prot · G80949 · 1984-12-31 00:00:00 — När sedan påstår att förslaget inger starkabetänkligheter från rättssäkerhetssynpunkt - en formulering som tillhörperennerna i den moderata vokabulären - befinner man sig i bräcklig farkost.Det står nämligen helt klart att räckvidden av förslaget begränsas avbestämmelserna i . Det kan därför inte bli fråga om attrevisorn hörs i andra fall än då han eller hon på något sätt har anknytningtill det företag eller den person förundersökningen avser. Det är märkligt attden moderata utskottsgruppen, som ju förfogar över flera jurister av facket,kan avge en reservation som är så illa underbyggd. Samtliga borgerliga ledamöter yrkar i reservation 5 avslagpå förslaget att länsstyrelserna i vissa fall, nämligen i fråga om företag somännu inte har någon kvalificerad revisor, skall kunna besluta om att en sådanskall utses. Förslaget kommer att få mycket begränsad räckvidd och skallnärmast ses som en stödåtgärd som kan få betydelse just för den kategoriföretag där bristerna i revisionen framstår som uppenbara. Det finns ocksåpreciserat vad det kan vara för brister; det har själv citerat, sådet behöver inte jag göra. I reservation 6 slutligen fulbordar sittnej-sägeri genom att inte ens kunna acceptera förslaget om att revisor somavgår skall anmäla sin avgång till och därvid lämna enredogörelse för den granskning han haft att utföra. En förkrossande majoritet av de remissinstanser som deborgerliga i andra sammanhang funnit det förenligt med sina intressen atthänvisa till, tillstyrker förslaget, som ju tillkommit i syfte att förebyggaett missbruk som kan förekomma då en revisor av olika skäl tvingas lämna sinpost . När först säger sig hysa förståelse och sympatierför förslaget men sedan med allmänt tal om byråkrati yrkar avslag på detsammahar de bara understrukit att det är fråga om den obotfärdigessista förhinder. Med de här förslagen tar vi ytterligare någrasteg mot en stark, välutvecklad, självständig och oberoende revision. En sådanrevisorsfunk-fion är inte bara det bästa sättet att motverka ekonomiskbrottslighet, utan den utgör också en näringspolitisk resurs, som intetagits till vara i tillräcklig utsträckning. Vems intressen tjänar egentligen de borgerliga partiernashandlande i den här frågan? som de vill montera in"avlyssningsapparatur" i löntagarfondernas kanslier- dvs. utvidgakontrollen över och insynen i demokratiska organ, som redan är omgärdade avåtskillga krav och restriktioner - vill de inte utnyttjaden fina resurs vi har i företagen; man vill t. o. m. sätta skygglappar påföretagens revisorer, den grupp som har de största förutsättningarna att geoffensiva bidrag till kampen mot den ekonomiska brottsligheten! Detta visar tvåsaker: för det första att de borgerliga egentligen inte är intresserade avnågon självständig och oberoende företagsrevision, och för det andra att sammapartier inte är självständiga och oberoende gentemot det svenska näringslivet. Jag yrkar avslag på samtliga sex reservationeroch bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Idetta anförande instämde i (s). 81NIC (): avslutning blev enbombastisk upprepning av argument som jag tror vi skall vänja oss vid,nämligen att de borgerliga partierna inte skulle vara intresserade av kampenmot ekonomisk brottslighet, vilket är ett ogrundat påstående. Jag skulle, med en lätt travestering av , kunna säga honom att den visdom som låg i Twains mycket kändauttalande tydligen helt gått förbi; den vädermakare som görvädret sämre lär sannerligen inte bli föremål för uppskattning! Omman i stället för regnväder åstadkommer snö blir man inte särskilt populär. Vadvi menar och vad jag noggrant har påpekat är att det på intet sätt framgår iutskottets betänkande eller i propositionen att det förslag som vi nu får påvåra bord ger en bättre samhällskontroll över företag som fifflar och fuskar.Det ger i stället negativa effekter för den väl fungerande företagsrevisionen. Det är intressant att notera att , närhan i sitt famlande efter