prot · G809147 · 1984-12-31 00:00:00 — Man hade oerhört bråttom med att socialisera det privatägda . I den affären följde med många bitar som är svåra att fortsättningsvis klara. Jag har redan 123 Om regeringens varvs- och rederipolitik nämnt detvå gastankrarna. Dem tänker jag ständigt påminna om. Hur kan en regeringmedverka till aft det, på spekulation, byggs två fartyg som kostar svenskafolket ? Jag möts av kritik här i kammaren för att inte dessafartyg har sålts . Kritiken bör i stället riktas mot dem som fog beslut omatt - utan beställare -bygga fartygen. Men när problemen kommer, kritiseras jagför atf ingenting görs. Def är en mycket märklig situation. Varför flaggades infe, vall, Zenit hem under denborgerliga epoken? Varför är det just nu som är så oerhörtintresserad av aft Zenit skall flaggas svenskt? Det fanns utmärkta tillfällenunder fiden att flagga hem Zenit. Återigen:Zenits primära uppgift är aft sälja fartyg! 51 (): Det vore kanske, , skäl i attföra ett resonemang med kollegan . Ni talar ju faktiskt olikaspråk här. Den tvådagarsundersökning som hänvisar till - som hansjälv har gjort och som ger så klara besked - lämnar inte utrymme för fortsattverksamhet vid något varv. Men jag fick intrycket aff Per tyckte attKockums skulle ges en sådan möjlighet. Om man går ut och skaffar sig"entydiga besked" i en bransch som är så komplex och, faktiskt,världsomspännande som rederi-och varvsnäringen, gör man sig skyldig till slarv.Man blir särskilt slarvig om man som riksdagsman går upp i talarstolen och tardenna tvådagarsundersökning fill intäkt för att döma ut hela branschen. Def hade varit klädsamt om NicGrönvall hade instämt i hela mitt förra anförande. Anf.52 PER (): Jag delar uppfattning att det infe i dennakammare, utom i mycket extrema fall, skall diskuteras företagslednings-frågor. Men den situation vi har hamnat i, då en av destörsta statliga företagsgrupperna har allvarliga ekonomiska problem, såsom lågsoliditet, svårighet att ta hem order och en viss turbulens inom företaget,som ett annat stort företag inom i princip ärlikvidationsmäs-sigt - frågan är om så inte redan är fallet - tycker jag att vimåste efterlysa strategin för hur vi skall klara problemen framöver. Vad hela den här interpellationsdebatten handlar om är juaft vi inte ser någon strategi från regeringen hur man skall lösa dessaproblem. Regeringen lämnar i stället anställda, anhöriga och ledning i sticketoch säger: "er själva! Vi kan möjligen göra någonting efter valet,när notorna skall betalas." Man vill inte att väljarna skall se någontingföre valet. När det gäller och dess LNG-fankers vill jag barasäga aft samfliga partier har lika stor skuld i att de stora varven blevstafligt ägda. Vi var dock 1978/79 beredda att fatta det drastiska beslutet ombetydande nedskärningar- detta i den klara förvissningen om att det var def bästa vi kunde göra förledning, anställda, skattebetalare och alla andra. Det är detta def handlar om,inte om atf vi skall försöka lägga skulden för byggandet av den ena eller andrabåten på varandra, för def kan vi hålla på med långt in . 53 ALL (m): Jag har ingen anledning och än mindre lustatf här diskutera förhållandena i denna riksdag såsom de var innan jag kom hit. Jag skall endast konstatera def tråkiga faktum aft RoineCarlsson, socialdemokratisk industriminister, inte vill lova aff flagga hemstafliga fartyg under svensk flagg. Lyckan får inte bli fullständig, ! Jagkommer inte aft ansluta mig till hela anförande. Vad jag sadevar precis def som Per nu avslutade med atf säga, nämligen affslutsatserna är så entydiga aff vi måste diskutera en plan, en strategi medutgångspunkt från dessa entydiga slutsatser, vilka ju omfattas av så många flerän mig. Def var allt jag sade, och def tycker jag var en rimlig slutsats. Omförsäkrings-kassans ersättning tid privatpraktiserandeläkare Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1984/85:574 om försäkringskassansersättning till privatpraktiserande läkare har frågat statsrådetSigurdsen om vilka åtgärder regeringen avser atf vidta för att deprivatpraktiserande läkarnas ersättning från höjs så aff denmotsvarar kostnadsutvecklingen . Arbetet inom regeringenär så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Innan regeringen fastställer en nyläkarvårdsfaxa förs överläggningar mellan och . Sedan överläggningarna avslutats lämnar riksförsäkringsverketett förslag fill ny faxa fill regeringen. Detta beräknas ske . Innan verket har lämnat sitt förslag är jag inte bereddaff redovisa någon uppfattning i frågan. 