prot · G80947 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:47 Om räddningstjänsten i anslutning till flygplats 1 §Justerades protokollet för . 2 §Svar på fråga 1984/85:221 om räddningstjänsten i anslutning till Arlandaflygplats har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att den kapacitet pä flygräddningstjänsten skall uppnåssom enligt en överenskommelse mellan kommun och luftfartsverket från1974 ansågs nödvändig, nämner i sin fråga att kommunen uppfylltöverenskommelsen genom att anlägga vägar. För luftfartsverket återstår attbygga ett antal helikopterlandningsplatser. Vidare uppger att detendast skulle finnas en terrängvagn vid flygplatsen om armén tar tillbaka sinatvå som f, n, hyrs av luftfartsverket. Enligt uppgift från luftfartsverket eftersträvas attbibehålla antalet terrängvagnar på . Flygplatsledningen kommer ocksåinom kort att fatta beslut om placering av helikopterlandningsplatser. 2 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Det vore mycket bra om avtalet mellan luftfartsverket ochSigtuna kommun nu äntligen kunde fullföljas. på Arianda ochdess effektivitet har tidigare diskuterats här i - som intensivastefter den s.k. 1971, då det tog sä att hitta detstörtade planet och dess besättning. Planet hade ju som bekant, och som turvar, inga passagerare. stora flygplats förlades tilldå rena ödemarken, bl. a. för att inte krifik beträffande buller skulle uppstå.En nackdel med detta var naturligtvis att det stora skogsområde som omgav flygplatsenvar synnerligen svårfillgängligt. För attgöra räddningstjänsten funktionsduglig, som Om räddningstjänsten i anslutning till flygplats bevisadeatt den inte var, slöts den överenskommelse mellan luftfartsverket och Sigtunakommun som jag åberopat i min fråga. Överenskommelsen träffades, som ocksånämns i kommunikationsministerns svar, och var ett resultat av enutredning om räddningstjänstens behov. Ett sätt att lösa problemen med räddningsarbete iskogsterräng var dels att anlägga ett vägsystem, vilket kommun fickansvaret för, dels att anlägga helikopterlandningsplatser, vilketluftfartsverket fick ansvaret för samt att anskaffa terrängfordon - man skulleha tre var. har fullgjort sin del av överenskommelsen, men det harluftfartsverket ännu inte gjort. Den organisation som bedömdes vara en förutsättning föratt räddningstjänsten skulle fungera måste genomföras, och jag är därför gladför svaret. För dagen är situationen den att armén vill ha tillbaka tvåterrängtransportfordon som utlånats till luftfartsverket, och då har juluftfartsverket, som jag sade, bara ett kvar. Risksituationen kan bedömas som större än 1971 och1974, eftersom flygintensiteten ökat sä starkt på . En flygolycka ianslutning till flygplatsen skulle med dagens stora flygplan dessutom krävastörre transportkapacitet än vad man beräknade då resursutredningen gjordes.Brandkåren på har inte fått förstärkta resurser, och förMärstabrandkåren gäller fortfarande att utryckningsfordonen fär ta den längaomvägen omkring i stället för att direkt och snabbare köra via denviadukt som skulle göra det möjligt att utan avsevärd försening ta sig överjärnvägen. behöver man dessutom bandfordon. Erfarenheterna visar attde behövs för att efterforskningen skall kunna genomföras inom rimlig tid. Detär en tillkommande uppgift. Eftersom räddningstjänsten pä konstaterats varaotillräcklig och eftersom en utredning fastslagit en miniminivå, vill jag frågaom kommunikationsministern är beredd att bevaka och i t. ex. anslagsgivningprioritera fullföljandet av planerna för räddningstjänsten på . Bevakningen av anslagsnivåerna sköts av luftfartsverket, och jag ärhelt övertygad om att luftfartsverket även fortsättningsvis kommer att 4 (): Det är fråga om vår största flygplats, enstatlig flygplats, och det är viktigt att kommunikationsministern följer vadsom händer där ute. Det är mycket positivt att flygplatsledningen nu säger sigvara beredd att fullfölja planerna, men man måste se på den långa historien närdet gäller den här överenskommelsen. Det började med 1971.