stöd för majoritetens ståndpunkter vänder blicken motremissorganen, bara hittar tre partsintressenter, nämligen riksåklagarämbetet,kronofogdemyndigheten och statskontoret, alltså representanter för kronan somnaturligtvis har intresse av att få in pengar. Beträffande den upplysningsplikt, som jag så energiskt harkritiserat, vill jag säga att i sitt inlägg förbigår detcentrala, nämligen det väsentliga i att det flnns ett förtroende mellanföretagsledning och revisorer. Om det förtroendet bryts och försvinner, uppkommerrisken för en ännu värre situation. Det kan handla om en direkt och påtagligskada, nämligen om företagen mera allmänt börjar använda sig av en offentligeller känd företagsrevisor och en okänd och diskret konsulterad skattekonsult.Sannolikheten för att den effekten uppkommer är mycket stor. När säger att vår oro förrättssäkerheten är konstlad eller unik, vill jag peka på vadutskottsmajoriteten, till vilken såvitt jag förstår hör,skriver på s.7 i betänkandet, nämligen att det förekommer en kontrovers mellanrättssäkerhetsintressen och det allmännas intressen. Där gör utskottmajoritetenen avvägning som vi moderater inte instämmer i. Man säger helt kallt att idetta sammanhang skall på nytt den enskildes rättssäkerhetskrav vika för detallmännas intressen. Det är en uppfattning som vi inte delar, och den ärgrunden till vår reservation i detta avseende. När det fill sist gäller frågan om upplysningsplikten stårdet visserligen i betänkandet - som har lästs av en av de jurister som finns imoderaternas lagutskottsgrupp - att räckvidden av det föreslagna lagrummetbegränsas av bestämmelserna i om förundersökning. Men dessabestämmelser innehåller sannerligen inget klarläggande om att inte förundersökningsbegreppetskulle kunna gälla även andra företag än det företag i vilket revisorn har sittuppdrag. Det kan visserligen sägas allmänt att en sådan begränsning tordeavses, men det finns inget slutgilfigt uttalande därom. Det är märkligt ochvärt att observera att inte berör de olika nivåer avmisstanke som skall föreligga. I förslaget, som majoriteten i utskottet harställt sig bakom, gäller att blott förundersökning har inletts -alltså enmycket låg grad av misstanke - kan tystnadsplikten, som utgör underlaget för enbra och effektiv företagsrevision, krossas. Det hade varit intressant att höraBengt Silfverstrands kommentarer till skillnaden mellan det förslaget och detförslag som vi står bakom, nämligen nuvarande rättsordning att sannolika skälför att brott har begåtts skall föreligga för att tystnadsplikten skall kunnabrytas. 82 (): höll ett agitatorisktanförande, som väl knappast var riktat till ledamöter, utan somsnarare skulle passa att hålla ute på gator och torg. Även om det kan varatrevligt att lyssna till ordvändningarna, måste jag säga att talet om attcentern har hoppat upp på den moderata triumfvagnen är litet tjatigt. BengtSilfverstrand använde samma uttryck i en debatt under fjolårets . Föratt det skall bli roligt bör man alltså variera ordvalet litet grand och hittapå något nytt. Det är kanske ändå svårt för att hittapå något nytt, eftersom han i sakfrågan gav en felaktig uppgift. Låt mig förstklargöra att bland de fyra förslag som regeringen framlägger har ställtsig bakom två, nämligen dels att bolagets revisorer skall kunna bli skyldigaatt lämna uppgifter till förundersökningsledare i brottmål, dels att en revisorsom blir entledigad skall anmäla det till . Vad vi går emot är att göra revisorerna tillskattekontrollanter. Vi går också emot att länsstyrelserna skall få utsekvalificerade revisorer i bolag som ännu inte har det, och det motiverar vifrämst med att det är bara till dess alla bolag skall ha kvalificeraderevisorer. använde uttrycket att vi frånkännervissa remissinstanser möjlighet att bedöma det här. Låt mig säga att det ärinte så lätt för en riksdagsledamot att läsa vad remissinstanserna har tyckt,eftersom yttrandena finns ihopklippta i ett särskilt häfte där man snällt fårleta sig fram. Men jag har letat