55ULLA TILLÄNDER (c): Jag vill tacka socialministern för svaret på min fråga. Anledningen fill att jag ställt frågan är aft deprivatpraktiserande läkarna utgör ett så värdefullt inslag i sjukvården. Därförmåste man slå vakt om deras rätt och möjlighet aft fortsätta det arbetet. Atfde privatpraktiserande läkarna finns med som ett inslag i samhällets sjukvårdsvarar väl mot den principiella uppfattning som vi i har, aft mani frågan om privat eller offentligt håller på ett både-och - infe ettanfingen-eller. Om samordningen av det socialpolitiska bidragssystemet varkenvara helt offentligt eller helt privat. Ett sådant synsätt från vår sida, därvi menar aft eft blandekonomiskf sysfem med olika former får visa upp sig fillallmän bedömning, tror jag avkastar en mer effekfiv sjukvård. Det ger ocksåhela samhällets sjukvård en rörlighet, flexibilitet och anpassbarhet fill olikaförhållanden - alltså ett utmärkt komplement. Därför vore det bra om deprivatpraktiserande läkarna kunde sprida sig ut över landet. I massmedia har presenterats hur enskilda läkare på egetinitiativ har skapat en organisation, där läkaren har etablerat en nära ochfortlöpande kontakt med personer som han betjänar. Ersättningen för sjukbesök har legat stilla under fleraår, som kostnaderna på alla områden har stigit betydligt. Deprivatpraktiserande läkarnas insatser är en nödvändig och integrerad del isvensk sjukvård. Därför är det nödvändigt att ersättningen höjs. Om denurholkas genom inflationen finns det risk för atf den ekonomiska grunden fördessa läkare rycks undan. Jag hoppas aft regeringen stöder sådana åtgärder aftde privatpraktiserande läkarnas ersättning höjs, så aft man får motsvarighettill kostnadsutvecklingen . Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på interpellation 1984/85:149 om samordningen av det socialpolitiskabidragssystemet Margö har ställt sju frågorfill mig om samordningen av det socialpolitiska bidragssystemet. 1, På vilkaområden har regeringen påbörjat arbetet med aft åstadkomma enhetligareinkomstunderlag inom det socialpolitiska bidragssystemet? 2, Vad harregeringen gjort för att vinna ytterligare klarhet i fråga om familjebidragensadministration? 3, Har regeringenprövat de ekonomiska förutsättningarna - inkl, det faktum att de ökadesocialbidragskosfnaderna fördelats på ojämlikf sätt mellan landets kommuner -för att införa eft socialförsäkringstillägg, och vilka slutsatser har mandärvid dragit? 4, Har de löftenom en total sammanvägning av def familjepolitiska och familjeekonomiska stödeti fråga om samordning av olika bidrag, skaftepolifiska åtgärder,livsmedelssubventioner m, m, som utlovades och som satte sinförhoppning fill kommit på skam, eller har regeringen för avsikt att, sedan denfamiljeekonomiska beredningsgruppen nu avslutat sitt arbete, lägga fram enproposifion om ett samordnat barnstöd? 5, Av vilkenanledning har förslaget om samordnat bostadsstöd ej lagts fram, och varför harbostadskömmittén enligt särskilda direkfiv fråntagits uppdraget aft i sambandmed bostadsbidraget till barnfamiljer m,fl, studera pensionärernasbostadstillägg? 1, Är ettenhetligt bostadsstöd inte längre en strävan hos regeringen? 