prot · G80939 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1984/85:39 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 12 §Fortsattes behandlingen av betänkanden / 85:7 och10 (forts, från prot. Datafrågor(forts. KU 7) 85 (): Datatekniken och användningen av dennautvecklas mycket snabbt. Många fascineras av den nya teknikens möjligheter, mende är också många som känner stor oro för vad detta nya kommer att föra med sigbeträffande sysselsättning och personlig integritet. Den nya tekniken berörockså mycket grundläggande demokratiska rättigheter som offentlighetsprincipenoch tryckfriheten. I har vi, åtminstone , kunnat lösadatapolitiska frågor under ganska stor enighet. Det betänkande som vi nubehandlar utgör härvidlag inte något undantag. Personligen tror jag att detligger ett stort värde i detta och att den enighet som finns är väl värd attvårda och ta vara på. Men visst finns det de som ibland litet för lätt fallerför frestelsen att försöka slå politiskt mynt av den oro som mänga människorkänner inför den ökande datoriseringen. I stället för att måla upp skräckvisioner av datasamhälletborde vi i mera diskutera hur vi skall använda den nya tekniken,datalagens innehåll och den roll som datainspektionen skall spela i ett alltmerdatoriserat samhälle. För detta krävs kunskap, mycket kunskap. Det är därför,enligt vår mening, viktigt med en ökad och bred satsning på datakunskap i allautbildningsnivåer och då inte minst på en bred folkbildning - detta för attskapa förutsättningar för alla att kunna delta i debatten och påverkautvecklingen på dataområdet i rätt riktning. Vår grundsyn är att alldatorisering skall ske i demokratiska former och på människornas villkor. Datatekniken och dess användning måste utformas med fullrespekt för den enskildes integritet. Detta gäller naturligtvis inom allasektorer, för såväl 8 protokoll 1984/85:38-39 Nr 39 de offentliga som de privatadatasystemen. Det blir allt vanligare med Onsdaeenden datasystem som registrerar allt somen anställd gör under arbetsdagen, 28november 1984 Utskottet har slagit fast i sitt betänkande att sådana systeminte skall få användas som leder till en otillbörlig kontroll av de anställda. Datafrågor system som tar ifrån löntagarnaderas integritet kan inte accepteras. konstaterarmed tillfredsställelse att ett enhälligt utskott ställt sig bakom dessa viktigaformuleringar. Det bör måhända i detta sammanhang understrykas attdatainspektionen också är tillstånds- och tillsynsmyndighet för register överanställda. Reglerna om vad personal- och löneregister får innehålla fastställsefter samråd med arbetsmarknadens parter. Inget personregister över anställdakan införas i strid med fackets inställning, det är viktigt att komma ihåg. Litet annorlunda förhåller det sig emellertid när detgäller register för produktionsstyrning. Dessa system och t. ex. in- ochutpasseringssystem och meddelandesystem behandlas inte direkt i datalagen. Detär därför, enligt vår mening, viktigt att skapa ett effektivt skydd för denenskildes integritet även vid sådana datatekniska tillämpningar.Dataeffektutredningen har bl. a. behandlat hithörande frågor och föreslagitförändringar i lagstiftningen. I föreliggande betänkande behandlas datafrågor på grundvalav motioner som inkommit till . Motionerna spänner överbetydande delar av dataområdet, med tyngdpunkten förlagd till integritetsproblemen,som jag delvis redan berört i mitt anförande. Motionerna skrevs och lämnades in långt före det attkommittédirektiven angående användningen av personnummer var kända. Kommittén,som antog namnet data- och offentlighetskommittén, kommer genomtilläggsdirektiv också att få uppdraget att belysa problemen kring offentlighetsprincipenoch ADB-upptagningar. Flertalet motioner i detta betänkande som har anknytningtill de utredningsuppgifter som tilldelats data- och offentlighetskommittén hardärmed ansetts besvarade av utskottet. Två reservationer har fogats till konstitutionsutskottetsbetänkande nr 