prot · G809101 · 1984-12-31 00:00:00 — Alltför många - inte minst unga människor- har fått sätta livet till eller har tillfogats ett livslångt lidande genomsådant missbruk. Vid studier som presenterades vid etttrafiksäkerhetssymposium i har framkommit att informationskampanjergenomförda av och kanaliserade genom ideella organisationer har särskilt godaförutsättningar att lyckas. Detta är för oss i inte något förvånansvärt.Den erfarenhet vi har av betydelsen av ideellt arbete har lärt oss att det ärviktigt att ta till vara de krafter och det engagemang som idealiteten frigör.Vi har inte råd att missa den tillgången. NTF:s uppgift som förmedlare av information och bidragtill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder inom olika organisationer ärbetydelsefull. Detta var en starkt bidragande orsak fill beslutet att överförahuvuddelen av medlen för den pläderande trafiksäkerhetsinformationen fråntrafiksäkerhetsverket till NTF. Det är därvid viktigt att dessa intentioner omkanalisering av medlen fill NTF:s medlemsorganisationer och andra frivilligaorgan vidmakthålls och efterlevs. Vi har därför från sida motionerat om attriksdagen skulle hos regeringen begära åtgärder för att NTF i störreutsträckning än nu skulle slussa sina medel fill de fristående frivilligaorganisationerna. Utskottet har uttalat sig så starkt i denna riktning att viinte har funnit anledning att göra någon reservation. Det är min förhoppningatt utskottets betänkande skall ha åsyftad verkan, och jag yrkar därför bifalltill hemställan i utskottets betänkande i sin helhet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3(särskilt reservationsanslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broarav betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 48 förreservation 1 av och . Mom. 5 (anslaget Byggande av statliga vägar) Först biträddes reservation 2 av m. fl. med85 röster mot 17 för reservation 3 av . 207 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 230 röster mot79 för reservation 2 av m.fl. Mom. 6 (fördelningen av det statliga vägbyggnadsanslagetpå riksvägar och länsvägar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (låne- eller leasingförfarande, m. m. i samband medvissa brobyggnader) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 141 förreservation 5 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. () anmälde atthon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Mom. 8 a (anslaget Bidrag till drift av kommunala vägaroch gator) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 6 av m. delsreservation 7 av och , delsreservation 8 av , dels reservation 9 av SvenHenricsson, bifölls med acklamation. Mom. 9 (anslaget Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator) Först biträddes reservation 10 av RolfClarkson m. fl. med 78 röster mot 16 för reservation 11 av SvenHenricsson. 209 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av RolfClarkson m. fl. - genom uppresning. Mom. 10a och b (anslaget Bidragtill drift av enskilda vägar m.m.) Först biträddes reservation 12 av RuneTorwald och - som ställdes mot reservation 13 avOlle - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 244 röster mot 52 för reservation12 av och . Mom. (vägutbyggnader i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 2206 avTommy m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 17 (planeringsordningen samtflerårs- och fördelningsplanerna) Först biträddes reservation 14 av RuneTorwald m. fl. - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall fill motion 623 av Bo Finnkvist ochGunnar - med acklamafion. Härefter bifölls utskottets hemställan med 239 röster mot 64 för reservation14 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 18 (upprustning av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avRune m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (åtgärder för återvinning av asfalt) Utskottets hemställan - som ställdes mot mofion 877 avPaul Lestander -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 14 Punkt 1 Mom. 1(anslag till : Trafik och administration) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 78 förreservationen av m.fl. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 6§ Företagshälsovård och arbetsanpassning Föredrogs socialutskottets betänkande 1984/85:13 omföretagshälsovård och arbetsanpassning (prop. 1984/85:89). 50INGEMAR (): Dagens debatt om företagshälsovård kan sägasvara finalen på en utdragen process av debatter och utredningar i denna fråga.För nio år sedan tillsattes utredningen om allmän företagshälsovård. Den drevsfram av en politisk önskan att påskynda utbyggnaden av en förebyggande företagshälsovårdoch att hitta de rätta formerna för den. som utredandet ochdebatten pågått har dess bättre utvecklingen inte stått stilla. Ofta har det -inom parentes sagt - hänt att fillsättandet av en utredning har fått deneffekten att utveckling och utbyggnad stannar upp. Men så inte på det härområdet. Snarare skulle man kunna säga, något tillspetsat, att utredandet harhaft svårt att hålla jämna steg med vad som har hänt på fältet. Därför står vi i en situafion där vi snarare kankonstatera att vi är inne på rätt väg än att behöva konstatera att tvingandeeller styrande åtgärder måste till för att påskynda eller styra in på andrabanor. Jag tycker att det är väsentligt att notera detta, därför att detbetyder att arbetsmarknadens parter har insett och inser värdet av en utbyggdföretagshälsovård. Lagstiftaren har inte behövt förelägga arbetsgivarna någotmed lagens hjälp eller locka med ständigt större anslag för att någontingskulle ske på det här området. Vi har därför en bred politisk enighet, och det gåratt mot bakgrund av denna enighet slå fast att frivillighetens väg är den vikan följa också i fortsättningen. Bara vpk håller fast vid att tvång ärnödvändigt. Vpk tilltror inte löntagarnas och arbetsgivarnas organisationerförmågan att bära den frihet och det ansvar som frivillighetens väg innebär.Den här breda polifiska enigheten är glädjande. Frivillighetslinjen skalluppfattas som en förtroendeförklaring från sida när det gällerparternas sätt att hantera dessa frågor, men också som en förpliktelse frånderas sida att fortsätta utbyggandet. För även om utbyggnaden av företagshälsovården har varitsnabb står alltjämt många utan tillgång fillföretagshälsovård - 1,6 miljoner arbetstagare närmare bestämt. Målsättningenbör vara att alla anställda och egenföretagare har tillgång fill företagshälsovård. I allt väsentligt är vi - alltså med undantag av vpk -överens om villkoren för etablering och drift av företagshälsovården. Den skallbygga på avtal mellan parterna. På några mindre punkter finns emellertidmeningsskiljak-tigheter. En sådan är det avsteg från frivilliglinjen somregeringen föreslår skall finnas i lagen för att man skall kunna föranstalta omföretagshälsovård, ifall arbetsförhållandena påkallar det. Det framgår avproposifionen att denna lagbestämmelse kan bli tillämplig där arbetsuppgifternaär förenade med så speciella påfrestningar och risker för de anställda, att detär nödvändigt med tillgång till företagshälsovård för att förebygga ohälsa.Denna lagbestämmelse skall ge yrkesinspekfionen rätt att förelägga arbetsgivareatt tillhandahålla företagshälsovård. Om frivilliglinjen skall förbli huvudlinjen, måste detklart framgå att det här handlar om just speciella undantagsfall. Så kanmöjligen också arbetsmarknadsministerns uttalanden i propositionen läsas, mendet framgår inte av själva lagtexten.Därför har jag yrkat att paragrafen borde ändras så att den bättreöverensstämmer med det syfte som föredragande statsrådet uttalar. Det faktumatt inte den socialdemokratiska majoriteten i utskottet har velat flytta instatsrådets ordval i paragrafen stärker mig i uppfattningen, attsocialdemokraterna här tänker sig ett mycket flitigare utnyttjande av dennaparagraf än vad jag tycker är förenligt med frivilliglinjen. Jag