2, Kommerregeringen aft närmare presentera sina intentioner och tidsplaner i vad gällergenomförandet av riktlinjer beträffande samordning av defsocialpolitiska bidragssystemet för att på sä sätt skapa ett säkrare underlagför utredning och beslut om socialförsäkringens framtida ADB-system? Jag vill inledningsvispåminna om att när ställde sig bakom tankarna på en allmänsocialförsäkring så konstaterade man också att innan en sådan kan genomföraskrävs ett omfattande arbete inom många områden. Därför måste också vissaprioriteringar göras av i vilken ordning olika utredningar skall genomföras.Jag vill här peka på två utredningar som tillkommit efter det att riksdagenbehandlade denna fråga och som är av central betydelse i sammanhanget. Den enaär pensionsberedningen, som har till uppgift att göra en översyn av vissafrågor inom den allmänna pensioneringen, och den andra är den utredning som harfill uppgift att se över sjukförsäkringens roll när def gäller förebyggandeåtgärder och sjukförsäkringens roll i samband med rehabilitering. För bådadessa utredningar är def en viktig uppgift atf söka förenklingar i systemen ochatt särskilt pröva möjligheterna till samordning inom och mellan olika grenarav socialförsäkringen. Detta framgår också av direktiven till de båda utredningarna.Även andra utredningar inom socialförsäkringsområdet, som kan bli aktuella iframtiden, kommer givetvis också att få dessa uppgifter. Den första frågan gäller eft enhetligare inkomstunderlag idef socialpolitiska bidragssystemet, finns inom detta system eft antalolika inkomstbegrepp. Hur de är utformade hänger dock ofta samman med desyften som de olika bidragen har. Det är därför naturligt att en översyn avinkomstbegreppet ingår i uppdragen när de olika bidragssystemen ses över. Ensådan översyn kommer också att göras i de båda utredningar som jag har nämnttidigare. För båda dessa utredningar ingår i uppdraget aff se över vilkasamordningsmöjligheter som finns, Def innebär att de också har anledning atfpröva vad som kan göras för att åstadkomma eft mera enhetligt inkomstbegrepp. Den andra och den fjärde frågan berör familjepolitiska ochfamiljeekonomiska spörsmål. Den av regeringen tillsatta familjeekonomiskaberedningsgruppen hade till uppgift att bereda en rad förslag frånfamiljeekonomiska kommittén, ensamförälderkommittén,föräldraförsäkringsutredningen, pensionskommittén, skatteförenklingskommitténoch expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Resultatet av detta arbeteblev de förslag som sedermera presenterades i regeringens familjeekonomiskareformpaket. Paketet innebar en omfördelning från icke-barnfamiljer tillbarnfamiljer och en omfördelning inom gruppen barnfamiljer fill de familjer somhade de största behoven, Def gäller bl, a, dem som har många barn och/ellerstuderande tonåringar. Reformen omfattade - förutom den störstabarnbidragshöjningen någonsin - även förslag som lämnats av bl, a, ensamförälderkommittén.Således infördes ett förlängt bidragsförskott för studerande barn som fyllt 18år och Om samordningen av det socialpolitiska bidragssystemet Om samordningen av det socialpolitiska bidragssystemet ett nyttbidrag för vissa adoptivbarn. Vidare höjdes bostadsbidragen och åldersgränsenför def stafliga bostadsbidraget. Garantinivån inom föräldraförsäkringen höjdesockså från , per dag till , per dag, Def är regeringens uppfattning atf så länge barnenstuderar på gymnasienivå är de beroende av föräldraekonomin. Därför har detfamiljeekonomiska stödet för de äldre barnen i allt större utsträckning knutitstill barnets studier. Redan fidigare har flerbarnstillägget utsträckts till aftgälla studerande barn mellan . Genom det familjeekonomiskareformpaketet ändrades på samma sätt också åldersgränserna för bidragsförskottoch stafligt bostadsbidrag. Detta ligger i linje med de uttalanden som gjordesi den socialpolitiska samordningsufredningen, som bl, a, ansåg aff de mångaåldersgränser som förekommer i bidragssystemet företer en onödigt splittradbild och aft de också ibland leder fill att stödet minskar under pågåendegymnasieutbildning. , ensarhförälderkommiffén ochskatteförenklingskommittén har på olika sätt påtalat aff stödet tillbarnfamiljer bör ges på annat sätt än genom skattesystemet, I def familjepolitiskareformpakéfet slopades därför förvärvsavdraget, och