7,1 reservation nr 1 menar att besvär överdatainspektionens beslut bör anföras till regeringsrätten och inte, som ,till regeringen. Motivet för en sådan ordning skiille enligt moderaternavara att regeringsrätten besitter särskild kompetens att bedöma beslut avdatainspektionen som överklagats. Denna fråga har varit föremål för ingående prövning i olikasammanhang, bl. a. i samband med att datalagen infördes för drygt ett decenniumsedan. Det var offentlighets-och sekretesskommittén som kom framtill att besvär över datainspektionens beslut skulle anföras till regeringen.De flesta remissinstanserna stannade också för en sådan lösning. Skälet tillatt regeringen och inte regeringsrätten blev besvärsinstans var att det oftafinns ett betydande politiskt inslag i den bedömning som måste göras vid enöverprövning av datainspektionens beslut. Enligt utskottets majoritet hår det inte heller nuframkommit några nya 1 ] 4 sakargument som talar för att manskall införa en sådan besvärsordning som moderaternaföreslår i reservation nr 1. I reservation nr 2 yrkar att hosregeringen skall begära förslag till lagstiftning om införande av s. k.dataundantag inom hälso-och sjukvården samt socialvården. Detta förslag avvisasenhälligt av övriga partier. Reservationen innehåller också självklarheter. Att t. ex.en patient och en klient inom sjukvården resp. socialvården kan bli föremål föringående utredning och att vissa uppgifter som då lämnas kan vara ytterstintegritetskänsliga förnekas knappast av någon. Vi måste dock komma ihåg att uppgifterna ipatientdatabaser inom socialvården samt hälso- och sjukvården omfattas avsekretesslagens bestämmelser, på samma sätt som uppgifter i journaler.Sekretessen är här, jämfört med på många andra områden, sträng - för att intesäga mycket sträng. Det innebär att uppgifter om patienter i princip inte fårlämnas ut, om det inte står klart att det kan ske utan att patienten eller näraanhörig lider men. De patientdatabaser vi nu talar om är personregister idatalagens mening och därmed ställda under datainspektionens tillsyn, I det härsammanhanget vill jag nämna om journalutredningen, som avlämnat ettbetänkande med förslag till en samlad lagreglering äv frågor som rörpatientjournaler. Utredningens lagförslag föreslås gälla patientuppgifteroavsett om de står i konventionella journaler eller återfinns i ettdataregister. Utredningsförslagen, som f. n. remissbehandlas, syftar till attpå olika sätt stärka patienternas integritetsskydd. Enligt ett frågesvar här i kammaren av veckan bereds journalutredningens betänkande f. n. inomregeringskansliet. Regeringen avser att lägga fram en proposition i dennafråga . Med detta yrkar jag bifall till hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande 1984/85:7 och avslag på reservationerna 1och 2 fogade till detta betänkande. 86ELISABETH () replik: har alldeles rätt i attdetta betänkande till allra största delen kunnat skrivas under mycket storenighet. Det är vi moderater lika glada för som tycks vara. Men säger att somliga fallit förfrestelsen att slå mynt av den oro som finns. Jag hoppas att att det är ett missförstånd. Det är inte så att vi vill slå mynt av denoro som kan finnas. Tvärtom vill vi försöka påvisa att vi alla - vi hade varitglada om det här hade kunnat uppnås enighet - i och iriksdagen i övrigt känner till denna oro och vill göra vad vi kan för atteliminera den. Likaså är jag ense med om att det härkrävs kunskaper på alla bildningsnivåer. Full hänsyn till den enskildesintegritet skall naturligtvis tas. Vad beträffar reservation 1 angående besvärsinstans hardet ju, , tidigare diskuterats om regeringen ellerregeringsrätten skall vara besvärsinstans. Vi är övertygade om attregeringsrätten är den Det är den enda anledningen till att vi fogat denna reservation tillbetänkandet. När det gäller reservation 2 om rätt till dataundantagavvisas vår ståndpunkt enhälligt av övriga utskottsledamöter. Det har vi svårtatt förstå. Visst måste väl alla begripa