prot · G80958 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:58 1§ Minnesord över avliden ledamot av Under helguppehållet nåddes vi av sorgebudet att BertilLidgard avlidit. Trotssin långvariga och svåra sjukdom har han in i det sista på ett beundransvärtsätt fullgjort de uppdrag han anförtrotts. BertilLidgard kom till . Han började sin riksdagsmannabanaväl förberedd. hade han varit kommunalpoli-tiskt och fackligtengagerad. Med sin stora erfarenhet från dessa verksamhetsfält och med sinagedigna juridiska kunskaper och sina personliga egenskaper kom han snabbt attinta en framskjuten ställning i . Hanåtnjöt ett grundmurat förtroende bland sina meningsfränder och har fått beklädamånga förtroendeposter, bl. a. den viktiga posten som gruppledare. Med detstora förtroende och den stora uppskattning han åtnjöt i alla läger var detnaturligt att han utsågs till ordförande i jusfitieutskottet. BertilLidgard hade bestämda meningar i de frågor han betraktade som sinahjärtefrågor. Men vi hörde honom aldrig höja rösten när han i kammarenpläderade för sina åsikter. Engod vän har lämnat oss. Vi delar sorgen med närmaste, och viägnar en stunds tystnad åt hans rninne. 2§ Överlämnande av budgetpropositionen Finansminister avlämnaderegeringens proposifion 1984/85:100 med förslag fill statsbudget /86 och yttrade Jag ber härmed att fill få överlämna regeringensbudgetproposition för /86. Den redovisar regeringens eko- nomiskapolitik och våra förslag till statsutgifter och statsinkomster för nästkommandebudgetår. Budgetpropositionen anger att regeringen vill fortsättaatt driva en politik för att skapa en stark svensk ekonomi. Vi vill stimuleraproduktion, investeringar och sysselsättning. Vi vill bekämpa inflation,arbetslöshet och underskott i statsfinanser och utrikeshandel. Finansplanen visar att utfallet av den ekonomiskapolitiken varit gott. Det fidigare stora bytesbalansunderskottet hareliminerats. Landets produkfion växer igen. Investeringarna ökar snabbt.Arbetslösheten har börjat sjunka och inflafionen är på väg ner. Budgetförslaget redovisar en fortsatt förstärkning avstatsfinanserna. För nästkommande budgetår beräknas budgetunderskottet uppgåtill . Därmed har underskottet i statsbudgeten, mätt ireala termer, i det närmaste halverats . Förbättringen är resultatet dels av att statens inkomsterökat, främst genorn den goda tillväxten i vår ekonomi, dels av attutgiftsprövningen har varit mycket hård. Trots den strama budgetprövningen har resurser avsatts förett antal särskilt prioriterade områden i budgetförslaget.Fyrpartiöverenskommelsen om försvaret hålls. Biståndet ökas till av vårbruttonationalinkomst. De s. k. lärarlösa lektionerna avskaffas.Teknikerutbildningen byggs ut, och forskningen ges ökat stöd. Stödet åt de handikappadeförbättras. Särskilda insatser görs. Det sociala'trygghetsnätet, vården, undervisningen,kulturen och försvaret värnas således även i detta budgetförslag, samtidigtsom ett viktigt steg tas mot sanerade statsfinanser. Det är regeringens uppfattning att de förslagsom läggs fram i denna budgetproposition innebär en förstärkning av Sverigesekonomi. Vårt land har en unik chans att ta det avgörande steget ur denekonomiska krisen och lägga grunden till en ny epok av tillväxt och välstånd. Det är min förhoppning att i sin behandling avbudgetpropositionen tar till vara dessa möjligheter. 3 § Överlämnande av kommittéberättelsen Justifieminister regeringens skrivelse 1984/ 85:103, med redogörelse för verksamheteninom de kommittéer som hade filisatts efter beslut av regeringen, och anförde Jag ber att till få överlämna 1985års kommittéberättelse. 4 § Justerades protokollen för den 11, 12,13,14,17 och 18december 1984. 5 §Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämn-deninkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (). Bandhagen, utsetts fill ny ledamotav fr. o. m. sedan Berfil () avlidit.Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts Axel , ,, , , , , , , , , ,, , , , ,och , (alla m). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vaUagen. 6 § Upplästes följande inkomna skrivelse; Härmed avsäger jag mig min befattning som ledamot avSveriges riksdag. Denna avsägelse godkändes av kammaren. 7 § Följande ledighetsansökan hade inkommit: Undertecknad hemställer om tjänstledighet frånriksdagsuppdraget - . Jag bedriver högre studier vid amerikansktuniversitet. Det är angeläget för att jag inte skall förlora takten ochmöjUgheterna att utveckla studierna mot examen, att jag fårkoncentrera studierna för att avsluta ett studiemoment. Efter överenskommelsemed handledare vid och efter planering med utgångspunkt frånarbetet i har jag funnit att nu föreslagna tiden för tjänstiedighetär väl avpassad och passar handledare vid . Jag har under hand förberett min ersättare om dennaframställning. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Nr 58 8 § Talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg förf/o/ge/- Torsdaeen den ,som var sjukskriven ytterligare - den 15 m. Erforderiig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att () ävenunder skulle tjänstgöra som ersättare för . 9§ Talmannen meddelade att följande ledamöter återtagit sina platser i : () ochAnn-Cathrine () den 19 deceniber 1984, () den 20december 1984 samt () ochSture () . Uppdragetsom ersättare hade därigenom upphört för , , , Per och . Vidareanmälde talmannen att uppdrag som ersättare för , då () återinträtt som ersättare förMats . 10 §Tidsplan m. m. Anf,4 TALMANNEN: Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär plan för kammarens sammanträdenunder tiden - . Denna plan överensstämmer medtidigare lämnat förhandsmeddelande. Jagvill erinra om att till kammarens ledamöter utdelats bl. a. en förteckning överpropositioner avsedda att avlämnas och ett meddelande omriksdagens arbete m. m. 11 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1984/85:90 tillnäringsutskottet /85:98 tiU /85:99 tilllagutskottet 12 §Föredrogs och hänvisades Förslag 1984/85:13tiU arbetsmarknadsutskottet 13 §Föredrogs men bordlades åter betänkanden /85:20-24 14 § Bordlades Nr 58 Proposition och skrivelse den /85:100 Förslagtill statsbudget för /86 2q jgnyari 1985 1984/85:103 kommittéberättelse 15 § Anmäldes och bordladesPropositionerna och skrivelse 1984/85:101 Förslag om tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /85 1984/85:102 Godkännande av endeklaration angående om tillämplig lag beträffandeinternationella köp av lösa saker 1984/85:104 Redogörelse förtelefonavlyssning vid förundersökning i brottmål 1984/85:105Ändring i luftfartslagen (1957:297) 16 § Anmäldes och bordlades Förslag 1984/85:9 revisorersförslag om multinationella företags skatteförhållanden 17 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1984/85:282av och 1984/85:283av och 1984/85:284av m.fl. 1984/85:285av m.fl. 1984/85:286av m.fl. Kulturarbetarnasskatteförhållanden m. m. 1984/85:93) 1984/85:287 av m.fl. Ändrade villkor för budröstning vid allmänna val 1984/85:288 av m.fl. 1984/85:289 a\ m. fl. Grundlagsregleringenav svenska medborgares rösträtt 1984/85:290 av m.fl. En utredningom maktförhållandena i samhället 1984/85:291 av m.fl. 1984/85:292 av och inom skattelagstiftningen, m. m. 1984/85:293 av m.fl. Skattekontrollen avuppdragstagare 1984/85:294 av och av barnpension 1984/85:295 av m.fl. Viss ändring i lagen om avtalsvillkor mellan näringsidkare 1984/85:296 av m.fl. En ramlagstiftning för ideella föreningar 1984/85:297 av och Värderingen av fastigheter och värdepapper vidbouppteckningar m.m. 1984/85:298 av för barn i krig 1984/85:299 av m.fl. Ersättning till döva och hörselskadade för merkostnaderför texttelefon 