Överenskommelsen kom till 1974. Jag har här en stor bunt sammanträdesprotokollsom egentligen bara innehåller uppföljningar av, och förnyade samtal om,överenskommelsen. Ändå har det inte lett till att överenskommelsen fullföljts. Jag är fortfarande bekymrad och litet orolig, men jaghoppas att den nya flygplatsledningen nu kommer att ta tag i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1984/85:250 om fortsatt persontrafik påjärnvägssträckan har frågat mig om regeringenär beredd att medverka till fortsatt persontrafik på sträckanKristinehamn-Lesjöfors och därigenom också stärka en fortsatt turistsatsning påinlandsbanan. Beredningen av frågan om den framtida persontrafiken pä järnvägslinjenLesjöfors-Kristinehamn befinner sig i slutskedet. Regeringens beslut kanförväntas . För dagen kan jag säga att delfrågan om turistsatsningeningår i värt beslutsunderlag. 6 (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Frågan om och dess södra del är ingettransporttekniskt spörsmål. reste, om jag inte minns fel, ca 8000 personer med pä semester. Det gav dryga 80 000 gästnätter -litet olika fördelat på orterna, men t. ex. drygt 3 000 gästnätter iKristinehamn. Experter vet att effekter av marknadsföringsåtgärder slårut till fullo först pä det tredje året. Det finns de som anser att 8 000resenärer år ett kan ge 16 000 resenärer år tvä och över 20 000 resenärer ärtre. Detta kan man naturligtvis inte veta i förväg, men facit från första åretär mycket bra. Det är så bra att jag anser det helt naturiigt och oerhörtviktigt att det vägs in vid bedömningen av södra delen av . Jagnoterar det som posifivt att kommunikationsministern ocksä är beredd att göradetta. Jag anser att årets lysande resultat säger oss att södradel måste bevaras. Jag har flera skäl till mitt ställningstagande i den härfrågan, och jag vet aft många delar min uppfattning. satsas åtskilliga välbehövliga miljoner isysselsättningsskapande åtgärder i glesbygd och på småorter. När det gällerinlandsbanan handlar det om att ta vara på en resurs som redan finns ochvidareutveckla den. Att hålla i gång persontrafiken på den södra bandelenkostar mycket litet med tanke på ringarna på vattnet. Fler resenärer ger bättretidtabeller. med sina goda förbindelser med ,, , och därmed också med utlandet är bra som basort förinlandsbaneresandet. Detta förhållande är så bra att det inte får opererasbort. I sitt svar säger kommunikationsministern att det inomkort skall fattas ett beslut i den här frågan. Det är viktigt att detta beslutkommer oerhört fort. Jag skullevilja veta, kommunikafionsministern, inom vilken tidsram vi har Om fortsatt persontrafik på järn vägs -sträckan Om upprätthållandet av SAS tidtabeller attförvänta ett sådant beslut. Här görs alltså stora satsningar. Det producerasfilmer som kommer att visas i , , och , och detgörs radioprogram om som skall sändas i . Det finns ettstort intresse för en vidare satsning inte bara på sommarturismen utan även påvinterturismen. Inom vilken tidsram kan vi vänta oss beslut, så att vi kanfortsätta vårt arbete när det gäller turismen i , som ger jobb? Jagskulle vilja ha ett reellt svar på den frågan. 7Kommunikationsminister : Herr talman! Regeringens beslut kommer medstor sannolikhet att fattas . Överläggningen var härmed avslutad, 4 § Svar på fråga 1984/85:257 om upprätthållandet av SAStidtabeller har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta när det gäller upprätthållandet av SAS tidtabeller påett för passagerarna tillfredsställande sätt, nämner att vissa flygturer varit inställdaoch att en av morgonturerna på linjen dragits in trots godbeläggning. Med anledning av fråga har jag inhämtatföljande uppgifter från SAS, Tidtabellen på linjen har ändrats, menantalet förbindelser är oförändrat, Samfidigt har kapaciteten ökats genom attstörre flygplan satts in på en morgonflygning. Tekniska fel, och en arbetskonfliktutanför , har tvingat SAS att ställa in enstaka flygningar, SAS uppgervidare att man på fredagseftermiddagar har problem med punktligheten på linjenStockholm-Luleå, Den kraftiga resandeökningen i svenskt inrikesflyg har bl,a, SAS i första hand klarat genom att merutnyttja befintliga resurser. Dettagör systemet känsligt för störningar. Nya plan har emellertidbeställts. Eftersom inrikesflyget sedan bara ökat närmastdramatiskt är det förståeligt att det kan inträffa vissa störningar, SAS harför sin del förklarat att man arbetar intensivt med att eliminera problemen. Talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 5 § Svar på fråga1984/85:225 om placeringen av cisterner för förvaring av flygfotogen på Arlandaflygplats har frågat mig om jag är beredd att informera mig omsituationen när det gäller förvaring av flygfotogen pä och ianslutning till eventuella förändringar på medverka till en flyttningav cisternerna för förvaring av flygfotogen, GörelBohlin anser att cisternerna har fått en högst olycklig placering inne påterminalområdet. SomGörel nämner i sin fråga pågår ett arbete med ny dispositions-plan förArlanda, I detta sammanhang kommer också, enligt uppgift från luftfartsverket,cisternfrågan att behandlas. Omplaceringenav cisterner för förvaring av flygfotogen på flygplats 10 (); Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Ja,jag tycker att cisternerna har fått en olycklig placering. Det är för migobegripligt att drivmedelsdepän har kunnat uppföras på just den plats där den finns. Visserligen lär man hålla det stipulerade avståndet till byggnaderna- 25 m - men mer är det inte, Vilka byggnader som rimligen kan få finnas på sänära håll står inte i reglerna, men omdömet borde ha sagt dåvarandebeslutsfattare att en placering så nära trafikledningsbyggnaden inte varlämplig. Som brandchefen m, fl, har påpekat är depån omgiven av byggnader ochverksamheter på tre håll, och på den fjärde sidan ligger en landningsbana. Dethör fill bilden att en av de byggnader som ligger på nära håll är flygplatsensbrandstafion. Utryckning för att bekämpa en eld vid depån måste ske mellandepån och trafikledningsbyggnaden, och en sådan utryckning kan vara heltomöjlig att genomföra. Närde två ursprungliga cisternerna på vardera kom till var inte så utbyggt som , och i trafikledningsbyggnaden hade maninte heller så avancerade datorer och annan elektronisk utrustning som nu.Detta kan möjligen vara en ursäkt. Men finns sex cisterner med en sammanlagdmängd bränsle om . Jaghar varit i kontakt med en forskare, en teknologie doktor med många årserfarenhet dels av forskning vid FOA, dels från verksamhet vid statensprovningsanstalt och . Jag har fått uppgiften attbränslet, flygbränsle Jet A1, är brandfarligt enligt klass 2 B. Vidare har jagbeträffande hälsovådligheten fått veta att produkten avger hälsovådliga ångorsom irriterar ögon och slemhinnor och som verkar avfettande på huden, vilketkan ge upphov fill sprickor och eksem. Lungorna tar säkert också skada. Beträffandebrand- och explosionsrisk har uppgivits att produkten är lättantändlig vid entemperatur som översfiger . Vidare finns det risk för elektrostatiskuppladdning, dvs. Om temperaturen sfiger fill något över 40°och det uppstår en läcka, då behövs det alltså inte mycket förrän fotogenenbrinner. Omplaceringen av cisterner för förvaring av flygfotogenpå flygplats Min sagesman menade att depån troligen var lätt attsabotera, om någon ville det. Han uppgav, att om en olycka - en explosion elleren brand -inträffade, skulle brinnande bensin strömma ut över stora delar avflygplatsen, där som bekant 7 000 personer har sin arbetsplats.Rökutvecklingen skulle därvid bli omfattande och av den arten att känsligadatorer och andra instrument i flygledningsbyggnaden slogs ut. Flygplatsenskulle med andra ord inte kunna fungera. De som befinner sig uppe i flygledartornethar inte en chans, bl. a. på grund av hettan, avståndet till marken, obrukbarahissar och giftig