igenom det och funnit en mängd remissinstansersom har avstyrkt förslaget. Blandmyndigheter och liknande finns kammarrätten i , brotts- förebyggande rådet och kommerskollegium som ärtillsynsmyndighet för revisorerna. Jag kan citera vad kommerskollegium säger: "Det starkaste skälet mot den föreslagna utformningenär emellertid att den mycket omfattande granskningsplikten över det stora ochsvåra område som det här är fråga om riskerar att leda till att den sedvanligaföretagsrevisionen utarmas till förmån för en mera renodlad skatte- ochavgiftsgranskning. Detta skulle i sin förlängning kunna leda till en ur allmänsynpunkt olycklig försvagning av företagens redovisning och övrigaekonomiadministrativa kontroll- och styrfunktioner." ,om någon myndighet, bör väl vara sakkunnig här. Bankinspektionen, ett annat statligt organ, avstyrker.Hovrätten över och är tveksam, likaså . Blandlänsstyrelserna har ungefär lika många tillstyrkt som avstyrkt - det är välnågot beroende på vilken politisk sammansättning de har. FöreningenAuktoriserade revisorer, och en del andrasammanslutningar har också kommit med klara avstyrkanden. Från remissinstanserna har det framkommit en väldigt starkkritik mot kommissionens förslag på den här punkten, men regeringen har ihuvudsak följt vad kommissionen föreslagit. Vi vill att revisorerna skall ha en självständigställning. Vi vill att de skall kunna fullgöra sina viktiga uppgifter på ett urbåde samhällets och resp. företags synpunkt bra sätt. Men vi vill inte att deskall så att säga ersätta skattemyndigheterna som skattekontrollanter. Vi villatt man skall åtskilja skatte- och avgiftskontrollen, som är samhälletsuppgift, från revisorernas uppgift. För våra ställningstaganden har vi alltsåett brett stöd från synnerligen tunga och omdömesgilla remissinstanser. 83BENGT SILFVERSTRAND (s): Om mina synpunkter inte stannar inom riksdagensväggar utan når människorna, som uttryckte det, på gator ochtorg, är det enbart en fördel. Det är nämligen det som är avsikten. Avsikten äratt vi verkligen här skall avslöja vilka bevekelsegrunder som ligger bakommoderaternas och nej till regeringsförslaget, nämligen att man intevill skapa en oberoende och självständig ställning för revisorerna, att manvill att revisorerna allt framgent skall vara ägarintressenas redskap. Det ärju detta hela diskussionen handlar om. Om jag upprepade vad jag sagt tidigare om att centernbefinner sig på den moderata triumfvagnen, beror det helt enkelt på, MartinOlsson, de fakta som framgår av utskottshandlingarna, nämligen att centernockså den här gången åkt med i det moderata ekipaget. kan alltså inteskaffa sig en självständig syn på dessa frågor utan hamnar hos detparti som säger nej till praktiskt taget allt. Att sedan har gått medpå några saker har jag också noterat, och det är en framgång. Om vi först tar punkten 1, om revisorns skyldighet attgranska skatter och avgifter, ber jag er observera att det är en förebyggandeåtgärd. Som ett alternativ till detta har föreslagit - förlåt att jaguttrycker mig litet 8 protokoll 1984/85:49-50 drastiskt - fler skattepoliser. Man har alltså föreslagiten åtgärd av ett slag som man har gått emot när vi har debatterat frågan iandra sammanhang här i . Det måtte väl ändå vara bättre, MartinOlsson, i varje fall i ett inledningsskede, att välja de förebyggandeåtgärderna och utnyttja den kompetens och den kunnighet som finns hosrevisorerna i företagen. Det är precis vad vi har föreslagit. Jag tror inte att man når särskilt långt genom att räknaupp ett antal remissinstanser. Jag gjorde det väldigt översiktligt, och jag kannöja mig med att här erinra om statskontorets yttrande, vilket jag tycker vägertungt i det här sammanhanget. Man säger att det är förvånande att FöreningenAuktoriserade revisorer ej utfärdat rekommendafioner på detta område. gjort det, hade den kanske inte varit i det här läget, men det inte brytt sig om. Vidare säger statskontoret: "Det kan därför finnasanledning att i lagtext förtydliga hur