1984/85:300 av 1984/85:301 av m.fl. Ett centraltjournalarkiv i 1984/85:302 av m.fl. 1984/85:303 av för exportstöd 1984/85:304 av omoffentlighetsprincipen 1984/85:305 av Registreringen i folkbokföringen av religiös tillhörighet,m. 1984/85:306 av livskvaUtet för djuren,m. 1984/85:307 av Skolundervisning om djurens behov och livsvillkor 18 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1984/85:80 av () till statsrådet om kärnkraftens avveckling; Energiministern har vid åtminstonetvå olika tillfällen - och i en TT-intervju den 7januari - med stark partipolitisk vinkling uttalat oro över hållfastheteni riksdagsbesluten om kärnkraftens avveckling. Besluten baserades på utslaget ifolkomröstningen om energipolitiken . Uttalandena äranmärkningsvärda, eftersom de görs av den främste ansvarige för energipolitikeni regeringen, och kräver därför en närmare förklaring. hölls den rådgivande folkomröstningen omkärnkraftsfrågan, som i realiteten gällde energipolitikens inriktning i sinhelhet. Folkomröstningens resultat följdes upp i den centeriedda regeringenspropositioner /80:170 och 1980/81:90. En bred riksdagsmajoritet ställde sigbakom folkomröstningens utslag. Det innebai" bl. a. att kärnkraften skallavvecklas. Det slogs fast att den sista reaktorn skall stängas senast år 2010.Vidare konstaterades att resultatet av folkomröstningen innebär att byggandeav secure-reaktorer eller bridreaktorer inte skall förekomma i . Ingenytterligare utbyggnad skulle förekomma utöver de tolv reaktorer som var idrift, färdiga eller under arbete. Ett kraftigt minskat oljeberoende angavs somett centralt mål för energipolitiken. Vidare skulle en utveckling ske mot ettenergisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemskaenergikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. I samband med regeringens proposition 1980/81:90behandlades bl. a. en partimotion från socialdemokraterna, där man föreslog attregeringen skulle tillsätta en parlamentarisk kommission med uppgiftatt skyndsamt föreslå åtgärder som gör det möjligt att avveckla kärnkraften ienlighet med folkomröstningsresultatet och med principbeslut 1980.Eftersom ett flertal utredningar belyst olika delar av energiområdet, ansågmotionärerna att kommissionen- skulle skapa en bred majoritet omkring det samladeprogram som krävs för att folkomröstningens resultat skall kunna förverkligasoch inte "starta nya omfattande utredningsarbeten". Näringsutskottetoch fann det motiverat med en parlamentarisk kommitté. Beslutetledde fram till energikommitté 1981 (EK 81), som lämnade sitt betänkande isomras. Den socialdemokratiske utredningsordföranden misslyckades med attskapa "en bred majoritet". Socialdemokraterna står ensamma förbetänkandets huvudalternativ, medan samtliga övriga partier reserverade sig. EK81 har numera remissbehandlats. Mot den här bakgrunden är det utomordentligtanmärkningsvärt att regeringspartiets främste energiansvarige, energiministern,som har att lägga fram ett regeringsförslag som kan samla en bred majoritet istället ägnar sig åt partipolitiskt käbbel i massmedia. Vid flera tiUfällen har representanter för centerpartietdeklarerat sin uppskattning av energiministerns vaktslående kringfolkomröstningens resultat. Detta har varit angeläget för att markera denfortsatta breda parlamentariska enigheten kring fattade beslut om kärnkraftensavveckling. Det har inneburit att vi gemensamt respekterat folkomröstningensresultat, trots att vi uppenbarligen fortfarande har oUka bedömningar avkärnkraftens risker och egenskaper som energikälla och vilket samhällekärnkraften leder till. Kravet på folkomröstning fickmajoritet i riksdag efter reaktorolyckan i . Svenska folketbeslutade med klar och entydig majoritet att kärnkraften skall avvecklas.Riksdagen har konfirmerat detta resultat av folkomröstningen. Därefter