resurserna omfördeladesfill bättre riktade stödformer. Genom de förändringar av föräldraförsäkringen, somriksdagen beslutat om, har också ett flertal förenklingar och bättresamordning erhållits i försäkringen. Den tredje frågan gäller om regeringen har prövat deekonomiska förutsättningarna för aff införa ett socialförsäkringstillägg ochvilka slutsatser man därvid dragit. Frågan om införandet av ett socialförsäkringstillägg haraktualiserats inte minst mot bakgrund av de växande kostnaderna försocialbidrag. Den ökning som skett har fill väsentliga delar berott påsituationen på arbetsmarknaden. Enligt regeringens mening bör dessa problem iförsta hand lösas genom en politik som ökar produktion och sysselsättning ochsom ger utrymme för höjda reallöner. Den förda ekonomiska polifiken har nuockså börjat ge sådana resultat. Även regeringens polifik för ökat stöd tillbarnfamiljerna bidrar till atf minska de problem som har aktualiserat frågan ominförandet av ett socialförsäkringsfillägg. Jag vill i sammanhanget ocksåpåminna om att skatteufjämningskommiffén enligt sina direktiv skall pröva omytterligare faktorer - såsom kostnader för invandring och arbetslöshet - börbeaktas i skatteufjämningssystemet, Till dessa faktorer hör även de ojämntfördelade socialbidragskostnaderna. Jag vill även understryka, att när uttalade sinpositiva syn på införandet av ett socialförsäkringstillägg, betonades också attdet pressade budgetläget talade emot en sådan reform. Regeringen borde dockforflöpande pröva de ekonomiska förutsättningarna för atf införa eftsocialförsäkringstillägg. Även om jag är positivt inställd fill eftsocialförsäkringstillägg, tvingas jag konstatera atf det, mot bakgrund av dekraffigt ökade kostnader för staten som ett socialförsäkringsfillägg skulleinnebära, i nuvarande ekonomiska läge inte finns utrymme för atf genomföra ensådan reform. Dénfemte och den sjätte frågan berör bostadsstödet. Hela denna fråga studeras förnärvarande av bostadskömmittén. Kommittén har inte, som Margö Ingvardssonsäger, fått några särskilda direktiv om atf inte studera frågan ompensionärernas bostadstillägg. Direktiven lägger inte några hinder i vägen förkommittén att göra det. Kommittén har dock valt att prioritera frågan ombostadsstödet till barnfamiljerna. Regeringen kommer att ta ställning till helafrågan om bostadsstödets utformning och administration när bostadskommittén haravlämnat sitt slutbetänkande. Densjunde frågan gäller socialförsäkringens framtida ADB-system, Hur detta system,som är avsett att införas , skall utformas utreds förnärvarande av i samråd med statskontoret. Vad det här handlarom är således utformningen av ett datasystem som skall införas vid en tidpunktsom ännu är ganska avlägsen och som sedan skall kunna utnyttjas därefter. Det är givetvis inte möjligt att redan nu lägga fast hur defsocialpolitiska bidragssystemet skall vara utformat ända fram mot sekelskiftet.Inriktningen på arbetet måste snarare vara aft skapa ett datasystem som är såflexibelt aft def är användbart även om olika förändringar av detsocialpolitiska bidragssystemet blir aktuella. Jag utgår från att det ärsjälvklart att förändringar kommer aft genomföras under fiden fram , men jag är infe nu beredd aft försöka konkret lägga fast vilka deblir. Den utredning som görs av är indelad i etapper.Efter varje sådan etapp redovisas resultatet till regeringen, som därefter tarställning till den fortsatta inriktningen. Därigenom kommer också tillräckliginformation att ges för atf datasystemet skall få en önskvärd utformning. Därmedhar jag, herr talman, svarat på sju frågor och ett tjugotal underfrågor. Omsamordningen av det socialpolitiska bidragssystemet 57 (vpk): Ettuppriktigt tack till socialministern för det utförliga svaret! Defhar nu gått tog ställning för en samordning i riktningmot en allmän socialförsäkring, grundad på den principmodell somsocialpolitiska samordningsutredningen föreslagit. Givetvis är jag medveten omatt är när def gäller en så total förändring av