yrkar därför, frutalman, bifall till reservafion nr 7. Reservationnr 13, som också bär mitt namn, kommer andra av reservanterna att utvecklaargumenten för. Statsbidraghar länge utgått för företagshälsovården. Det är klart motiverat att så skerockså i fortsättningen. Företagshälsovården avlastar den skattefinansieradesjukvården främst genom att förhindra att ohälsa uppkommer eller förvärras.Förslaget till hur statsbidragen till verksamheten i fortsättningen skallberäknas är acceptabelt. Parterna har varit med om att utarbeta det. Dettahindrar inte att det ändå finns en och annan skönhetsfläck. Konstruktionen meden grundersättning, ett småföretagartillägg och ett nyanslutningsfillägg äronekligen en smula krånglig. Det är därför motiverat att efter någon tidutvärdera erfarenheterna och söka förenkla beräkningsgrunderna. Ocksåbestämmelsen om att endast anställda som arbetar mer än 15 fimmar per veckaskall räknas in i underlaget för statsbidrag inger betänkligheter. Utskottethar med anledning av min motion på den punkten understrukit, att detta inteinnebär att anställda som jobbar ställs utanför. Det bör vara ettansvar för såväl arbetsgivare som fack och yrkesinspektion att förvissa sig omatt information når de korttidsanställda om att också deras rätt att få del avföretagshälsovården finns. Jag yrkar bifall fill reservafionerna 7 och 13, i övrigt bifall tillutskottets hemställan. 51 (): Den första överenskommelsen om företagshälsovård kom till stånd mellanSAF och LO . Arbetsmiljöavtal och överenskommelser om företagshälsovårdhar därefter slutits inom samtliga sektorer av arbetsmarknaden. Samhället hargenom lagstiftning angett de yttre ramarna för företagshälsovården.Arbetsmarknadens parter har inom dessa ramar gemensamt kunnat utformaverksamheten på det sätt som bäst passar resp. bransch. Enligt avtalen harföretagshälsovården kunnat organiseras på olika sätt med hänsyn till företagensförutsättningar. Företagshälsovårdenfinns oftast inbyggd för de egna anställda i större företag, landsting,kommuner och statliga verk. Små och medelstora företag har slutit sig sammanoch bildat företagshälsocentraler. Branschhälsovård förekommer på flera hållmen är ofta begränsad till en eller ett par regioner eller orter. Mångalandsting är engagerade för att hjälpa små företag att få tillgång tillföretagshälsovård. Företagshälsovården har byggts ut kraffigt, och 1983 var ca60% av de yrkesverksamma anslutna. Det finns god anledning att förutsättaatt denna posifiva utveckling skall fortsätta. Vi moderater vill därför varnaför förändringar som kan hindra denna positiva utveckling. Vi är i stort sett eniga inom utskottet omföretagshälsovårdens utformning. Men, fru talman, utskottets moderata ledamöterhar ändå till socialutskottets betänkande om företagshälsovård ocharbetsanpassning avgivit fem reservafioner rörande andelen sjukvård inomföretagshälsovården och ersättning härför, sammansättningen avyrkesinspekfionsnämnderna, prövningen av ersättningsvillkoren samt beträffandetillämpningsföreskrifterna. Vi har också fillsammans med centerledamöternareserverat oss mot propositionen när det gäller ändring av 3 kap. 2 §arbetsmiljölagen. Dessutom har det fogats en gemensam borgerlig reservationtill betänkandet, där vi begär att det som utskottet har uttalat beträffandepafientavgift vid remiss till hemlandsfing skall ges regeringen till känna. Jag skall kortfattat beröra reservationerna. I reservation 1 anser vi moderater att det är angelägetatt sjukvård även i fortsättningen ges tillräckligt utrymme iföretagshälsovården. Det finns, som påpekas i vår mofion, ett klart sambandmellan å ena sidan sjukvård och å andra sidan förebyggande vård ochrehabilitering. Vi anser alltså att andelen sjukvård inom företagshälsovårdenbör vara större än vad som förutsätts i proposifionen. Risken är attsvårigheter uppstår då det gäller att behålla den personal man har inomföretagshälsovården och att det också uppstår rekryteringssvårigheter omandelen sjukvård minskar. Dessa farhågor bekräftas också ute på fältet då vivarit i kontakt med personal verksam inom företagshälsovården. 