harmoderaterna och , som redan tidigare främjat kärnkraftens utbyggnad,i uttalanden "hotat" överge sina resp. linjer från folkomröstningenoch ställningstagandena i därefter. Men uttalandena har intefullföljts i , i varje fall inte . I denna situation startarenergiministern massmediapolemik riktad mot , som entydigt stårfast vid folkomröstningens resultat. Den avgörande frågan blir då varför energiministern nusprider oro och osäkerhet kring hållfastheten i de beslut om avveckling avkärnkraften i som tagits av . Genom att socialdemokraterna - regeringsparti -"bytt sida" och förordar att kärnkraften skall avvecklas, parlamentariska situationen i energifrågan klarnat högst väsentligt jämförtmed . Då var socialdemokratin fortfarande tillskyndare av ettkärnkraftprogram utan slutparentes, därtill det största kärnkraftprogrammet ivärlden i förhållande till folkmängden i landet. Det socialdemokratiska partiet har såvitt bekant inte nuantytt någon förändrad inställning jämfört med folkomröstningens resultat vadgäller kärnkraftens avveckling. Mot denna bakgrund är det viktigt att densocialdemokratiska regeringen klargör sin inställning inför den kommandeenergipolitiska proposifionen. Därför berjäg att få ställa följande frågor fill energiministern: Anser densocialdemokratiska regeringen fortfarande att folkomröstningen och de pådenna baserade riksdagsbesluten angående avveckling av kärnkraften skall liggafast? Om svaret pådenna fråga är ja - på vilket sätt är då regeringen beredd att skapatrovärdighet åt sin uppfattning? Anserregeringen att konkreta åtgärder som inleder kärnkraftens avveckling i Sverigekan vara sådana trovärdighetsskapande åtgärder? Avserenergiministern exempelvis att i samband med förestående förändringar iVattenfalls ledning markera verkets ansvar för att fullfölja riksdagsbeslutetom kärnkraftens avveckling? Vad anser sigden socialdemokratiska regeringen ha gjort för att avvecklakärnkraften? Anser densocialdemokratiska regeringen att förändringar av folkomröstningens utslag, såsom det därefter uttolkats av , förutsätter en ny folkomröstning? Kommerregeringen, mot bakgrund av den oro för riksdagsmajoritetens hållfasthetangående kärnkraftens avveckling som energiministern gett uttryck åt, attföreslå att bekräfta 1980 och energipolitiska beslut omkärnkraften ? 1984/85:81 av i (vpk) tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadsutvecklingen i : Industridepartementet harsammanställt prognoser från länsstyrelserna i landet angående sysselsättnings-och befolkningsutvecklingen i resp. län . Dennasammanställning visar att kommer att förlora ca 7 300invånare. Några län har högre förlustsiffror, men sett i relativa tal drabbasVästmanland värst av alla. De ovan nämnda prognoserna stämmer ganska välöverens med den bild som SIND tidigare varslat om vad gällerutvecklingen i Bergslagen. Efter en period av nedläggningar och avskedanden inom bådestål- och skogsindustri står nu inför stora problem. Länet harredan förlorat befolkning, och arbetslösheten är hög. Den negativa utvecklingenhar inte på något sätt motverkats av statens agerande utan snarasttvärtom - storfinansen har fått stöd och hjälp med att genomföra avskedandenoch nedläggningar t. ex. i . Flygflottiljen i har lagts nedutan att någon ersättningsverksamhet etablerats. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vad tänkerregeringen göra för att på möta den negativa utvecklingen iBergslagen? Vilka åtgärderkommer regeringen att föreslå för att snabbt minska antalet arbetslösa i länet? Är regeringenberedd att utlokalisera statlig verksamhet till ? 