vårtsocialförsäkringssystem som detta innebär. Avsikten med denna interpellationär inte heller aft komma med anklagelser för att regeringen har handlat förlångsamt. Vad jag främst vill ha klarlagt genom mina frågor är på vilket sättoch med vilka tidsplaner regeringen arbetar för atf fullfölja riksdagsbeslutet.Framför allt vill jag ha en försäkran om aft regeringen fortfarande strävar motsocialpolitiska samordningsutredningens förslag. Riksdagenhar angett ett område som bör prioriteras inom samordningsarbetet, och det ärett enhetligare inkomstunderlag för olika bidragsformer, finns det sombekant 21 olika inkomstbegrepp. Ettså långt det är möjligt mera enhetligt inkomstbegrepp är nog en avförutsättningarna för aft systemet skall bli begripligare och överblickbart föralla berörda. Socialministern hänvisar i svaret fill två utredningar, som har i 9 protokoll 1984/85:146-147 Om samordningen av det socialpolitiska bidragssystemet uppdragatt bl, a, pröva vad man kan göra för att åstadkomma eft mera enhetligtinkomstbegrepp. När det gäller den först nämnda utredningen,pensionsberedningen, kan jag inte finna att dess översyn även skall gällainkomstbegreppet, I direktiven nämns bara frågan om samordning och förenklingenligt de rikflinjer som föreslogs av socialpolitiska samordningsutredningen, I direktiven för utredningen om sjukförsäkringens roll vidförebyggande åtgärder och rehabilitering, vilken utredning ännu inte ärtillsatt, finns det en klarare formulering. Det står att möjligheterna attinföra mera enhetliga ersättningsformer under hela rehabiHteringsperioden börundersökas. Om man nu kan tolka detta så, att båda dessa utredningar har iuppdrag att se över inkomstbegreppet inom sina specialområden är det givetvisbra, men frågan kvarstår om det inte också behövs en övergripande översyn inomhela socialförsäkringsområdet. Jag undrar om det finns en sådan övergripandeöversyn med i regeringens planering? I socialförsäkringsutskottets betänkande 1982/83:14, somantogs av , angavs att socialpolitiska samordningsutredningensprincipiella uppbyggnad av ett barnstöd borde eftersträvas och atfutredningens förslag borde kunna ligga till grund för det fortsatta arbetet.Vidare hänvisades till den familjeekonomiska beredningsgrupp som skulletillsättas. Den har man också hänvisat till i andra sammanhang som har berörtnärliggande områden. Efter riksdagsbehandlingen har regeringen såväl filisattsom avvecklat den familjeekonomiska beredningsgruppen. Men någraregeringsförslag om ett samlat barnstöd har alltså inte synts till. Resultatetav beredningsgruppens arbete blev, precis som socialministern redogjorde för,en välkommen höjning av olika bidrag till barnfamiljerna. Allt detta ärgivetvis mycket bra, och vpk stödde akfivt de här ökningarna, men hur deförbättrar samordningen inom systemet är svårt att se. Möjligtvis harjusteringen av olika åldersgränser med detta att göra, men det påverkar inteheller samordningen i stort. Det hade varit värdefullt om den familjepolitiska beredningsgruppenfått en möjlighet atf fortsätta sitt arbete, så att de kunnat göra en totalöversyn av stödet till familjerna. Jag undrar om regeringen har intentioner atti något annat sammanhang göra en sådan total översyn och om vi kan vänta ossett förslag om ett samlat barnstöd? Den förda ekonomiska politiken och det höjda stödet tillbarnfamiljerna bidrar enligt interpellationssvaret till aft minska de problemsom har aktualiserat frågan om införande av ett socialförsäkringstillägg. Omdetta skall tolkas som att kostnaderna för socialbidragen nu har minskat ochhåller på atf minska, tvivlar jag på att def är korrekt. Men det var inteheller ökningen av socialbidragen som var det främsta skälet till förslaget omSOFT, Skälet var att uppnå en förenkling och att befria frånadministrativt merarbete, så aft socialtjänstemännen inte skulle tvingas attanvända så stor del av sin arbetstid som de gör till atf undersökamänniskors behov av olika bidrag. De skulle med införandet av SOFT i ställetkunna