revisorn skall granska företagetsredovisning med hänsyn till gällande skatteregler. I praktiken torde ocksåvissa revisorer redan nu agera i enlighet med kommissionens förslag." Även i det här fallet är det alltså en stödlag vi villinföra. De som sköter de här uppgifterna klanderfritt behöver inte allsbekymra sig. Jag kan instämma i uppfattning att vi i allmänhethar hög kvalitet på företagens revisorer , och denna höga kvalitet bidrarytterligare till att göra de här insatserna rent rutinmässiga i de flesta fall.Man behöver alltså inte heller på den punkten oroa sig. Låt mig slutligen ta upp frågan om rättssäkerhet. Det ärkomplicerade frågor det gäller i företagen, och åtskilliga konkurser,gäldenärsbrott och andra fall av ekonomisk brottslighet har det tagit år attutreda, beroende på att det har varit svårt att få tillgång till handlingarna,t. ex. bokslut, på grund av de regler som har gällt. Den regel vi har ,att skälig misstanke först skall föreligga, innebär i praktiken att det kan taår innan man kan klara ut de komplicerade förhållandena. Om vi nu ger möjlighetför åklagaren att gå in redan på ett tidigare stadium, kan vi snabbare få framjust de för brottmålet relevanta handlingarna och därmed på ett för helasamhället billigare sätt lösa upp knutarna. Jag kan fortsätta citat från s. 7 med ettpar rader på s. 8 i betänkandet, som jag var inne på redan i mittinledningsanförande: "Det kan alltså inte komma i fråga att revisorn hörsi andra fall än då han på något sätt har anknytning till det företag eller denperson förundersökningen avser." Så var det med rättssäkerheten. Inte heller på den punktenhar något sakligt att komma med i den här debatten. 84NIC (): I allmänhet är det enklast att börja en replikmed det sista som motståndaren sade, och jag gör det. Den citerade meningen pås. 8 representerar utskottsmajoritetens synpunkt på det här problemet. Jaghoppas att inte lever i föreställningen att han tillhörrättsskaparna i vårt land med den texten. Jag tillåter mig att ha en annan uppfattning,och jag är ganska säker på att den som kan svensk lag, framför allträttegångsbalkens regler, inte är övertygad om nyttan av en lagbestämmelsevars ordalydelse enbart anger att revisorns tystnadsplikt bryts i de fall därförundersökningen inletts i brottmål. Det är visserligen sant atträttegångsbalkens regler syftar till att hålla förundersökningen till ettbegränsat område, men jag ställer inte upp på utskottsmajoritetens mening på s.8, som citerades av . Jag går över till inledningen av replik. Han behöver inte alls anstränga sig för att avslöja deborgerliga partiernas bevekelsegrunder för att ta avstånd från den härpropositionens förslag. Vi anstränger oss allt vad vi kan för att tala om förbåde och omvärlden vad våra grunder är. Jag tycker att viär framgångsrika med tanke på att inte ägnar sig åt attgendriva de argument som vi åberopar utan fortsätter med att med megafonstämmatrumma ut sina egna argument. Det skulle vara värdefullt att få veta BengtSilfverstrands mening om vad en rapport i en årsrevisionsberättelse, sommöjligen utgivs efter det att en betalningsförsummelse skett, innebärför stärkande av samhällets intressen av rättidiga betalningar. Det kan intevara av särskilt stor betydelse att i efterhand få veta att en betalningförsummats för sedan. Det mest hårresande uttalande som görär emellertid när han påstår att den borgerliga oppositionen här skulle vägraatt understödja existensen av en självständig och oberoende revisorskår. Detkan bero på att totalt saknar kunskap om vad som är godrevisionsetik och totalt saknar kunskap om verksamheten inom FöreningenAuktoriserade revisorer, där reglerna om bokföring och revisorsetik präglas. Idessa - det har jag redovisat i mitt första inlägg - preciseras kretsen avintressenter som revisor under utförande av företagsrevision har att iaktta.Reglerna omfattar hela kretsen av intressenter i samhället - anställda,borgenärer, ägare, företagsledning och sist men inte minst samhället, kommunenoch