19 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1984/85:324av Per () till statsrådet om betygen i : I tidningen den 22november säger statsrådet apropå höstbetygsintagningen tillgymnasieskolan: "När jag har varit i skolorna har en klar majoritet blandsärskilt eleverna varit emot höstintagningen. De kan väl få som de vill,tänkte jag." Hos regeringen ligger f. n. tre ansökningar om dispensfrån stadgandet om höstterminen i årskurs 8 som det första betygstillfället igrundskolan. kommun bifogar dessutom en enkät som genomförts underhösten. Av denna framgår att av eleverna i årskurs 6 vill ha betygföre årskurs 8. Av eleverna i nian - som alltså haft erfarenhet av den senabetygsgivningen - anser att betygsättningen borde börja tidigare än . Mot denna bakgrund ber jag att fillstatsrådet få ställa följande fråga: Avser statsrådet - med kännedom omelevernas uppfattning och med beaktande av det ovan redovisade uttalandet - attbevilja , och kommuner dispens från regeln attbetyg inte får ges före årskurs 8? 1984/85:325 av () till civilministern omökat skydd för enskildas integritet: Civilministern har i entidningsintervju meddelat att han avser att lägga fram ett lagförslag som skallöka sekretesskyddet för uppgifter insamlade till . Ettsådant lagförslag påverkar dock varken mängden av uppgifter om den enskildesom SCB samlar in, lika litet som inom andra samhällsområden. Mot bakgrund av detta vill jagfråga civilministern om han avser att öka skyddet av den enskildes integritetgenom att framlägga lagförslag som begränsar olika myndigheters rätt attinsamla och registrera uppgifter om den enskilde. 1984/85:326 av () till kommunikationsministern om åtgärder mot störningar i tågpendeltrafiken mellanUppsala och ; vintrar hartågpendeltrafiken mellan och varit utsatt för upprepadeförseningar och andra störningar. fungerade pendeltrafiken som helhet bättreän tidigare. inträffade dock igen besvärligaförseningar. Mot dennabakgrund vill jag fråga kommunikationsministern: Vilka åtgärder har vidtagits ochkommer att vidtas för att förhindra en upprepning av tidigare vintrarsförseningar och störningar i tågpendeltrafiken mellan och ? 1984/85:327av () till finansministern om anstånd med skattebetalning i visstfall: Om en arbetstagare, eller någon sombetraktas som arbetsgivare, åläggs betalningsskyldighet på grund av att haninte gjort avdrag för arbetstagares skatt skall beloppet inbetalas omgående. Någon möjlighet att erhålla anstånd med betalningen finnsinte även om besvär över beslutet inlämnats. Skulle besvären bifallasåterbetalas det I fall där betalningsskyldigheten omfattar stora beloppkan därför arbetsgivaren i fråga drabbas av mycket stora ekonomiska problemoch tillfogas stor skada även om hans besvär (efter en lång behandlingstid)bifalles. Detta ärinte fillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Jag vill därför frågafinansministern om han är beredd medverka fill att en möjlighet till anståndinförs då besvär anförs över beslut om att påföra betalningsskyldighet. 1984/85:328av () till finansministern om tillämpningen av bestämmelserna om arbetsgivaresansvar för arbetstagares skatt: I ett uppmärksammat fall i Göteborghar en rörelseidkare blivit ansvarig för skatt som skulle ha erlagts av en avhonom anlitad firma. Enligt 75 § uppbördslagen är en arbetsgivare ansvarig förarbetstagares skatt, om han underlåtit att göra skatteavdrag utan skäliganledning. I detta fall har rörelseidkaren kontrollerat att den anlitade firmanvar inregistrerad och att firman var momsregistrerad. Det belopp somdebiterades var normal timlön jämte sociala avgifter och moms. Rörelseidkaren, som driver en rörelse av mindreomfattning, torde därmed ha haft skäUg anledning att anta att den av honomanlitade firman var att betrakta som självständig rörelse. Skatteavdrag skalldå ej göras. Mot denna bakgrund vill jag frågaom finansministern är beredd att medverka till att uppbördslagen inte fillämpaspå sätt som skett i det av mig redovisade fallet i . 