använda sin arbetstid fill socialt behandlingsarbete och på så sätt kunnauppfylla mål. Enligt min mening har de här frågornafått en ökad aktualitet, inte en minskad. Jag är angelägen om att fåsocialministerns försäkran om att regeringen fortfarande anser att ettinförande av SOFT är Hka angeläget som när uttalade sin positiva syn,och aft regeringen även fortsättningsvis fortlöpande provar de ekonomiskaförutsättningarna för aft införa den här reformen. Min sista fråga i detta sammanhang rör bostadsstödet, Isammanfattningen i bostadskommitténs betänkande 84:34 anges att statsrådetGustafsson i tilläggsdirektiven har anfört atf han anser att bostadskömmitténbör befrias från den del av uppdraget som avser de äldres och handikappadesboendeförhållanden, I bostadskommitténs delbetänkande 2,84:36, angerbostadskommittén på s, 229 atf den inte avser att särskilt behandla de kommunalabostadstilläggen för folkpensionärer och de särskilda bostadstilläggen förhandikappade. Därmed kvarstår min fråga, om ett enhetligt bostadsstödinte längre är en strävan hos regeringen. Vad är anledningen till attbostadskömmittén fråntagits uppdraget aft studera pensionärernasbostadstillägg? Det framgår ju ganska klart att så är fallet. Avslutningsvis, herr talman! Socialförsäkringssystemet ärtill ganska stor del baserat på ADB-mtiner, som är knutna tillriksförsäkringsverkets centrala ADB-anläggning i , Den anläggningen ärgammal, och dessutom pågår en utredning om det framtida ADB-sysfemet försocialförsäkringen. skall det införas ett nytt sysfem, ochenligt socialministern måste inriktningen på arbetet vara att skapa eftdatasystem som är så flexibelt att det är användbart även om olika förändringarav det socialpoHtiska bidragssystemet blir aktuella. Tidpunkten för ett utbyte av ADB-sysfemet är avlägsen,säger socialministern. Men jag tycker inte att är så avlägset. Detär bara dit. Jag kan infe heller riktigt bedöma huruvida det är möjligtaft skapa ett så flexibelt system att def går att tillämpa om def sker en totalrevolution av socialförsäkringssystemet. Det finns också en viss risk att man -om man låser sig vid ett stort datasystem - låser fast en del av rutinerna fören . Därför är det viktigt aft regeringen presenterar en tidsplan ivad gäller genomförandet av de av antagna rikflinjerna beträffandesamordningen av def socialpolitiska bidragssystemet. Om åtgärder mot allvarliga olyckor vid militära övningar Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1984/85:557 om åtgärder mot allvarliga olyckor vid militäraövningar har- mot bakgrund av enallvarlig trafikolycka med värnplikfiga i - frågat mig dels vilkaslutsatser regeringen drar av denna olycka, dels vilka åtgärder regeringenavser vidta för att förhindra ett upprepande. Om åtgärder mot allvarliga olyckor vid militära övningar Jag vill inte kommentera den här åsyftadeolyckan. Denna olycka liksom andra olyckor av detta slag utreds av såvälpolismyndighet som ansvariga militära myndigheter. Generellt måste jag dessvärre konstatera att antalet trafikolyckor där värnpliktiga varit inblandadehar ökat. Såväl överbefälhavaren som chefen för armén ser överbestämmelserna i syfte att uppnå en förbättrad säkerhet. Detta arbete bedrivsi samråd med representanter för de värnpliktiga. Jag vill också nämna att har behandlatfrågan om en eventuell utredning av utbildning och skyddsbestämmelser inomförsvaret. har, med anledning av en motion av iGävle, uttalat atf resultatet av pågående revisionsarbete avseendesäkerhetsbestämmelserna bör avvaktas. har därför avslagit nämndamotion. För egen del vill jag på intet sätt förneka att jag känneroro inför utvecklingen. är jag förvissad om aft det arbete som nupågår skall kunna leda till minskade risker för olyckor och tillbud. Jag avseratt hålla orienterad om den fortsatta utvecklingen. 59ELVER (): Min fråga var föranledd av att det under densenaste tiden har inträffat flera allvarliga olyckor i samband med militäraövningar. En fruktansvärt tragisk olycka inträffade i vid defsenaste .