och uppmuntras.Jag har i denna kammare sagt, att varken kunskapsnivåneller nykterheten ute på arbetsplatserna nämnvärt påverkats av att vitillskjuter en eller annan miljon till fackföreningsrörelsen. Jag tror att denverksamheten väl kan inrymmas i det uppdrag som medlemmarna givit sinafackförbund och för vilket de betalar en rätt väl tilltagen medlemsavgift. I reservation 2 kommer den meningen till uttryck, attdessa pengar bör föras över till de många små enskilda organisationer som inomdrogområdet utför ett synnerligen engagerande och fint arbete, vilket utgör ettkomplement fill den information som stat, kommun och landsting står för. Sammanfattningsvis vill vi föra över det nuaktuella stödet från de mäktiga fackorganisationerna till de svaga enskildaorganisationerna, som genom ett ökat stöd betydligt bättre skulle kunna breddasina informationsinsatser - liksom fackförbunden utan det här stödet, men ocksåutan någon större ekonomisk uppoffring, väl skulle kunna ikläda sig den viktigaoch naturliga uppgift som vi menar alt de har när det gäller att informera medlemmarna om drogernas risker, inte minst dåden arbetsmiljörisk som påverkan innebär. Härmed yrkar jag, herr talman, bifall till reservationerna1 och 2 i socialutskottets belänkande nr 14, AnL 50 (): Av alla de frågor som tas upp i betänkande nr14 från socialutskottet skall jag beröra några som behandlas i ett parcentermotioner, I motion 1775 av och i motion 2315 medKarin som första namn tas problemet med kvinnors missbruk upp. Motion2199 med som första namn tar också upp samma sak. Kvinnor övertar alltmer mannens sätt att bruka alkohol ochutsätter sig för stora risker att drabbas av alkoholrelaterade sjukdomar.