att det ute bland människor- framförallt bland dem som är gamla och inte kunnat följa med i datans snabba framväxt- finns en oro. När drabbar sådan oro människor hårdast? Jo, när de är sjuka.Det är just mot den bakgrunden som vi har avgivit denna reservation. Det skallfinnas en möjlighet för en ensam sjuk människa, som känner detta som en extrabelastning i en svår situation, att begära detta dataundantag. Vi räknar medatt detta icke skall minska de möjligheter för forskningen som datannaturligtvis kan ge. Anf.87 () replik; Datainspektionen inrättades med attdatalagen infördes för drygt tio är sedan. Det är förvånansvärt få beslut avdatainspektionen som har överklagats. avgjordes 9122 tillståndsärenden. Av dessa överklagades endast 72. Om man, ElisabethFleetwood, undersöker innehållet i de överklagade ärendena, kan man knappastfinna stöd för ståndpunkten att en överprövning av datainspektionens beslutskall ske i regeringsrätten i stället för, som , i regeringen. liksomtidigare talar överklagningsärendenas karaktär för att överprövningen avdatainspektionens beslut skall ske av regeringen. När det sedan gäller frågan om dataundantagen är det ju såatt journalutredningens betänkande remissbehandlas och bereds inom regeringenskansli. Utredningsbetänkandet innehåller, som jag tidigare sade, ett förslagtill en samlad lagreglering av frågor som rör patientjournaler. Regeringensavsikt är att lägga en proposition på rikdsdagens bord i dessafrågor. Mot den bakgrunden vore det mycket oklokt att som föreslårnu binda sig för en lag om undantag. På detta område skall man precis som påalla andra områden, , undvika förhastade och dåligalösningar. 88 () replik: Det finns inte stöd för att regeringsrättenhär skulle vara den rätta instansen, säger . Vi finner dock,efter lång tids grunnande, att vi vill stödja regeringsrätten som den rättainstansen. Jag hoppas att tillåter oss att ha denna åsikt.Det är nu moderata samlingspartiets åsikt, och vi vill fullfölja dennaståndpunkt. Att det kommer ett förslag från journalutredningen i vårär inte någon anledning för oss att inte ta ställning . Jag tycker att vihär i kammaren ibland, eller t. o. m. ganska ofta, är alltför snara att hänvisatill att utredning pågår, eller att en proposition kommer att presenteras inomett halvår. Jag undrar om människoranser att detta är rätt väg att gå. Vad ärdet som hindrar att vi redan på väg mot delmålet - presentation av enproposition eller en utredning- talar om att detta är vår ståndpunkt. Jag tror tvärtom att det är bra om viibland uttalar oss litet klarare och entydigare. 89 () replik; Jag vill hävda, , attmoderaternas reservation 1 egentligen är en av de mest krystade reservationersom man kan fä läsa. Till hade samma uppfattning idenna fråga som övriga partier. Det som har inträffat är att denmoderata partiledningen på partistämman fick stryk idenna fråga. Så ligger det till, det vet ju alla. I stället för att avge enkrystad reservation, byggd på svaga argument, vore det väl mycket hederligareatt sade som det var: i denna fråga har vi gjort ett lappkast,stämman körde över vår partiledning. Det är ju det som är sanningen i detta sammanhang. När det gäller dataundantaget skulle förslagsnarare fördyra verksamheten än tvärtom. Och inte skulle återsökningen avjournalinformationen förenklas, snarare tvärtom. Detta dataundantag i moderattappning skulle bara öka den byråkrati som i andra sammanhang sägersig vilja bekämpa. Den personliga integriteten och patienternas trygghet när defår vård är viktiga frågor, och dessa frågor skall inte lösas, ElisabethFleetwood, med ökad byråkrati. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 90BENGT KINDBOM (c) grundläggande målsättning för detpoUtiska arbetet är alla människors lika värde och rättigheter. I ettdecentraliserat samhälle vill vi värna om de enskilda människornas frihet,rättssäkerhet och integritet. Mot bakgrund av denna målsättning vill vi att de tekniskalandvinningarna tas till vara där deras positiva möjligheter utnyttjas och denegativa konsekvenserna kan undvikas. Enskilda människors grundläggande behovoch det nödvändiga samspelet mellan människor och miljö är avgörande värderingarsom bör vara vägledande för samhällets åtgärder inom data- ochelektronikområdet. Detta gäller också framväxten av det nya informationssamhället. Data- och elektronikomrädet i sin helhet borde vi fädiskutera i ett sammanhang, men några ambitioner att komma med en samladdatapolitisk proposition har vi inte märkt från regeringens sida.Därför får vi begränsa oss till en diskussion om integritets- ochrättssäkerhetsfrågorna. Vår svenska välfärdsstat har byggts upp med ambitionen attgöra alla delaktiga av vad vi gemensamt åstadkommer. De som har det sämstställt eller hamnat utanför har ägnats och skall ägnas särskild omsorg.Samtidigt som vi solidariskt bidrar till ansvaret för välfärdsstaten och denenskildes trygghet har vi också ett ansvar för frihet och integritet för denenskilde. offentligasektorns expansion och förvaltningsorganisationens vidgade befogenheter harmedfört att den enskilde blivit alltmer beroende av olika myndigheters åtgärderoch beslut. Det är nödvändigt att byråkratisering motverkas, myndigheternasverksamhet förenklas och insynen vidgas genom decentralisering och öppenhet.Datatekniken måste uppmärksammas både vad gäller möjligheten tilldecentralisering och öppenhet och vad gäller riskerna för intrång i denenskildes personliga integritet. Det betänkande som vi nu behandlar innehållermotionsförslag om åtgärder för att stärka integritetsskyddet på områden somberör personnummeranvändning, samköming av data samt ADB och offentlighet.- Vid datalagens fillkomst ägnades frågan om samköming avuppgifter ur olika register särskild uppmärksamhet. gick dä på KU;sförslag att från början inta en restriktiv hållning till frågan om samköming avdata från olika register. har datalagen ändrats , ochavsikten har varit att öka den enskildes skydd i takt med atttekniken skapat nya problem eller luckor i gällande bestämmelser. Den senasteändringen i datalagen 1982 inriktades på att datainspektionen skulle få ökademöjligheter att ägna sig åt de integritetskänsligaste registren. Inom dataområdet sker förändringarna snabbt, och sompolitiker riskerar vi att komma på efterkälken med lagstiftning ochandra åtgärder. Vad jag själv tidigare i utredningssammanhang och iriksdagsarbetet betraktat som tillfredsställande när det gäller skyddet för denpersonliga integriteten anser jag vara otillräckligt på grund av utvecklingeneller på grund av gjorda erfarenheter. Framför allt gäller detta samkörningarav olika register och personnummeranvändningen. Därför har vi också från sida motionerat omkonkreta åtgärder för att begränsa samkörningarna. Vi menar att datalagen måstekompletteras och att det skall krävas särskilda skäl, om samköming skalltillåtas. Anledningen är framför allt att man vid samköming använder uppgifterav olika kvalitet. Uppgifter insamlade för ett ändamål används för ett heltannat ändamål. Inkomstbegrepp, tidsfaktor eller andra grunder som används göratt uppgifterna inte går att jämföra med varandra. I massmedia har de senasteveckorna förekommit uppgifter om samkörningar som skett trots att rättslägetinte varit klart och det alltså är tvivelaktigt om samkörningarna varitfillåtna. Dessutom har redovisats misslyckade resultat när det gäller attmaskinellt kontrollera bostadsbidragsansökningar. Detta är inga nya uppgifter- de har funnits redovisade tidigare, men när de nu sammanställts blir deunderlag för en opinion som är både sund och riktig. Samkörningar av datauppgifter bör begränsas. Behöver visamkörningar av data för att klara av kontroll av skatter, avgifter ochbehovsprövade förmåner så kan det inte tillgodoses den vägen. Vi måste finnaandra vägar, och enligt vår mening är den rätta vägen att förändra och förenklaförmåns-, avgifts- och skattesystem så att myndigheternas granskning kangenomföras på grundval av de