1 reservafion 4 anser vi att det som föreslås ipropositionen om utvidgning av yrkesinspekfionsnämnderna med en representantfrån landsfinget skulle medföra att den offentliga sektorn ges en alltför stortyngd i nämnden. Nämnden kommer, såsom påpekas i vår motion 273 yrkande 3, äveni fortsättningen att domineras av andra frågor än företagshälsovård. Vi moderater anser att det som hitfills ärtillräckligt för nämnden att till sig kunna adjungera en landsfingsledamot närföretagshälsovårdsfrågor avhandlas. Det kan inte vara rikfigt att, som detstår i proposifionen, tre av fem ledamöter på arbetsgivarsidan skallrepresenteras av den offentliga sektorn. I reservation 6 tar vi upp frågan om ingripande med stödav lag i särskilda fall. Vi moderater delar den uppfattning som framförs i centermotion 272,att det behövs stora utbildningsinsatser för att bygga ut företagshälsovårdenoch att de resurser som finns inte kommer att räcka till för att enföreläggande och tvingande lag skall ha effekt. Vi reserverar oss alltså motpropositionen när det gäller ändring av arbetsmiljölagen på ifrågavarande punkt- det gäller 3 kap. 2§. I mofionen föreslås att man i stället under enfemårsperiod bör pröva och sedan utvärdera en frivillig utbyggnad för attdärefter eventuellt återkomma med förslag fill ändring av arbetsmiljölagen. Ireservation 10, som behandlar tillämpningsföreskrifter för ersättningsvillkoren,anser vi moderater att en ordning som innebär att arbetarskydds- Företagshälso vård och arbetsanpassning styrelsenutarbetar tillämpningsföreskrifter för ersättningsvillkoren, riskerar att hämmaverksamheten. Vi föreslår därför att utskottet avvisar propositionens förslagi denna del och tillstyrker motion 273 yrkande 5. Nästa reservation gäller yrkesinspektionens prövning. Vimoderater anser där att den i proposifionen föreslagna prövningen avyrkesinspektionsnämnderna innebär en onödig byråkrati. bör därföravslå proposifionens förslag på denna punkt och bifalla motionen. I reservation 12 tar vi moderater upp frågan omkompletterande ersättning för sjukvårdsinsatser. I vår motion har vi uttalatatt den sjukvårdande delen av företagshälsovården bör ges större utrymme än vadsom föreslås i proposifionen. I konsekvens härmed anser vi att ersättningen fördirekta sjukvårdsinsatser bör kunna utgå ur sjukförsäkringen. Det i propositionenföreslagna ersättningssystemet riskerar nämligen att få en styrande effekt tillmen för den sjukvårdande verksamheten. bör därför uttala attersättningssystemet skall kompletteras i enlighet med vad vi har föreslagit ivår motion. Den sista reservationen behandlar remiss tillhemlandsting. Vi delar uppfattningen i centermotionen om önskvärdheten av attfå till stånd en likformig behandling av patienter som inte är bosatta inom detlandsting där företagshälsovårdsmottagningen är belägen. Patientavgift börenligt vår uppfattning inte tas ut i de fall någon av sin företagsläkareremitterats till sitt hemlandsting. Detta bör gälla generellt. Regeringen börpröva behovet av kompletterande bestämmelser eller andra åtgärder på dennapunkt. Detta bör med anledning av mofion 272 ges regeringen till känna. Jag yrkar bifall till samfliga dereservationer fill detta betänkande där moderata namn förekommer. 52RUNE (): representanter i utskottet står såsomundertecknare av två reservationer, nämligen reservationerna 6 och 13. har tidigare kommenterat samtliga reservationer. Därför finns detingen anledning för mig att upprepa vad han har sagt. Dessa två reservationerär föranledda av den centermotion som vi har väckt med anledning avpropositionen. Jag vill understryka vad som sägs i reservation 6 och vadsom här framhöll. Skall denna utbyggnad av företagshälsovårdenfungera, vilket jag hoppas att den kommer att göra, fordras det också att vifår tillräckligt med väl utbildad personal, som skall följa upp verksamheten.Vi ställer oss litet frågande till detta. Därför vill vi pröva en frivilligutbyggnad, innan vi fastställer en lagändring. I reservation 13 är utskottsmajoriteten och reservanternaöverens. Vi anser det vara följdriktigt att ge regeringen till känna denna våruppfattning, eftersom motionerna och reservationen är en fråga som inte ärbehandlad i proposifionen. Vi menar alltså att här bör göras etttillkännagivande, och detta föreslås i reservationen. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservationerna 6 och 13. 53 (vpk): Vpk har under en mängd år föreslagit att verkligen skallbesluta om den företagshälsovård och de rehabiliteringsmöjligheter som skallfinnas och att de skall vara obligatoriska. Regeringens proposifion 89 innebärvissa förbättringar gentemot nuläget, men där föreslås ej en obligatoriskföretagshälsovård för alla, utan man har gjort en kompromiss som innebär attmyndigheten i vissa, grava fall kan förelägga om företagshälsovård. Vihar anledning att - som vi har gjort i vår motion - upprepa vår grundläggandekritik av den socialdemokratiska regeringspolitiken, som visar en klockartro påsamarbete mellan arbete och kapital, dvs. vad man kallar arbetsmarknadensparter. Detta präglar den här propositionen liksom de flesta av regeringensarbetsmiljödokument, och det illustreras väl också av att de borgerligapartierna i princip inte har något emot regeringens förslag utan bara vill hadetaljförändringar. Visserligenkan det i några fall finnas samstämmiga intressen hos kapitalägare och dearbetande när det gäller arbetsmiljöfrågorna i deras helhet. Arbetarna vill juha en god arbetsmiljö, en stimulerande arbetsplats att vara pä. Kapitalägarnavill ha en större produktion och en högre vinst, och då är det bra om deanställda åtminstone är friska så att man inte behöver satsa så mycket på attinskola nya människor, I vissa fall, t, ex, i en högkonjunktur, kan alltså engod arbetsmiljö vara ett sammanfallande intresse, Iallmänhet är emellertid motsatsen fallet. Miljöinvesteringar stoppas därför attde är för dyra för företagen och kapitalägarna. Det primära för dem är allfidvinsten, och det intresset kommer naturligtvis i konflikt med dehälsobefrämjande åtgärder som behövs på arbetsplatserna . Dettaborde vara mycket välkänt för den socialdemokratiska regeringen, eftersom såmånga arbetare har berättat om hur de har fått sin hälsa försämrad, hur de harblivit sönderslitna i olycksfall, hur de har hamnat i förfidspension och t, o.m, i arbetslöshet. Vi kan också läsa om dem som har avlidit av sitt arbete. Företagshälsovårdenär alltså en vikfig del av arbetarskyddet i ett företag och i samhället. Denhar också flyttat fram sina positioner, bl, a, genom den fackliga kampen.Företagshälsovården, väl utnyttjad, kompletterar på ett utmärkt sättarbetsmiljöarbetet ute på våra arbetsplatser. Men det återstår mycket på ettflertal arbetsplatser - framför allt små arbetsplatser - för att de skall få enfullgod företagshälsovård. Tillgång till medicinsk och teknisk experthjälp iskyddsarbetet är naturligtvis en rättighet som borde finnas på allaarbetsplatser. Det är därför vi har yrkat på en obligatorisk företagshälsovårdi reservation 6, Härsäger utskottets ordförande att vpk har en tvångsinställning. Ja, vi anser atti ett klassamhälle av den karaktär som förespråkar måstekapitalägarna tvingas till att vidta åtgärder. Däremot anser vi inte att deskall ha friheten att slita ut människor hur som helst, LO:s ocharbetarskyddsstyrelsens representanter i företagshälsovårdsut- redningenkrävde att det skulle inrättas en obligatorisk företagshälsovård, medanmajoriteten i utredningen, som var borgerligt dominerad, ville ha en annanutformning. Det är som jag ser det obegripligt att dagens socialdemokratiskaregering - socialdemokraterna är ju ett arbetarrörelseparti - i huvudsak anslutersig fill den borgerliga ståndpunkten i den här frågan. Moderaternaå sin sida vill ha