rökutveckling. Kommunikationsministern hette inte när denhär depån kom till, så jag anklagar inte den nuvarande kommunikationsministern.Men om något skulle hända, gjordes säkert kommunikationsministern ansvarig. Jag är rädd för att en olycka kan inträffa, och jag villförsäkra mig om att kommunikationsministern i samband med arbetet med den nyadispositionsplanen följer frågan, så att depån verkligen flyttas och så attden inte fär en placering som skulle kunna leda till katastrof. Ett alternativ är att införa ett annat system förfotogentransporterna, varvid man skulle slippa alla dessa tankbilar - f. n. 36stycken per dag som kör in på området. Är kommunikationsministern beredd attmedverka till att man positivt prövar det pipelinesystem som lär diskuterasmellan flygplatsledningen och olika intressenter och som skulle kunna varabåde miljövänligare och mindre riskfyllt? 11 Kommunikafionsminister : Herr talman!Luftfartsverket uppger att det arbete jag talade om i mitt svar skall varafärdigt i mitten av 1985. Att man inom luftfartsverket nu tar upp den härfrågan ser jag som ett uttryck för att man verkligen eftersträvar en meralämplig placering av cisternerna, även om den nuvarande placeringen, GörelBohlin i inte strider mot gällande säkerhetsföreskrifter. Huruvida man skall välja ett annat system förtransporterna tror jag att de som har det direkta ansvaret och som är insatta ifrågorna är bättre skickade att avgöra än jag. 12 (): Jag tvivlar på att man vid placeringen av dehär cisternerna vägde in alla de faktorer som man borde ha tagit hänsyn tillför att kunna bedöma riskerna. Jag tror att det pipelinesystem jag nämnde är både säkrareoch miljövänligare. Mot den bakgrunden borde man pröva det alternativet, ävenom det kanske är något dyrare än att flytta cisternerna. Det här är en miljöfråga ocksä på annat sätt. är det36 tankbilar som kör in på området och fyller cisternerna. Man räknarmed att det blir 53 bilar per dag och 2020. Det betyder 4-5 bilarper timme. Så många tankfordon utgör ett riskmoment. Det blir slitage pä vägaroch på området i övrigt. Varje tankning innebär dessutom ett riskmoment,eftersom det dä kan bli läckage och spill. Jag är medveten om att situationen var något annorlundanär cisternerna kom till. Arlandaområdet var ganska spatiöst planerat, ocheftersom den utrustning som då fanns i trafikledningsbyggnaden inte var såavancerad vågade man kanske ta de här riskerna. vet man mera. Det harhänt en rad olyckor världen över, och man vet att en olycka kan bli mycket meromfattande än man tidigare kunnat föreställa sig och att riskerna är mycketstörre. Jag tycker att det dessutom är orättvist och fel att engrupp arbetstagare skall utsättas för den oerhört otrevliga arbetsmiljö som detinnebär att både få titta pä "krutdunkarna" utanför fönstren och atttvingas känna denna stank. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på frågorna 1984/85:262 och 270 om SJ:s traflkindragningar Med hänvisning till SJ:s planer förtågtrafiken i har jag fått en fråga från dels vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att hindra försämringar av despårbundna kommunikationerna, dels om jag vill medverka till attäven den totala kostnaden för samhället och enskilda vägs in i de kalkyler somligger bakom SJ:s trafikindragningar. Eftersom och tar upp ihuvudsak samma sak, nämligen SJ;s trafikplaner , har jag valt attbesvara frågorna . Jag vill först klargöra de regler som gäller. Enligt deramar som dragit upp är det SJ självt som fattar beslut itidtabellsfrågor. Tidtabellsfrågor är således inga frågor som kammaren har attta ställning till. Självfallet strävar SJ efter att göra sådana förändringar itrafiken som är så bra som möjligt. Därmed ökar tågresandet och SJ fär ettbättre resultat. För tågtrafiken på det trafiksvaga bannätet som tillhörriksnätet är det regeringen som fastställer ramar för antalet interregionalatåg. Denna ordning har fastlagts av . På t. ex. sträckan ,som båda frågeställarna