uppgifter den enskilde lämnar eller de uppgiftersom myndigheten har tillgång till. Personnummeranvändningen har uppmärksammats tidigare här iriksdagen och framför allt i den allmänna debatten. Det kan vara svårt för enpolitiker att erkänna att man har haft fel, men jag gör det. När jag satt med idatalagstiftningskommittén och prövade frågan om personnummeranvändningen komvi fram till att det inte borde göras några begränsningar. Utgångspunkten varatt begränsningar av personnummeranvändningen i sig inte innebar attmöjligheten till samköming begränsades mer än på kort sikt. Vad som hänt är att personnummer kommit attanvändas långt utöver vad som ursprungligen var grunden för personnumret,nämligen folkbokföring och beskattning. I centermotionen har vi slagit fast attdetta även nu bör vara den huvudsakliga användningen och att personnummeranvändningeni övrigt bör begränsas. Regeringen noterade det opinionstryck som fannsbåde i och utanför denna. fick vi direktiv till en utredningbeträffande användningen av personnummer. Det är bra att oppositionens kravtillgodoses på detta sätt. Den tillsatta utredningen är, med tanke på direktiven, attbetrakta som en allmän integritetsskyddsutredning. Därför har vi frän centernssida kunnat gå med på att motionerna från den allmänna motionstiden och1984 betraktas såsom besvarade med det som utskottet anfört. Vi förutsätter attde problem som vi tagit upp kommer att behandlas i utredningen. Därför har viavstått från att uttala särmeningar. särmening i detta fallinnebär att man bara anger delar av problemet. När det gäller personnummeranvändningen vill jag barakommentera ett par saker som jag tror att kommittén i sitt arbete på ett ellerannat sätt kommer att ta upp. har flera fall redovisats,där man genom att uppge fel personnummer eller förfalskade personnummer åstadkommitfördelar för sig själv men bekymmer för andra. Personnummer är inte ett säkertidentifikationsbegrepp. Det måste innebära att det behövs flera grunder föridentifikationen. I regel kan personnumret då utgå. Enskilda, för att ta ett annat exempel, får inte fråntasmöjligheten att fä varor och tjänster bara därför att man inte vill uppge sittpersonnummer. Inte heller bör dolda personnummer i form av en streckkodfå förekomma, som är fallet med de nya körkorten - om det nu är doldapersonnummer som döljer sig bakom strecken. Som enskild kan jag inte veta hurdet förhåller sig, eftersom det inte finns någon läsbar förklaring. I de yttersta av har vi fått information omatt vill ha ett tillägg beträffande datalagens 7 §. Tilläggetskulle innebära en generalklausul mot integritetsskyddet. Först skall skyddetför den enskilde bedömas enligt datalagen. Sedan görs ett undantag förmyndigheternas tillsyn och kontroll. Ett sådant förslag kan leda till attenskilda, organisationer och företag avstår från registrering eller från attutnyttja datatekniken. Jag utgår från att förslag av denna typ, som läggs framinnan kommitténs arbete är slutfört, inte leder till några som helst beslut. Vidare har regeringen skickat ut ett pressmeddelande, ivilket man talar om att personnummerkommittén skall få tilläggsuppdrag när detgäller offentlighetsprincipenstillämpning på ADB-upptagningar vid statliga och kommunala myndigheter. Två aktuella frågor kan nämnas i detta sammanhang. Delsgäller det allmänhetens och massmedias tillgäng till information, som inte fårförsvåras av datatekniken utan som snarare bör förbättras, dels gäller det denkommersiella användningen av offentliga uppgifter. Även dessa frågor behandlasi motionerna, och utskottet utgår från att de frågor som tas upp i motionernakommer att behandlas i utredningen. Vi vet inte om så blir fallet, eftersomtilläggsdirektiv ännu inte utfärdats. Skulle regeringen svika på den punkten, fårvi återkomma med nya motioner. Särskilt viktigt är det att ånyo prövaanvändningen av offentliga uppgifter för marknadsföring, direktreklam m.m.,oavsett om det gäller företag, organisationer eller