en total frihet. Parterna skall klara det här själva, ochden starka parten är ju kapitalet. Man kan väl säga att vill ha enföretagshälsovård för några, som har möjlighet att teckna avtal om den, Ireservation 10 vill dessutom, som jag ser det, ha mer sjukvård påbekostnad av den förebyggande företagshälsovården, vilket är en mycketavancerad ståndpunkt, om man ser till arbetarskyddet i dess helhet. Sjukvårdenborde ju av landstingen. Vi tycker att samordning mellan landsfingen ochföretagshälsovården borde vara en självklarhet. Enligtpropositionen läggs väldigt stora uppgifter på myndigheterna att i vissa fallföranstalta om företagshälsovård. Vi anser nu liksom fidigare attarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionsnämnderna borde vara sammansattamed en kvalificerad arbetarmajoritet, vilket borde till viss del garantera enbra arbetsmiljö här i landet. Vpkär positivt fill det bidragssystem som föreslås. Det skall bekostas avprodukfionen, och vi får väl utvärdera vad som händer. Fråganom företagshälsovård som medicinsk specialitet är föremål för översyn hossocialstyrelsen. Vi befarar, som vi säger i vår mofion, att det kan omintetgöraatt företagshälsovården blir en egen specialitet. Vi menar att det är oerhörtviktigt att denna specialitet inrättas, för att man skall kunna åtgärda defaror som finns i arbetsmiljön. Kunskap på.detta område måste tillföras desvenska högskolorna och universiteten. Imånga fall ser läkarna ett arbete inom företagshälsovården som en reträttplats.Det är fortfarande ett privatiserat område inom vissa sektorer. Därför måstedetta arbete ges en helt annan status än det har , och det föreslårvi i reservation 9. avtal som gäller på arbetsmarknaden skall skyddskommittéerna vara de somsköter om företagshälsovården. De anställdas representanter har majoritet iskyddskommittéerna, och det låter bra, men vi som har upplevt detta i praktikenvet hur det är t. ex. inom industrin. Där finns ju flera fackföreningar, och endel av dem har sin lojalitet väldigt nära företaget. Så majoriteten kan i mångaavgörande ideologiska frågor ligga på en helt annan sida än hos de anställda.Det gäller bl.a. sådana frågor som att rekrytera läkare och annan personal tillföretagshälsovården. Vivet att företagsläkare domineras av företagens personalorganisation och i vissafall kan ha förmåner som man inte borde ha om man skall tjäna de arbetandesbästa. Man får på det sättet en lojalitet åt fel håll. Vi menar därför attläkarna skall vara anställda av landstingen, men skyddskommittén skallnaturligtvis ha kontroll över vilka som anställs, inte företaget. Detta har viuttryckt i reservationerna 2 och 3 fill detta betänkande. När vi talar omföretagshälsovård är det naturligtvis oerhört vikfigt att framhållaatt det här inte får bli ett område för privatisering enligt den utveckling somsker i dagens samhälle, så att t. ex. läkarna inom företagshälsovården kanfölja den ideologiska strömningen i dagens samhälle och uttrycka sig inom sitteget lilla revir i stället för att helt företräda de arbetandes intressen. Föratt kunna göra detta måste man nämligen anställas av . Med detta,fru talman, yrkar jag bifall fill samtliga vpk-reservafioner. 54 (): I nu föreliggande betänkande frånsocialutskottet behandlas propositionen om arbetsmiljö, företagshälsovård ocharbetsanpassning. Man kan verkligen säga att den här propositionen ärefterlängtad. Jag kan hålla med utskottets ordförande om att det har tagit långtid innan vi har fått fram den. Under alla de sex borgerliga åren gjordesingenting för att förbättra situationen. Snarare var det så att arbetet dåinriktades på att nedmsta såväl på arbetsmiljöområdet som inomföretagshälsovården. Den proposition vi nu har att behandla har tagits emotmycket positivt ute i landet, både av dem som arbetar med arbetsmiljö påarbetsplatserna och av dem som jobbar inom företagshälsovården. Man tycker detär en bra proposition med bra förslag. Denna uppfattning delar utskottet.