tar upp, har antalet interregionala tåg bestämts till13, För övrig trafik, som är av lokal och regional karaktär, harlänshuvudmannen ansvaret. Länshuvudmannen har bedömt att denna trafik kanklaras lämpligare med buss, vilket innebär att 5 lokala tåg kan dras in fr, o,m. , Någon försämring är det alltså inte fråga om, utan områdetblir väl fillgodosett med bussförbindelser. På flera håll i landet har vidarelänshuvudmännen träffat avtal med SJ om förbättrad trafik som t, ex, flerförbindelser, ytterligare tåguppehäll eller att bussbiljetter gäller även påtåg. Därför är mitt svar på fråga att jag bedömeratt nuvarande regler ger SJ goda möjligheter att utveckla tågtrafiken efter debehov som finns i samhället. vill jag gärna förklaraatt jag tycker det är angeläget att tågtrafiken främjas även i ,Härigenom kan göras "rundare" och vi kan fä fler resenäreratt ta tåget. Förslag angående järnvägens fortsatta utveckling avser jag attredovisa i regeringens aviserade proposition till i vår omjärnvägspolitiken, 14 (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Det kommer väl inte som någon större överraskning, om jag sägeratt jag givetvis inte är nöjd med svaret. Det finns en principiell frågeställning i dettasammanhang, och jag ställer mig undrande till utvecklingen. Var kommer det attsluta, om man i ett sammantaget kommunikationssystem rycker loss vissa delareller, som i det aktuella fallet, vissa turer och säger att dessa bandelareller turer är regionala angelägenheter- något som de människor som bor iifrågavarande områden själva får betala via landstingsskatten? Jag tycker attdet är en utveckling mot en mycket osolidarisk transportförsörjning. Det är deglest befolkade och trafiksvaga delarna i landet som drabbas. Kommunikationsministern säger i svaret atttidtabellsfrågor inte är någonting för kammaren att ta upp, och det kan jag välhälla med om. Men på följande rad i svaret står det att SJ strävar efter attgöra så bra förändringar i trafiken som möjligt. Jag vill dock påstå att detinte överensstämmer med verkligheten. Det är ju bara att läsatidningsrubrikerna. Därav framgår t. ex. följande. Frän kommuns sida sägerman att det är oacceptabelt att SJ drar in fem turer. Vidare säger politikernai i angående indragningen av sovvagnsförbindelsenUmeå-Östersund: Det här är orimligt, SJ! tillhör Umeåregionen när detgäller sjukvården, och skall, som sagt, sovvagnsförbindelsen Umeå-Östersundupphöra. I detta sammanhang kan ocksä nämnas följande då det gällerde fem turerna mellan och . Bussar skall alltså sättas in i dentrafiken. Men står en motorvagn stilla i - förare finns - somskulle kunna köra den turen. Den möjligheten utnyttjas alltså icke, utan istället sätter man in en buss. Eftersom man försämrar inlandsbornas möjligheteratt resa till , kan det här innebära att underlaget för bandelenHällnäs-Storuman rycks undan. Man minskar således ytterligare resandeströmmenpå denna linje. I en förlängning skulle det kunna innebära att den bandelenläggs ned. Det synes vara en nästan medveten politik att försämra i stället föratt försöka vidmakthålla den spårbundna trafiken. 15TORE (); Även jag vill tacka kommunikationsministern för svaret. Att två frågor framställts i detta ärende visar att dethär är en mycket angelägen sak för bygderna i fråga. Jag kan försäkrakommunikationsministern och kammarens ledamöter att om det är sä - som detstår i svaret - att det är länshuvudmannen som ligger bakom förändringen, harifrågavarande länshuvudman ingalunda befolkningens stöd. Jag bor i ochkänner således till förhållandena rätt väl. Därför blev de häruppgifterna en chock för mig. Vi hade en gång den uppfattningen att SJ är helasvenska folkets järnväg. Själv hade jag tillfälle att resa just pä en lördagförra månaden. Det var på järnvägens dag. Man hade ordnat det mycket trevligt,och det förekom många löften om gratisresor osv. Det är precis på det sättetjag tycker att SJ skall arbeta. Man skall arbeta på att göra sig