partier. Allmänheten kännerirritation över den direktreklam som i alltmer förfinad form når den enskilde.Möjligheten att slippa direktreklam utnyttjas endast i begränsad omfattning.När det gäller urvalet bör man därför överväga vilken omfattning som skalltillåtas för kommersiella uttag ur offentliga register. Lät mig slutligen kommentera de reservationer som finnsfogade till betänkandet. För det första gäller det frågan om vem som skall avgörabesvär över beslut fattade av datainspektionen. Den frågan var aktuell redanvid datalagens tillkomst, som tidigare sade, och då föllvalet på regeringen som besvärsmyndighet. Enligt vår mening finns det skäl attha det så också . De integritetsfrågor som det ytterst gäller böravgöras i ett politiskt ansvarigt organ som kan göra en avvägning mellan olikaintressen. Därmed ges också möjligheter att ställa både statsråd ochregering till ansvar. Den snabba tekniska utvecklingen och förändringar iinställningen till integritetsfrågorna talar för att sådana bedömningar skallgöras politiskt. Därför avvisar vi den aktuella mofionen, som innebär enförändring av besvärsinstansen. För det andra gäller det dataundantag i sjukjournaler. Enlösning enligt den modell som föreslagits av skulle enligt minmening kunna innebära ett sämre integritetsskydd totalt. De medvetna och starkaskulle begära dataundantag, och alla andra ägnades dä kanske mindre uppmärksamhet,mot bakgrund av att undantagsregeln finns. Det finns anledning att understrykaatt journaler inom hälso- och sjukvården skall föras med hänsyn såväl fillpatienternas intresse av god och säker vård som till deras integritets-ochrättssäkerhetsintresse. Ett högt integritetsskydd skall alltså gälla oavsett omjournal förs på datamedium eller inte. Därmed avvisar vi också detta krav. För det tredje rör det sig om den motion som behandlarintegritetsintrång på arbetsplatserna. Här gäller det system som inte ärpersonregister i datalagens mening, såsom produktionsstyrningssystem, där mankan kontrollera den enskilde eller ett helt arbetslag. I de nya datoriseradetelefonväxlarna finns det möjligheter att utföra registrering. Det finns ocksåbeträffande lokaler och anläggningar tillträdessystem som kan utföraregistrering utan att vara personregister i egentlig mening. Frågan hardiskuterats i annan ordning, och jag vill hävda att utgångspunkten Nr 39 i detta fall, liksom när det gäller personregister, skallvara att man skall ,-. skydda denenskilde och ta till vara den enskildes integritet. Med dettavill jag, herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan i dess r. , / ° 91 (vpk): Jag vill kommentera några av de frågor somtas upp i detta betänkande. Det är bra, tycker jag, att vi nu får en utredning somskall behandla en del av de integritetsproblem som uppstår när datatekniken tasi bruk. Det är mindre bra att en' sådan viktig utredning, som bl. a. skall taställning till om det behövs grundlagsändringar, inte får en allsidigsammansättning. Vpk var representerat i datalagstiftningskommittén, som såbrådstörtat avslutade sitt arbete. Vpk har däremot inte beretts tillfälle attdelta i den nu tillsatta personnummerkommittén eller, som den tydligen heter,data- och offentlighetskommittén, till vilken många av de motioner sombehandlas i det här betänkandet har hänvisats. Detta har vi påtalat i ettsärskilt yttrande, och det är speciellt beklagligt med tanke på att kommitténnu enligt utskottets betänkande skall få betydligt vidgade uppgifter gentemotvad som stod i de ursprungliga direktiven. Man skall belysa de problem som är förenade medoffentlighetsprincipens förhållande till ADB-upptagningar. Det är enfrågeställning som framför allt vpk har drivit här i . Vi har vid ettflertal tillfällen pekat på de problem för offentlighetsprincipen som blirföljden av att allt fler offentliga handlingar dataregistreras. Kommittén skall också utreda myndigheternas försäljning avuppgifter frän ADB-register, uppgifter som sedan används framför allt fördirektreklam.