1984/85:329 av i (c) tillkommunikationsministern om persontrafiken på järnvägssträckan : föreslår regeringen att persontrafiken påbandelen läggs ned fr. o. m. . Med anledning avdetta vill jag fråga kommunikafionsministern: När avser regeringen fatta beslut om bandelen? Avser regeringen följa TPR:s förslag att persontrafikenupphör innan en godtagbar vägförbättring skett? 1984/85:330 av () tillkommunikafionsministern om orsakerna till förseningar med postutdelningenunder julhelgen: Vill statsrådet redogöra förorsakerna till postens förseningar med utdelning av post under julhelgen, trotsatt försändelserna postats i god fid före helgen? 1984/85:331 av () tUl finansministern omen översyn av uppbördslagen: har ett flertal falluppmärksammats där köpare av tjänster från registrerade firmor sedermeratvingats betala dessas skatteskulder. Anledningen har varit att de endastkontrollerat firma- och rhomsregistrering men inte firmainnehavarensskattsedel. Är finansministern beredd att göraen översyn av uppbördslagen så att hederliga men möjligen något försumligaföretagare inte kan krävas på mindre hederliga eller mera försumligaföretagares skulder? 1984/85:332 av () till finansministern omrealisafionsvinst-beskattningen vid försäljning av bostadsrätter och villor; beslöt i december år 1983om ändrade beskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrätter. I sitt yttrande till skatteutskottet i frågan anfördebostadsutskottet bl. a. följande. Liksom vissa av motionärerna finner bostadsutskottet detväsentligt att realisafionsvinstbeskattningen inom bostadssektorn utformas frånett bostadspolitiskt helhetsperspektiv och att därvid beskattningsreglernautformas så att likformighet uppnås oavsett upplåtelseform. Enligt utskottetsuppfattning är det nämligen vikfigt att beskattningsreglerna utformas så att deär neutrala i det enskilda fallet och så att de i allt väsentligt ger sammautfall oberoende av boendeform. Utskottet finner det både mofiverat ochangeläget att en översyn görs i huvudsak utifrån vad nu anförts. Skatteutskottetinstämde i vad bostadsutskottet anfört. Mot bakgrund av vad de båda utskotten anfört vill jag tillfinansministern rikta följande fråga: Vilka åtgärder har regeringenvidtagit i syfte att genomföra en översyn som belyser hur en Ukartad utformningav reglerna för beskattning vid försäljning av bostadsrätter och villor skallutformas? 1984/85:333av () till finansministern om fillämpningen av bestämmelserna omarbetsgivares ansvar för arbetstagares skatt: För att man skall kunnaupprätthålla god skattemoral i samhället är det nödvändigt att enskildamedborgare uppfattar skattereglernas fillämpning som rimlig. Det framstår somuppenbart orimligt att reglerna kan tillämpas så att en skattskyldig kan görasansvarig för en annans försumlighet. a. i samband med den s.k.angiverilagen skapades enkla regler för hur den enskilde skulle kunnakontrollera den skattemässiga statusen hos den han anlitar för ett uppdrag. Iriksdagen har motioner väckts om en klarare gränsdragning närdet gäller begreppen arbetsgivare-arbetstagare. Jag vill nu fråga finansministern om han uppmärksammat atten företagare 58 kan göras skyldig betala en annans skatter trots attkontroll skett att den Torsdaeen den andre är momsregistrerad. Vad avserstatsrådet i så fall göra för att rätta till iq Meddelande om 1984/85:334 av () tillfinansministern om åtgärder mot fråeor skatteskärpningar för hushållen: Av den avlämnadebudgetproposifionen framgår att regeringen inte har för avsikt att höjabasenheten vid den statliga inkomstbeskattningen . Det innebär attinflationsskyddet av den statliga inkomstskatteskalan definitivt avskaffas ochatt inkomstskatten automatiskt höjs genom inflationen. Jag vill därför fråga omfinansministern avser vidta någon åtgärd som syftar till att motverka desenaste årens ständiga skatteskärpningar för hushållen. 20 § Kammaren åtskildes .