populär ochverkligen visa att man vill motsvara folkets förväntningar. elektrifierades den bandel som dethär är fråga om, och dä trodde man i allmänhet att det skulle vara mycketekonomiskt och bra att fortsätta att köra med tåg-och t.o. m. med fler tåg-ochså har det förefallit vara. Men plötsligt kommer misstron smygande. Bilden avSJ har blivit mycket negativ till följd av nedläggningar, indragningar och imånga fall en dålig anpassning till trafikanternas behov av turer då trafikenär som intensivast. Jag har frågat hur det förhåller sig samhällsekonomisktsett. När det gäller vägstationerna frågar sig människorna där uppe om det härkan vara rimligt -även om verket kan påvisa en eventuell vinst. Men på det helataget är det förmodligen ingalunda fråga om någon sådan. I svaret står det att SJ självt avgör frågan, och det ärväl riktigt. Men jag tvivlar på att man strävar efter att göra det så bra sommöjligt. Jag måste också säga att det verkligen är fråga om en försämring. Jagkan inte uppfatta det hela på annat sätt - särskilt med tanke på t. ex.kostnaderna för drivmedel för andra kommunikationsmedel, vilka stiger ochkommer att stiga ytterligare. Jag tror att det finns goda möjligheter att utvecklatågtrafiken, precis som det står i svaret. Man jag är inte helt säker på att SJi stället inte arbetar på en avveckling av tågtrafiken. Två gånger har jag rest upp till CurtBoströms hemtrakter. Jag upptäckte då, liksom jag gjort förut, att jag tvingasgå av i , får jag stå och vänta pä en buss, om jag inteavtalat med någon att köra mig vidare. Sä här förhåller det sig, trots attspåret finns där. Det här är obegripliga saker, som inte rår för.Jag vill framhålla att jag i all synnerhet delar den uppfattning som CurtBoström ger uttryck för i senare delen av svaret. Vad som står där är precisdet som skall göras, I allmänhet har jag mycket stort förtroende för CurtBoström, Jag vill därför fråga: Finns det inte möjligheter att på något sätt säatt säga privat se på de här sakerna och att vidta ännu kraftfullare åtgärder? Både och haruttryckt överraskning över det sätt varpå de här frågorna handläggs. Riksdagenhar fattat beslut om detta. Jag är närmast överraskad över att herrarna äröverraskade över den handläggningsordning som ni varit med att besluta om. Beträffande att det är en regional angelägenhet; Vi vetmycket väl att de här frågorna skall behandlas på detta sätt. När detgäller basutbudet är det regeringen som har uppdrag att ge besked om det, och det har vi gjort. Sedan kan man frånlänshuvudmannens sida konstatera att det är betydligt bättre att ersättaåterstående tågförbindelser med buss, och jag utgår ifrån att länshuvudmännen,de politiskt tillsatta, har lokalkännedom och regional kännedom så att de vetexakt vad som bör göras. Det är inte de glesbebyggda orterna sorn drabbas. Snarareär det sä att vi med ordningen med länshuvudmannatrafik ger möjligheter förregionerna att själva bestämma om och se till att även de som bor glest skallha möjlighet fill kollektivtrafik, I fråga om tidningsartiklar och tidningsrubriker vill jagsäga att jag tror det är bättre att man försöker följa upp vad man har varitmed om att besluta här i och att vi gemensamt ser till att få en välfungerande kollektivtrafik även för , Det kan bäst göras genom att vihjälps åt i de här frågorna. Beträffande länshuvudmannens ställningstagande: Det ärbara att åka hem och diskutera med era förtroendemän, länshuvudmännen, påvilket sätt de har bedömt frågan. De har givetvis gjort den ekonomiskabedömningen. Det är också så, , att staten bidrar tillden här trafiken - det utgår statliga bidrag. Den aktuella sovvagnsförbindelsen har man försökt ha kvar.Nu går sovvagnen från , och såsom varande norrbottning kan jag erbjuda erplats i den - det finns gott om plats där. Det är inget problem, men för mighar det varit problem tidigare när jag åkt från eller och varittvungen att vänta med att få gå och lägga mig tills jag kommit till , 17JOHN (vpk);