staten. Det finns alltså i detta begrepp som finns inskrivet iaktiebolagslagen och som vi här refererar till, god revisionsetik, utomordentligtstark garanti för revisorernas ställning som fri och oberoende kraft iförvaltningen av svensk företagsamhet. Det är slutligen märkligt och litet av ett slag underbältet när t.o.m. sträcker sig därhän att han gör gällandeatt vi inte skulle vilja ta till vara de anställdas intressen genom att intelyssna på de remissuttalanden som de anställda gjort. Vi vill, som jag mångagånger sagt, verka för att skapa, eller skall jag hellre säga bevara, deteffektiva och synnerligen accepterade förvaltningssystemet förföretagsangelägenheter, med en rimlig ansvarsfördelning mellan företagsledning,revisorer, ägare och statens kontrollmakt. När vi slår sönder detta system, dåsätter vi de anställdas trygghet i fara, inte minst om vi ålägger revisorer attrapportera till företagens skada om betalningsförsummelser som ärutklarade. 85 (): Jag vill något kommentera inlägg. ställningstagande i utskottet, som framgår avutskottsbetänkandet, grundas helt på den motion som vi centerpartister ilagutskottet och några flera utskott väckt. Vi har varken tagit bort någontingeller lagt till någonting, utan våra reservationer har yrkanden somöversstämmer med motionen. Det är inte fråga om att hoppa upp på något annat partistriumfvagn, som har som ett kärt uttryck. har påolika sätt arbetat för bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. När detgäller rättssäkerheten hävdade representant, advokaten , våra synpunkter i den referensgrupp till som hantillhörde. Som bekant fick ju ingen från oppositionen vara med i självakommissionen. Jag vill betona att det inte är fråga om att vi ansluter oss sigtill andra partiers synpunkter. överensstämmer våra synpunkter med andrapartiers, ibland gör de inte det. Här gäller det helt enkelt revisorernasställning. började nästan tala som för några årsedan när han och några andra socialdemokrater förordade att länsstyrelsenskulle utse revisorer i företagen. Man skulle alltså ha offentliga revisorer.Det föreslår även . visar det sig att departementschefenintar samma ståndpunkt som vi från den icke-socialistiska sidan intog i sambandmed socialdemokratiska motioner i ärendet. Han säger att enligt hans meningskulle en offentlig revisor i allmänhet ha små möjligheter att förbättrasituationen i bolagen. Han säger även att enligt hans mening kan det inteuteslutas att tillkomsten av en offentlig revisor skulle försämraarbetssituationen för de ordinarie revisorerna och leda till motsättningarbåde inom kretsen av revisorer och i förhållande till bolagsledningen. Detta är alltså motiv för att inte ha offentligt utseddarevisorer. Jag tycker att det är ett motiv för att inte heller ge länsstyrelsenen rätt att i vissa fall utse en offentlig revisor. Vad sedan gäller att göra revisorerna tillskattekontrollanter, kan självfallet var och en hitta citat av remissinstansersom är positiva eller negativa. Vad jag har anfört är att en rad tungaremissinstanser, som representerar såväl samhällsintressen som revisorerna harklart avstyrkt detta. är ju ett organ som vi har stortilltro fill. I dess utlåtande framhålls bl. a.: "Förmodligen kommer efterår 1984 redovisningen av källskatt och arbetsgivaravgifter att ske varjemånad. Granskningen skulle alltså behöva ske kontinuerligt ochfordra betydande arbetsinsatser vid sidan av de ordinarieredovisningsresurserna i företagen. BRÅ kan inte i denna del finna att kommissionens förslagär tillräckligt övervägt för att genomföras ". Det finns således åtskilliga tunga remissinstanser somendera klart avstyrker eller är mycket tveksamma till förslaget. Det är bl. a.de sakkunniga bedömningar som dessa remissinstanser har gjort och den allmännabedömningen att det är viktigt att revisorerna kan fullgöra sina nuvarandeuppgifter på ett fillfredsställande sätt som gör att vi inte vill att revisorernaskall bli skattemyndighetens förlängda arm. 86BENGT SILFVERSTRAND (s): När jag hävdar att revisorerna inte haren så självständig och oberoende ställning som de borde ha, bygger detta påfakta. Även flera remissinstanser som sedan har hamnat på ett avstyrkande påvissa punkter är i alla fall så långt överens med utskottsmajoriteten, att deanser att reformarbetet måste fortsätta. När jag då talar om dennasjälvständiga och oberoende hållning är det relativt menat. Jag vill att viskall gå vidare. Jag anser inte att vi har nått så långt som har vi harförutsättningar att göra. Rapporterna i årsredovisningarna blir gamla, säger . Så är det ju redan med de regler vi har ! Självfallet harföretagen en skyldighet att granska årsredovisningen och sedan avgerevisionsberättelse, och det sker i efterhand. Detta system varken kan ellervill vi ändra på - det skulle bli alltför tungrott och byråkratiskt. Vad som ärväsentligt är att man har en löpande revision inte bara i de stora företagenutan även i många medelstora och små företag. Det innebär att man i många fallkan förebygga brister, både omedvetna och medvetna, i redovisningen. hänvisar till länsstyrelserna och tidigaresocialdemokratiska motioner. är det på det sättet att utskottet lägger framett förslag, där länsstyrelserna /' vissa fall ges möjlighet att besluta attutse revisorer i just de företag som har det största behovet av ett stöd, nämligende företag som saknar kvalificerade revisorer. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(ensamrätt till bärgning) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 102 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (besvärsinstans) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 152 förreservafion 2 av m.fl. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 5 (föreskrifter om omfattningen av bärgning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPer-Olof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(revisors granskningsskyldighet i fråga om skatter och avgifter) Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot 149 förreservafion 1 av m.fl. Reglerför barnbidrag, m. m. Mom. 4(upplysningsskyldighet i brottmål) Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 82 för reservafion 4 av Per-OlofStrindberg m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.6 (kvalificerade revisorer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.7 (anmälningsskyldighet vid förfida avgång) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl.-bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1984/85:6 om vissa reglerför barnbidrag m.m. (prop. 1984/85:39 delvis), 1984/85:10 om förlängtbidragsförskott för studerande (prop. delvis)och 1984/85:5 om vissa frågor rörande internafionella adoptioner (prop. Anf.87 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Voteringarnaom socialutskottets betänkanden 6,10 och 5 äger rum sedan debatten beträffandealla dessa betänkanden har avslutats. Förstupptas socialutskottets betänkande 6 om vissa regler för barnbidrag m. m. ochsocialutskottets betänkande 10 om förlängt bidragsförskott för studerande. Ifråga om dessa betänkanden hålls gemensam överläggning. Regler förbarnbidrag, m. m. 88 (): Frågorna i betänkandet om barnbidrag och framför allt frågan ombarnbidrag för barn som inte är bosatta i riket har ingående behandlats avutskottet. Ärendet har också tidigare varit föremål för diskussion och besluthär i , dock utan preciserade beslut. Enligtden nuvarande lagen om barnbidrag är bosättningsbegreppet knutet fillskattelagstiftningen. Det innebären knytning av bosättningsbegreppet tilltreårsgränsen. I lagen om allmän försäkring gäller för bosättningsbegreppet engräns på enbart . Olika tider gäller alltså för bosättningsbegreppet iskattelagsfiftningen och i lagen om allmän försäkring. Närdet gäller skattelagens principer finns också en ettårsregel i fråga omskattebefrielse. Det är de här olika tidsgränserna och de olika gränserna påskattesidan samt problem när det gäller gränsdragningar som har gjort att denna diskussion kommit upp.